Pećina Risovača - Vidi Arandjelovac\nFoto: D. Bosnić, Narodni muzej Aranđelovac\nPronađene kamene i koštane alatke potvrđuju da je Risovačka pećina u srednjem razdoblju starijeg kamenog doba bila stanište neandertalskih lovaca. Zbog svojih prirodnih osobenosti i kulturno-istorijskih vrednosti pećina je proglašena spomenikom prirode i kulturnim dobrom od izuzetnog značaja. Danas je Risovačka pećina uređena po svim principima savremene prezentacije i godišnje primi hiljade posetilaca iz zemlje i inostranstva.\nIstrazivanja pećine Risovače u Aranđelovcu, započeta davne 1953. godine (Arheološki institut SANU i Filozofski fakultet iz Beograda pod rukovodstvom prof. dr. Branka Gavele), trajala su, sa dužim ili kraćim prekidima, do 1976. godine. Pored arheoloških od 1975. organizovana su i speleološka istraživanja kojima rukovodi dr. Radenko Lazarević, naučni savetnik Instituta za šumarstvo i drvnu industriju iz Beograda.\nOva istraživanja, uz učešće saradnika Geografskog instituta “Jovan Cvijić”, Geogafskog fakulteta, Beograd i speleološke grupe iz Valjeva, naročito intenzivirana devedesetih godina, traju do današnjih dana.\nSkelet pećinskog medveda\nDugogodišnjim arheološko – paleontološkim i speleološkim istraživanjima u Risovači je otkriveno obilje fosilizovanih ostataka pleistocene faune, kao i tragovi materijalne kulture neandertalskih lovaca – artefakta od kamena i kosti, koja potvrđuju paleolitsku starost ove stanice.\nS obzirom na arheološki značaj, paleontološko bogatstvo, dimenzije prostora i znatne prirodne vrednosti, Risovačka pećina je uređena za turističke posete i otvorena 19. septembra 1987.\nProkopavanjem i čišćenjem sekundarnog materijala otkriven je pećinski sistem u dužini od 187,5 metara površine 703 metara kvadratnih. Duž glavnog pećinskog kanala postavljene su poliesterske rekonstrukcije reprezentativnih predstavnika kvartarne faune – pećinskog medveda i pećinskog lava, dok se u tzv “Dvorani risovačkog čoveka”, kojom se završava istraženi deo pećine, nalazi figuralna kompozicija – porodica risovačkog lovca.\nUlaz u pećinu, foto: DeKovach\nUređenjem i prezentacijom pećine Risovače sačuvan je od zaborava i propadanja ovaj davnašnji beleg čovekovog postojanja i delanja, kao svedočanstvo neprekinutih ljudskih korena od samih začetaka civilizacije do današnjih dana\nIzvor: Narodni muzej Aranđelovac\nRadno vreme Pećine: Svaki dan od 09 – 17 časova.\nVeb adresa: https://www.nmar.rs/pecina-risovaca\nOtkrijte više o Aranđelovcu\n80-ih godina XIX veka nedaleko od izvora mineralne vode Knjaz Miloš postojalo igralište za kroket, otvorena je kuglana, u centralnom\nIz istorije grada: Staro zdanje kao bolnica\nU toku Prvog svetskog rata Staro zdanje je, kao i ranije, u vreme Srpsko – turskih ratova (1875-1877), pretvoreno u\nArandjelovac iz druge perspektive (fotografija nedelje)\nOve nedelje je odabrana fotografija koju je napravio Mateja Nikolić (IG: matinik_ph) na kojoj se vidi deo Arandjelovca koji se\nStari zanati u Aranđelovcu: Krojački zanat\nUticaj zapada na odevanje stanovnika Aranđelovca, u drugoj polovini XIX veka, bio je sve veći, a turska odeća se se\nŠašava ulica (fotografija nedelje)\nOve nedelje odabrali smo fotografiju koju je napravio Đuka B. (@djukab90). Na fotografiji je uhvaćen šarenolik momenat iza zgrada preko\nHotel Šumadija kao ponos Kraljevine\nU okviru balneonaseobinske izgradnje 1936-1939. godine pored kupatila, podignut je i hotel Šumadija. Projektant hotela i kupatila, kao i svih\n« Prethodno 1 2 3 4 … 8 Sledeće »


Pravno ispravna, a politički fatalna odluka | Politika | DW | 27.04.2011\nPravno ispravna, a politički fatalna odluka\nU Nemačkoj se ponovo otvaraju diskusije zbog odluke rukovodstva SPD da u stranci zadrži kontraverznog bivšeg berlinskog senatora Tilu Saracina. Socijaldemokrate su podeljene, a popularnost im je sve manja.\nSaracin je postao poznat po provokativnim izjavama i komentarima na račun muslimanskih migranata, koje je nedavno sabrao i objavio u svojoj knjizi.\n"Emigranti iz Turske, Afrike i sa Bliskog istoka su u prosjeku gluplji od Nemaca i brže se razmnožavaju!... Ako hoću da čujem glas mujezina, rezervisaću kartu u pravcu orijenta…Više su nas koštali, nego što smo od njih profitirali…”\nTo su samo neki od citata iz knjige Tile Saracina čiji naziv u sebi nosi istu količinu provokacije ”Nemačka ukida samu sebe”. Saracin u svojim provokativnim izjavama nije zaobišao ni Balkan. Burne reakcije je izazvala njegova izjava da ”Turci osvajaju Nemačku visokim natalitetom kao Kosovari Kosovo.”\nBrojni članovi SPD-a i visoki politički zvaničnici bili su zgroženi Saracinovim izjavama i njegovim javnim nastupima. U samom vrhu socijaldemokratske partije pokrenut je proces za Saracinovim isključenjem iz stranke. Međutim, samo dan uoči Uskrsa, partijsko rukovodstvo donosi odluku da Tilo Saracin neće biti izbačen iz stranke.\nMnogi članovi SPD, među njima i Jerg Štredter iz Berlinskog parlamenta, ne kriju svoj bes zbog ove iznenadne odluke partijskog rukovodstva. Štredter komentariše: ”Ako je odlučeno da o ovom pitanju bude pokrenuta stranačka regulatorna procedura, to bi trebalo značiti da smo to pažljivo razmotrili i da donosimo zajedničku odluku. Ne može se zbog jednog obrazloženja gospodina Saracina prekinuti cela procedura.”\nMigranti gube poverenje u nemački SPD\nA kada je pokrenuta procedura, Tilo Saracin je izjavio da su njegove teze u javnosti pogrešno interpretirane. Partijsko rukovodstvo je prihvatilo ovu Saracinovu tvrdnju uz obrazloženje da se ”na celu priču napokon treba staviti tačka”. I tako, umesto tačke na kraju poglavlja o jednom kontraverznom berlinskom političaru, diskusije postaju sve glasnije, a stihije ne jenjavaju.\nKritičari smatraju da je rukovodstvo SPD donelo ovakvu odluku iz straha da slučaj Saracin ne bi ugrozio predstojeće pokrajinske izbore u septembru. Istovremeno, šef SPD-a u Donjoj Saksoniji Olaf Lis poručuje da ishod i njega čini nezadovoljnim, smatra međutim, da je to bio jedini realan potez. Lis objašnjava da je Saracin izbačen iz SPD-a, time bi bila otvorena mogućnost za reviziju, čime bi Saracin ponovo privukao još i veću pažnju javnosti. Šef SPD-a u južnoj pokrajini Baden Virtemberg, Nils Šmid, smatra da je odluka partijskog rukovodstva pravno ispravna, ali politički fatalna.\n”Arbitražna komisija je morala voditi malo više političkih diskusija, jer je šteta, koja je time nanesena partiji, ogromna. Izgubićemo povjerenje u doseljeničkim krugovima”, tvrdi Šmid.\nSaracin neće biti izbačen iz stranke\nPosle dugotrajne rasprave socijaldemokrate su odlučile da iz stranke ipak ne isključe Tila Saracina. Autor sporne knjige „Nemačka ukida samu sebe“ obećao je predhodno da će se ubuduće pridržavati partijskih principa. (22.04.2011)\nTiha islamizacija Nemačke?\nReči predsednika Kristijana Volfa u govoru povodom dana ujedinjenja zemlje (3.10.) da i islam pripada Nemačkoj, trebalo je da smire raspravu oko knjige Tila Saracina u kojoj on upozorava na opasnost od islamizacije. Ali… (18.10.2010)\nTrebaju li Nemačkoj stranci?\nPosle Tila Saracina i njegovih stavova o integraciji stranaca u Nemačkoj, ovdašnju javnost uzburkale su i izjave šefa Hrišćansko-socijalne unije (CSU) Horsta Zehofera… (11.10.2010)\nKljučne reči saracin, kosovo, migranti, spd\nTrajni link https://p.dw.com/p/114f4\nMigranti u Nemačkoj su konzervativni birači 02.10.2018\nNajpopularnije stranke među migrantima u Nemačkoj su, prema rezultatima najnovije studije – CDU i CSU. Još 2016. je među migrantima najveću popularnost uživao SPD. Šta se to promenilo?\nKad ljuti Nemac pročita Kuran 30.08.2018\nKnjiga „Neprijateljsko preuzimanje“ sa podnaslovom „Kako islam sprečava napredak i ugrožava društvo“ koju je potpisao Tilo Saracin već je izazvala žučne reakcije. Bivši političar će opet dobro zaraditi na islamofobiji.\nNakon mučnog dogovora Merkel i Zehofera lopta je u dvorištu Socijaldemokrata – da li će pristati na formiranje takozvanih „tranzitnih centara“ za migrante na granici ka Austriji? Tema duboko deli stranku.


Kuba: KAPITOL I REVOLUCIJA (7) – Glimpses of the World\nKuba: KAPITOL I REVOLUCIJA (7)\nSećate se da smo krenuli peške iz Starog grada? E pa, samo ćemo nastaviti dalje sa našom šetnjom, jer se na ovaj deo grada nastavlja Centro Havana sa još zanimljivosti koje treba videti. Tako dolazimo do sledećeg trga, do kvarta koji predstavlja sam centar kubanske prestonice i kojim dominira Kapitol.\nNa izlazu iz Stare Havane\nZgrada je podignuta 1929. po ugledu na Kapitol u Vašingtonu, mada je malo višlja. Ovaj Kapitol je služio kao sedište vlade do 1959, a danas se tu nalazi Ministarstvo nauke. Moguće je ući, a tura za turiste podrazumeva obilaženje odaja vlade i biblioteke.\nZgrada „Kapitol“ u kubanskoj prestonici\nVeliko pozorište i Paseo del Prado\nI ovde sam videla nekoliko lepih zgrada. Jedna od njih je preko puta Kapitola – poznati Gran Teatro de La Habana. Impresivna građevina, pažljivo ukrašena, u kojoj su gostovala velika operska i muzička imena. Neposredno pored je hotel “Inglatera” sa mavarskim detaljima i dekoracijom. Kažu da je većina umetnika koji su nastupali u Velikom pozorištu, često odsedala upravo ovde.\nVeliko pozorište Havane\nAko nastavite šetnju po istom kraju grada, proći ćete pored par lepih parkova, popularnih među Kubancima kao mesta za sastanke i žive diskusije o muzici i sportu predveče, kada mine vrućina. Proći ćete i pored “Real Fabrica de Tobacos Partagas”. Više je nego zanimljivo iskustvo da uđete u jednu od fabrika cigara. Pre toga nisam ni znala da se one u stvari ručno motaju.\nDeo grada uz Paseo del Prado\nDuž ulice Paseo del Prado koja prolazi pored Kapitola i izlazi na još jedan zamak na obali, možete da se divite brojnim renoviranim kolonijalnim fasadama. Zidovi u boji, stari modeli automobila, drveće po sredini. Prava živa gradska ulica. Obratite pažnju i na šarmantne lampe usput ili na fasadu hotela “Sevilja”.\nŠetalište pored Pasea\nOdavde nije daleko da se prošeta do Trga Revolucije u naselju Vedado, ali imajte na umu da može da bude vruće, te se dobro pripremite. Ako vam se ne šeta, uzmite taksi. Ovaj Trg u svakom slučaju morate da obiđete kada putujete na Kubu, jer je izuzetno važan za istoriju države. Ovo je kubanska politička, kulturna i administrativna žila kucavica još od 1959. Tu je održan prvi masovni protest tokom Revolucije, i mesto je za vojne parade i zvanične državne proslave.\nMemorijal Hoze Martija na Trgu Revolucije\nSa jedne strane Trga nalazi se Memorijal “Hoze Marti”, kula koja ponosno nagleda okolinu sa svojih 109 metara visine. Ako imate vremena, možete da se popnete liftom do vrha, odatle se pruža lep pogled na čitav grad. U podnožju kule je velika statua Martija. Pisac i novinar, Marti je rođen u Havani 1853. Roditelji su mu bili Španci, ali je on kasnije postao poznat kao antišpanski aktivista. Marti je kubanski nacionalni heroj.\nLik Če Gevare na fasadi ministarstva\nNa drugoj strani se nalazi poznata fasada Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je gotovo čitava prekrivena žičanom strukturom od bronze u obliku lika Če Gevare, koja je završena 1995. Vođa gerilaca je ovde imao svoju kancelariju početkom šezdesetih godina, nakon pobede Revolucije. (Više o Če Gevari u posebom tekstu!) Ispod njegovog lika stoje ispisane legendarne reči “Hasta la victoria siempre” (“uvek do pobede”).\nZnak na ulazu u Havanu\nOd zgrade – samo fasada\nDok šetate kroz Havanu, primetićete da, za razliku od Starog grada i Paseo de Prado, prolazite pored mnogo starih zgrada pastelnih boja i kolonijalne arhitekture, koje su toliko zapuštene da je od nekih ostala samo fasada. Ljudi ovde i dalje žive, iako kod pojedinih stoji još samo konstrukcija.\nJedan od lokalnih kafića\nKažu da je internet i dalje slab na Kubi, ali u vreme kad sam ja putovala, internet su imale eventualno vladine kancelarije. Nije bilo ni mobilnih telefona kako treba. Moram da priznam da mi je to bilo pomalo neshvatljivo, jer sve sam to zapravo imala u hotelu, kao strani turista, dok izvan tih zidova prosto nije bilo dostupno nikome, a ponajmanje samim Kubancima.\nA da vam ne pominjem prevozna sredstva! Ili još bolje, pomenuću, i to u sledećem Glimpse-u.\nSledeći: KADILAK ILI ŠEVROLET, HM? (8)\n« Cuba: STROLLING THE OLD HAVANA (6)\nCuba: THE CAPITOL AND THE REVOLUTION (7) »\nWEEKEND IN SERBIA: Witty town of Ivanjica


Ono si šta piješ?\nOvaj tekst je isključivo šaljive prirode i ne promoviše alkohol, opijanje ili druge zloubotrebe!\nSigurno oko vas ima ljudi koji vole da popiju po neku čašicu? Tipujemo na dedu, mamu, mlađu sestru, dečka, tetku, nervoznu snajku… E, pa evo kako da prepoznate tip ljudi na osnovu njegovog pića!\nPiju ga blejači ispred prodavnice u bloku, studenti tehničkih fakulteta, majstori, navijači, programeri, komšije, pecaroši i svi ostali pravi muškarci! „Ili jesi, ili nisi“, kaže pandur i dodaje: „Ajd, sad da duvaš!“


Pogledaj rezultate ankete: Koju mrezu koristite?\nTema: Koju mrezu koristite?\n30.11.2008., 19:56 #1\nKoju vi mrezu koristite? Ja koristim mt:s 064 vec 3 god jer imam jednostavan broj.\n30.11.2008., 19:58 #2\nRe: Koju mrezu koristite?\n30.11.2008., 20:08 #3\n063...ali od sutra prelazim na 061 jer ga je Telenor preterao... Za jedno ,,cao,gde si" skinu 15 din. A moj jadni studentski dzep nije u stanju da to podnese\n30.11.2008., 20:10 #4\n063 i 064 u jednom telefonu (dual sim).\n30.11.2008., 20:15 #5\n...o63..o64....zbog onih minuta van mreze....\n30.11.2008., 20:36 #6\nCena je solidna, i ne zatrpavaju me svakojakim glupavim porukama...\n30.11.2008., 20:44 #7\n063 telenor, vec 10 godina, i muka mi je od njih! Da mi nije zao broja davno bih presao na telekom...\n30.11.2008., 20:47 #8\nKao prvo, anketa je nerealna...mt:s nema samo 064 i 065, Telenor nema samo 062,063, Vip nema samo 061. Drugo, 063 i 062 pripadaju jednoj mrezi, jer 062 nije druga mreza, samo je drugi pozivni broj (isto vazi i za mt:s).\nVeruj mi, kod Vipa neces dobiti nista bolje. Samo mi nije jasno, rekao si da si student, imas internet. Zbog cega se ne informises na sajtu www.telenor.rs o tarifama? Za svakog ponesto..priznajem da deru sa 60+1 i uspostavom, ali usluga je kvalitetna. Imas tarife Poruke, Prica, Posle 4, Jedna cena, Moje vreme, Vise price, a uz ova poslednja tri paketa i tarifne dodatke...tarifu mozes da menjas koliko puta hoces i to besplatno, sa portala Moj Telenor, gde mozes da kontrolises racun i koristis razne usluge tipa Web SMS, Izlog...Takodje imas i besplatan mail 6xxxxxxxx@telenormail.rs, dobijas pri svakom pristiglom mailu notifikaciju SMS-om (ako zelis,naravno), a mozes da dodajes i aliase tipa psycho86@telenormail.rs i to besplatno....Jednostavno korisnik sam Telenora (alias Mobtela) od 2002. godine i stvarno Telenor je ubedljivo najbolji, ali i skup operater!\n30.11.2008., 21:13 #9\n[QUOTE=AnaIvanovicFan;8186274]Kao prvo, anketa je nerealna...mt:s nema samo 064 i 065, Telenor nema samo 062,063, Vip nema samo 061. Drugo, 063 i 062 pripadaju jednoj mrezi, jer 062 nije druga mreza, samo je drugi pozivni broj (isto vazi i za mt:s).\nNe znam zasto je anketa nerealna? mozda je decko mislio i na broj posto svaka mreza osim VIP-a ima 2 broja!\n30.11.2008., 21:42 #10\nDa skratimo famu\nTelenor - 062,063,069\nmt:s - 064,065,066\nVip - 061, 060\nJa sam Telenor korisnik bez obzira da li imam 069 broj ili 062.\n30.11.2008., 22:14 #11\nBezite od telenora sto dalje, da nisam vezan brojem, davno bih otisao, za iste pare mts ima neuporedivo bolju ponudu... Ako sam pristrasan, sta da radim...\n30.11.2008., 22:17 #12\n01.12.2008., 09:40 #13\nTo sa studentskim dzepom je bila mala sala...ne moras sve shvatati bukvalno. Inace, odavno sam se ja informisao o tim paketima koje nam ti ovde reklamiras i svi rade na principu ,,smanjicemo jedno,ali cemo zato povecati drugo". Primera radi: Smanje cenu minuta po razgovoru, ali zato povecaju cenu uspostavljanja veze. Ko ne veruje, moze licno da se uveri u to na sajtu koji je AnaIvanovicFan vec prethodno pomenula.Da li je Telenor najbolji operater, to ne znam, nisam probao druge...ali definitivno znam da je naskuplji, a to mi u ovom trenutku ne treba\n01.12.2008., 10:29 #14\n063..... ALI SAM LJUBITELJ 064\n01.12.2008., 13:37 #15\n@Psycho, slazem se sa tobom sto se tice Telenor tarifa, ali ja kod Telenora ne moram da brinem da li ce sagovornik da me cuje tokom razgovora ili ce da krci, pa da se jedva sporazumemo. Govorim iz licnog iskustva.\nPS. mislim da jasno pise\nPoslednji put ažurirao/la Адриан : 01.12.2008. u 13:47\n01.12.2008., 18:29 #16\nIzvini za pol...Nije mi bila namera da te uvredim\n01.12.2008., 18:40 #17\n64 vec doosta vremena..\n07.12.2008., 21:24 #18\nSutra(nadam se!!!) idem konacno da dekodiram moj mob i da zvanicno, oficijalno, ma kako god predjem na mt:s mrezu.\nZasto? Evo par razloga\n1.)Korisnicki servis je besplatan, iako se cesto desava da treba duze da se ceka, ali opet mene su uvek dobro usluzili kad sam bio pre na mt:s mrezi\n2.)Uvek imaju super promocije i bez obzira sto kopiraju konkurente, to mi odgovara\n3.)Imam 860 besplatnih poruka od letos...vreme je da ih potrosim\nTelenorov sam korisnik od kad imam mob, doziveo sam i Mobtel, i 062/063 mrezu (tako se zvala dok je Vlada ''drzala'') i evo sada Telenor.\n07.12.2008., 21:36 #19\nuplati 500din i dobices jos 500din od njih!ja sam uplatio i dobio!\n07.12.2008., 22:24 #20\n064 otkad imam telefon... nije da sam ja birao nego se tako poklopilo... i ostalo. Samo sam jednom od tad menjao broj\n08.12.2008., 10:31 #21\nŠaram, malo 061 malo 062\n08.12.2008., 10:34 #22\nAli, moram da primetim da (bar po meni) najjeftinije usluge ima VIP, i sreća da su se pojavili kao operater jer se sada svi utrkuju oko pojeftinjenja i dodavanja pogodnosti.\n09.12.2008., 21:39 #23\nKoristim mts 064 od danas. Tarifni paket Tipi.\n11.12.2008., 02:04 #24\njel moze neko da napravi uporednu tabelu gsm usluga nasih operatera, i zemalja u okruzenju, npr, bosna, hrvatska i crna gora...cisto da vidimo gde smo, jel nas deru vise ili imamo ok cene naspram ostalih...\n11.12.2008., 13:35 #25\nne mora da prvimo znamo da nas deru


Obama u ofanzivi | Politika | DW | 07.11.2008\nBarak Obama razgovarao je telefonom sa Angelom Merkel, Gordonom Braunom i Nikolom Sarkozijem o izlasku iz privredne krize, ali nije nazvao Kremlj. Danas se očekuje konferencija za novinare novog američkog predsednika.\nB. Obama sa šefom kabineta R. Emanuelom\nDrugi dan posle izborne pobede Barak Obama je dobrim delom proveo u telefoniranju. Razgovarao je sa devet predsednika država ili vlada, pored ostalih i sa Aneglom Merkel i Nikolom Sarkozijem.\nKao i Merkelova i Sarkozi će se uskoro sastati sa Obamom – kako je saopšteno iz Sarkozijevog kabineta o tome su se dvojica predsednika dogovorila u sinoćnjem polučasovnom razgovoru.\nPripreme za sastanak u Vašingtonu\nFrancuski predsednik čestitao je Obami na „briljantnoj pobedi“, a razgovor je bio „izuzetno prijateljski“, kaže se u saopštenju kabineta.\nNa svetskom sastanku na vrhu o finansijskoj krizi, 15. novembra u Vašingtonu, Francuska namerava da predloži program od sto dana za reformu svetskog finansijskog sistema. To proističe iz dokumenta koji je Pariz, kao predsedavajući u EU, dostavio ostalim članicama uoči današnjeg sastanka na vrhu dvadesetsedmorice koji je posvećen zauzimanju zajedničkog stava uoči skupa u Vašingtonu.\nVašingtonskim sastankom predsedavaće Džordž Buš koji dužnost predaje 20. januara iduće godine, ali se saznaje da će i Obama učestvovati u radu.\nU ponedeljak poseta Beloj kući\nU razgovoru sa meksičkim predsednikom Felipeom Kalderonom Obama je obećao podršku SAD Meksiku u borbi protiv trgovine drogom i organizovanog kriminala. U razgovoru sa južnokorejskim predsednikom Li Mjung Bakom Obama je rekao da su dobri odnosi dve zemlje stožer mira i stabilnosti u Aziji.\nObama je razgovarao i sa britanskim premijerom Gordonom Braunom, australijskim premijerom Kevinom Rudom, kanadskim premijerom Stivenom Harperom, predsednikom vlade Izraela Ehudom Olemrtom i japanskim premijerom Taro Asom.\nNajavljeno je da će u ponedeljak Buš sa suprugom Lorom primiti u Beloj kući bračni par Obama i da će im tom prilikom pokazati i privatne prostorije.\nTrajni link http://p.dw.com/p/Fp1i


Ministarstvo prosvete Arhiva - Far\nPočetnaPosts Tagged "Ministarstvo prosvete"\nMinistarstvo prosvete Tag\nPočela nova akademska nastava, studenti na kombinovanoj nastavi\nNova akademska godina za većinu studenata u Srbiji je počela danas. Pojedini fakulteti su pre zvaničnog početka počeli sa nastavom, dok će drugi u amfiteatre u ponedeljak, a svima im je jedinstvena kombinovana nastava, javlja RTS. Nova generacija brucoša će negde prvi čas dočekati podeljena u\nU četvrtak, 9. septembra u skupštinskoj sali Gradske uprave Pirot obaviće se potpisivanje ugovora i dodela donacije predškolskim ustanovama i osnovnim školama iz Pirota, Babušnice i Dimitrovgrada, saopšteno je iz Rotari kluba Pirot. Na osnovu Memoranduma o saradnji Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije\nNSZ: Besplatna informatička obuka za nezaposlena lica\nNa osnovu Sporazuma o saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Nacionalna služba za zapošljavanje poziva nezaposlena lica da se prijave za pohađanje specijalističkih obuka iz oblasti informaciono-komunikacionih tehnologija. U saopštenju se navodi da će obuke\nNakon jednomesečnog raspusta, drugo polugodište za učenike osnovnih i srednjih škola u Srbiji počinje u ponedeljak, 18. januara. Nastava za osnovnce i srednjoškolce odvijaće se u skladu sa modelom koji je primenjivan u septembru prošle godine. Ministarstvo prosvete je poslalo obaveštenje školama, a ponovo je prosledilo


НЕПОЗНАТА ИСТОРИЈА Западних Словена (МАПА)\nNEPOZNATA ISTORIJA Zapadnih Slovena (MAPA)\nU isto vreme kada je propalo Zapadno rimsko carstvo (476. godine) na istorijsku pozornicu stupaju germanska plemena pod zajedničkim nazivom Franci. Postojbina im je bila zapadno i istočno od srednjeg i donjeg toka reke Rajne. Činila su ih mnogobrojna plemena od kojih su najveća bili Silijanci, Ripuarijanci i Hesijanci.\nPod svojim vođom Klodovikom (481 – 511) Franci kod Soasona pobeđuju rimsku vojsku. Ubrzo on postaje franački kralj i prima hrišćanstvo i to, za razliku od Gota koji su primili hrišćanstvo u formi arijanske jeresi, Franci primaju zvaničnu verziju hrišćanstva, što će da im obezbedi podršku Rimske crkve u narednim vekovima.\nU svom osvajačkom pohodu na Galiju, Franci proteruju Vizigote iz južnog dela zemlje preko Pirineja u Španiju. Kod Poatjea 732. godine tuku arapsku vojsku i zaustavljaju arapsku najezdu takođe južno od Pirineja. Franački kralj Pipin III Mali (751 – 768) odbranio je Rim od napada Langobarda i deo od njih osvojenih teritorija sa Rimom i Ravenom poklonio je papi čime je stvorena Papska država koja je postojala sve do 1870. godine. Od tada pape više nisu bili samo duhovni, već su postali i svetovni vladari, što će da ima veliki značaj za budućnost Rimske crkve.\nFranačka država dostiže svoj vrhunac za vreme vladavine Pipinovog sina, Karla Velikog (768 – 814). Njegovo vladanje ogromnom teritorijom sa mnogobrojnim narodima od Barcelone do Labe i Panonske nizije i od Danske pa sve do južno od Rima, kao i po njega srećna okolnost da je u to vreme Vizantijom vladala žena, tj. carica Irina (797 – 802), dali su mu za pravo da ga 800-te godine u Rimu papa Lav III kruniše za cara. Tom prilikom od strane pape izneta je po prvi put nova ideja, ideja stvaranja Svetog Rimskog Carstva.\nKarlo Veliki je za vreme svoje višedecenijske vladavine neprestano ratovao. Protiv Arapa, Baskijaca, Langobarda, Bavaraca, Danaca, Saksonaca i Slovena. Zbog njegove bliske povezanosti sa Rimskom crkvom njegovi pohodi nisu bili samo pljačkaški i osvajački, već ih je opravdavao i širenjem hrišćanstva. Sa tim opravdanjem naročito se ustremio na pagansko germansko pleme Saksonce. Na njih je za 30 godina predvodio čak 8 pohoda. Ognjem i mačem prevodio ih je u hrišćanstvo, ali čim bi sa svojom vojskom napustio Saksoniju, Saksonci bi se vraćali svojim paganskim verovanjima. Tek kada je saksonsko plemstvo pridobio na svoju stranu time što im je razdelio zemlju i preneo vlast nad slobodnim Sasima, dok je za uzvrat ono prihvatilo hrišćanstvo, Karlo Veliki je uspeo da potčini Sase.\nZanimljivo je da su u pokrštavanju Sasa značajnu ulogu imali Sasi sveštenici iz Engleske. Naime, još od sredine 5. veka Sasi su zajedno sa Anglima i Jitima započeli invaziju na keltsku Englesku koju su 410. godine napustili Rimljani. U Engleskoj Sasi primaju hrišćanstvo jednim delom od Brita, a drugim delom od Iraca. Posle 2-3 veka ti engleski saski sveštenici zajedno sa vojskom Karla Velikog na najsuroviji način uteruju u pamet hrišćanstvo svojim saplemenicima koji su ostali u postojbini. Zahvaljujući njima dolazimo do jedne od mnogobrojnih poučnih istorijskih zakonitosti, a koja glasi da nikada ne treba verovati onima koji su napustili svoj narod, a kasnije se vratili jer u ogromnom broju takvi više ne zastupaju interese svog naroda i njegove države, već zastupaju interese onih od kojih su se vratili.\nPočetkom 21. veka i mi Srbi u Srbiji na najsuroviji način smo to iskusili jer smo slepo poverovali onim Srbima koji su se sa Zapada skoro kao poplava vratili u zemlju. Najupečatljiviji primer je Božidar Đelić koji je čak likujući potpisao u ime Srbije Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom Unijom i time zadao smrtonosan udarac srpskoj privredi, a naročito srpskoj poljoprivredi i istovremeno omogućio basnoslovnu, za srpske prilike, korist za Evropsku Uniju.\nU svojim pohodima na istok Karlo Veliki se nije zaustavio u Saksoniji, već je išao i dalje. Na srednjoj i donjoj Labi nailazi na polapska a na priobalju Baltičkog mora na primorska slovenska plemena. Razjedinjena i na nižem stunju društvenog razvitka ta plemena nisu mogla da se suprotstave vojsci ogromne i centralizovane Franačke države. Karlo im je nametnuo plaćanje danka i na granici sa njima sagradio je niz vojnih utvrđenja.\nIstočno od Labe nalazila su se slovenska plemena: Bodrići, Ljutići, Gavoljani, Lužićani, Pomorani, a južnije od njih Srbi čija se teritorija prostirala čak i zapadno od reke.\nKarlo Veliki podelio je svoju zemlju na oblasti a u pograničnim teritorijama te oblasti su se zvale marke. Dobro utvrđene služile su za odbranu a još više, kada su Sloveni bili u pitanju, za dalja osvajanja. Zahvaljujući toj podeli susrećemo se, ni manje ni više nego sa Srpskom markom.\nDakle, germanski prodor na istok, na slovenske zemlje, započet je još za vreme vladavine Karla Velikog krajem 8. i početkom 9. veka. Usled višemilenijumske denacionalizacije i germanizacije od svih polabskih i primorskih slovenskih plemena danas je opstalo u Nemačkoj još samo oko 120.000 Lužičkih Srba.\nPosle smrti Karla Velikog dezintegracioni procesi u njegovom carstvu dovode 843. godine do Ugovora u Verdenu kojim je zemlja podeljena na Zapadnu Franačku kraljevinu, buduću Francusku, Istočnu Franačku kraljevinu, buduću Nemačku, i Italiju. Ta podela nije uspela da zaustavi dalje slabljenje kraljevskih vlasti i jačanje uticaja krupnih feudalaca. U Nemačkoj vojvodstva postaju države u državi, a među njima najvažnija su bila: Frankonsko, Švapsko, Bavarsko, Lotarinško i Sasko.\nPo raspadu Franačke države slovenska plemena su povratila svoju nezavisnost, ali su nedugo zatim morala da vode ratove sa Istočnom Franačkom državom, odnosno sa Nemačkom, čiji su kraljevi i feudalci „bacili oko“ na zemlje slovenskih plemena.\nDo ponovnog jačanja centralne vlasti u Nemačkoj dolazi 918. godine kada je za kralja izabran saksonski vojvoda Henrih I Ptičar. I on ratuje istočno od Labe, ali napada još severnije, na Dance i pripaja Nemačkoj oblast Šlezving. Sin Henriha I, Oton I, nasleđuje oca na prestolu 936. i vlada do 973. godine. U Rimu 962. godine krunisan je za cara Svetog rimskog carstva. On pripaja Češku i Moravsku svom carstvu i započinje naseljavanje sa Nemcima teritorija istočno od Labe. U to vreme polapski i primorski Sloveni trpe pritiske ne samo od Nemaca već i od Poljaka tako da se granica između Nemačke i Poljske ustaljuje istočno od Labe na reci Odri.\nDakle, za manje od dva veka Nemci su pomerili svoju granicu istočno sa Labe na Odru i osvojili teritoriju polabskih Slovena. Porobljeni Sloveni nisu se sa time lako mirili te za vladavine Otona II izbija 983. godine pobuna svih pokorenih plemena iz oblasti oko Labe i Odre. Iz svoje ogorčenosti na hrišćansku crkvu i nametanja crkvenog desetka pobunjenici su čak iskopali iz groba telo po zlu čuvenog biskupa Dodila. Sledeća dva veka nemačka vlast i hrišćanska crkva nisu uspele da se učvrste u tim oblastima. Tako je na primer Oton III bezuspešno ratovao protiv Slovena na Labi.\nOno što nisu mogli da postignu oružjem nemački carevi svoj prodor na istok ostvarivali su pomoću nemačkih hrišćanskih misionara koji svoju delatnost šire na istok. U Poljskoj i među litvanskim paganskim Prusima. Poljski kralj Mješko I (963-992) prihvata hrišćanstvo kao državnu religiju.\nIpak, u to vreme, nemački carevi obraćali su mnogo veću pažnju Italiji nego istoku. U borbi za nju po smrti Fridriha II iz dinastije Hoenštaufena 1250. godine Sveto Rimsko Carstvo gubi suštinski značaj i opstaje sve do 1806. godine, ali samo kao manje-više formalna organizacija.\nNa nesreću Slovena nemački prodor na istok nije se ostvarivao samo preko nemačkih država. Raspad nemačke državne organizacije nije se zaustavio na gubljenju značaja Carstva, već se produbio urušavanjem i same nemačke države na veliki broj kneževina, grofovija, baronija, riterskih dobara i nezavisnih gradova. Najveće kneževine bile su na istoku zemlje jer su se one uvećale upravo osvajanjem teritorija slovenskih plemena u polablju.\nVeć u 12. veku knez Albreht Medved dobija od cara posede na srednjoj Labi i na njih doseljava nemačke koloniste. Njegovi naslednici proširuju kneževinu na istok sve do Odre pa čak i preko nje i time nastaje Brandenburška marka koja je postala najveća kneževina u celoj imperiji. Utvrđeni grad Polapskih Slovena Branibor prekršten je u Brandenburg, a istočno od njega na mestu drugog naselja Polapskih Slovena nastaje Berlin, budući glavni grad Nemačke. Dakle, zahvaljujući svom prodoru na istok Nemci će svoj glavni grad vremenom izmestiti iz Ahena koji se nalazi na samoj granici sa današnjom Belgijom, u Berlin koji se nalazi kud i kamo istočnije, čak između Labe i Odre.\nTakođe u 12. veku, sredinom veka, nemački saksonski hercog Henrih Lav osvaja slovenske pribaltičke zemlje sve do Odre i grad Libek pretvara u veliku nemačku luku na Baltiku. U 14. veku Libek i Hamburg osnivaju nemačku Hanzu, savez 80 severnih nemačkih gradova koja pod svoju kontrolu stavlja trgovinu od Briža do Novgoroda. Posle vojske i crkve nemačkom prodoru na istok pridružuju se i nemački trgovci. Normalno, Hanza nije imala samo ekonomsku moć, već i političku i vojnu. Tako na primer, kada je Danska pokušala da ukine njeno monopolsko ponašanje došlo je do rata između nje i Hanze u kojem je Danska bila poražena.\nSva napred navedena nemačka osvajanja bila su pogubna po Slovene. Nemci naseljavaju svoje stanovništvo, koloniste, na najboljoj zemlji, a Slovenima šta ostane. Takođe, osniva se bezbroj nemačkih manastira te se Sloveni na silu pokrštavaju a time gube svoje običaje i svoj jezik, čime nastupa proces njihove germanizacije.\nPored krupnih feudalaca, sveštenika i trgovaca, nemačkom prodoru na istok pridružuju se i nemački viteški redovi.\nJoš u 10. veku u pribaltiku od ušća Visle pa do Finskog zaliva nalazio se ogroman prostor između Poljske i Rusije nepokriven državnom organizacijom, idealan za osvajanje. Od mnogobrojnih plemena na toj teritoriji koja dakle nisu uspela da stvore svoje države živeli su, pored ostalih, i danas poznati Prusi, Litvanci, Letonci i Estonci. Već 1201. godine nemački baltički trgovci na ušću Dvine u Baltik osnivaju grad Rigu. Naredne godine, radi osvajanja ostalih teritorija, a pod idealnim izgovorom širenja hrišćanstva, Nemci osnivaju duhovničko – riterski red Mačonosaca.\nNešto ranije, za vreme Trećeg krstaškog rata, 1190. godine, u Svetoj zemlji, nemački vitezovi osnivaju versko-vojni red pod nazivom Tevtonski vitezovi. Kao jedan od bisera slovenske naivnosti i gluposti, poljski knezovi u svojoj borbi protiv paganskih Prusa pozivaju ih u pomoć, te se oni 1226. godine stacioniraju na ušću Visle u Baltik. Tevtonski vitezovi osvajaju zemlju Pruskih plemena i na njoj doseljavaju nemačke koloniste i osnivaju nemačke gradove. Prusi, pripadnici litvanske grupe naroda mogli su ili da se ponemče ili da nestanu. Tako nastaje jedna od najvećih krađa identiteta u celokupnoj evropskoj istoriji. Prusi, stopivši se sa nemačkim kolonistima, daju svoje ime Nemcima sa svoje teritorije koji će u kasnijoj nemačkoj istoriji postati najistaknutiji Nemci naročito kada je u pitanju vojna istorija.\nNemački viteški redovi Mačonosaca i Tevtonaca ujedinjuju se 1237. godine i tako osnaženi počinju da ispoljavaju pretenzije i na ruske zemlje. Njima se na Čudskom (Pejpuskom) jezeru suprotstavlja ruska vojska Novgorodskog kneza Aleksandra Nevskog 1242. godine i strahovito ih poražava. Time je daljnji srednjevekovni nemački prodor na istok bio zaustavljen.\nI Poljaci su najzad ukapirali koga su pozvali u svoju blizinu te su, da bi se odbranili, stvorili 1386. godine personalnu uniju sa Litvanijom kojoj je tada pripadala i Belorusija i Ukrajina, pa čak i neke čisto ruske teritorije. Do odlučujuće bitke dolazi 1410. godine kod Grinvalda u kojoj nemački riteri doživljavaju težak poraz. U bitki gine i Veliki majstor, starešina reda, a njenim ishodom vojvodstvo Pruska postaje poljski vazal.\nNemački prodor na istok od 9. pa do 15. veka od Labe pa sve do nešto istočnije od Njemena gde će nastati grad Memel, doveo je i do masovnog naseljavanja nemačkog stanovništva na te prostore kao njegove trajne posledice i uticaće na zbivanja u Evropi čak i u 20. veku.\nDok na severu Evrope nemački feudalci, popovi, trgovci i riteri uspešno ostvaruju prodor na istok od Labe pa sve do Finskog zaliva samo Sveto Rimsko Carstvo nemačke narodnosti doživljava veliku krizu u periodu id 1254. pa do 1273. godine. To je period bez cara odnosno period međuvlašća tj. Interegnuma. U samoj Nemačkoj vladalo je „pravo pesnice“.\nTu situaciju koristi češki kralj Pšemislav Otakar II (1253 – 1278) te iako je i Češka pripadala Carstvu a češki kralj bio jedan od sedam izbornika (kurfirsta) koji su učestvovali u izboru Cara, on osvaja veliko vojvodstvo Austriju kao i Štajersku, Korušku i Kranjsku i pripaja ih svojoj državi.\nNajzad, 1273. godine je za cara Svetog Rimskog Carstva izabran Rudolf Habzburški, drugorazredni grof sa posedima u Alzasu i Švajcarskoj. U to vreme Habzburzi su očajnički težili da negde u carstvu zaposednu veći posed i da se u njemu ustale. I tada oni koriste priliku i carsku titulu te Rudolf sa carskom vojskom 1278. godine napada i u bitki na Moravskom polju tuče češku vojsku dok u njoj gine i sam češki kralj. Pobednik, car Rudolf Habzburški, prisvaja kao nasledno dobro svoje porodice Austriju, Štajersku, Korušku i Kranjsku, što je, ustvari, značilo stvaranje Habzburške monarhije. Ona će u narednim vekovima presudno da utiče na sudbinu zapadnih i južnih Slovena. I ta nova nemačka država krenuće u nemački prodor na istok, a samim tim i na ugnjetavanje, asimilaciju i germanizaciju Slovena u njenim granicama.\nDakle, Sloveni Poljaci u svojoj naivnosti pozivaju svoju braću u veri, nemački Tevtonski viteški red da im pomognu u njihovoj borbi protiv paganskih Prusa i vrlo brzo stupaju s njima u krvavi rat koji će se nastaviti kroz sledeće vekove, što znači da ista vera ne predstavlja nikakvu prepreku za najkrvavije sukobe, dok Sloveni Česi svojom pogrešnom politikom prouzrokuju dolazak u njihovu najbližu okolinu, u Austriju, Habzburške dinastije, njihovog najvećeg neprijatelja u sledećim vekovima.\nTacnije ZAPADNIH SRBA! Tacno je da su Latini razbili Srbe od Baltika do Jonskog i Crnog mora! Danas samo postoje ostrvca srpskih dusa od Gdanjska, Drezdena, Ceske, Arada, Ukrajine, KiM, do Skadra na Bojani, .. A i koloniji Srbiji su ugrozena manjinska grupa!\nNa jutjubu na Radio Serbona Miodrag Milanović ''Srbski Točak Istorije'' (18.05.7526.)


Kragujevčani spremaju revanš Požarevljanima u Kupu Srbije - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nPočetna Sport Kragujevčani spremaju revanš Požarevljanima u Kupu Srbije\nIpak, kada je u pitanju poredak na superligaškoj tabeli, tu se Kragujevčani daleko bolje kotiraju i trenutno zauzimaju treće mesto sa skorom 5:2, dok je Mladi radnik šesti sa učinkom od tri pobede i četiri poraza.\nPrema propozicijama Kupa Srbije, u četvrtfinalu se igraju dve utakmice. U slučaju da protivnici imaju po jednu pobedu, polufinalistu određuje bolji set količnik iz odigranih utakmica, odnosno bolji poen količnik iz svake utakmice pojedinačno, ukoliko je set količnik isti. U slučaju da se na ovakav način ne može odrediti polufinalista, igra se dodatni “zlatni set”, koji određuje konačnog pobednika četvrtfinalnog duela.\nPrethodni članakPočinje 14. КRAF\nSledeći članakZimska služba spremna za nastupajuću sezonu


Osmina finala Kupa: Budućnost - Rudar, Sutjeska - Jedinstvo, Iskra - OFK Titograd, Petrovac - Dečić, Podgorica - Jezero...\n3001 pregleda\t1 komentar(a)\nTerzić (Budućnost) na jednom od prethodnih mečeva protiv Rudara, Foto: Savo Prelević\nFudbalski Kup Crne Gore u sezoni 2020/21, koji se igra u promijenjenom (skraćenom) formatu, prvi put kreće utakmicama osmine finala.\nZbog pandemije koronavirusa i nedostatka termina u Kupu će ove sezone učestvovati samo 16 ekipa (10 prošlosezonskih prvoligaša i šest najboljih drugoligaša), pa prvi put neće biti mečeva prve runde, odnosno 1/16 finala u kojoj su do sada učestvovali i trećeligaši.\nTakođe, u osmini finala i četvrtfinalu igraće se samo po jedan meč, a tek će polufinalni susreti donijeti revanše.\nBudućnost i Rudar, dvije ekipe koje zajedno imaju šest trofeja u Kupu (Pljevljaci četiri, Podgoričani dva) igraju derbi osmine finala, i to treću sezonu zaredom.\nIzvjesno je da ovogodišnji duel neće imati istu dinamiku kao prethodna dva, u kojima je Budućnost u dramatičnim revanšima prošla dalje (igra se samo jedan meč), a neće biti ni isti dekor - utakmica će se igrati na kampu na Starom aerodromu.\n- Očekuje nas teška i tvrda utakmica, ali ako se budemo držali dogovora iz svlačionice mislim da neće biti problema što se tiče prolaza dalje - kazao je za sajt Budućnost mladi ofanzivac “plavih” Lazar Mijović.\nNajavljeno je da će trener Mladen Milenković kombinovati tim, pa će, osim Mijovića, šansu dobiti još nekoliko mlađih fudbalera.\n- Trudiću se da opravdam svaki minut ako dobijem šansu. Sa prvim timom je dosta mladih igrača, svi čekaju priliku, a na nama je da je iskoristimo kada je dobijemo - poručio je Mijović.\nBudućnost je prošle sezone zbog prekida takmičenja ostala uskraćena za borbu za prvu duplu krunu u istoriji kluba. Pokušaće da je osvoji ove sezone.\n- Ambicije u Kupu su kao i u prvenstvu - najveće. Želimo da osvojimo duplu krunu, nadam se da ćemo doći do cilja - dodao je 17-godišnji Mijović.\nSutjeska, još jedam favorit za plasman u samu završnicu ima lakši posao - kraj Bistrice dočekuje drugoligaša, ekipu bjelopoljskog Jedinstva.\n- Poštujemo rivala i ući ćemo u meč sa punim respektom i koncentracijom. Ipak, sve osim naše pobjede bilo bi iznenađenje - poručuje vezista Sutjeske Marko Vuković.\nOsim susreta Budućnost - Rudar, osmina finala Kupa donosi još tri prvoligaška duela - Iskra u Danilovgradu čeka OFK Titograd, Podgorica i Jezero sastaće se na “DG areni”, dok će se pod Malim brdom u Petrovcu gledati repriza subotnjeg prvenstvenog duela između domaćeg tima i Petrovca, koji je završen 1:1.\nPet utakmica počinje u 14 sati, osim duela Sutjeska - Jedinstvo (15), Zeta - Ibar (16) i Podgorica - Jezero (17 h).\nU slučaju da se neka od utakmica završi neriješenim rezultatom, odmah će se pucati penali.\nGRBALJ - ARSENAL (14 h)\nBOKELJ - KOM (14)\nISKRA - OFK TITOGRAD (14)\nPETROVAC - DEČIĆ (14)\nBUDUĆNOST - RUDAR (14)\nSUTJESKA - JEDINSTVO (15)\nZETA - IBAR (16)\nPODGORICA - JEZERO (17)\nFK BudućnostFK RudarKup Crne Gore u fudbalu\n25.11. 17:21 h\t1944\t71182\n25.11. 12:48 h\t41\t23219\n25.11. 18:44 h\t214\t18830\n25.11. 22:07 h\t18464


Grčka policija traži međunarodnu pomoć da pronađe roditelje ove djevojčice - Klix.ba\nGrčke vlasti su zatražile međunarodnu pomoć kako bi identifikovale četverogodišnju djevojčicu koju su pronašli u romskom kampu u toj zemlji s parom koji je uhapšen i optužen za otmicu.\nGrčka policija je u saopćenju navela da je djevojčica pronađena u srijedu u blizini grada Farsala u centralnoj Grčkoj.\nBritanski mediji ističu sličnost između pronalaska ove djevojčice i nestanka Madeleine McCann, djevojčice koja je nestala 2007. godine dok je bila na ljetovanju u Portugalu sa roditeljima. Nije riječ o Madeleine, ali postoji mogućnost da je i ona završila u jednom takvom kampu.\nDjevojčica svijetle puti i plave kose nema nikakvu fizičku sličnost sa ljudima kod kojih je pronađena te je utvrđeno da 39-godišnji muškarac i 40-godišnja žena nisu njeni biološki roditelji.\nDNK test je pokazao da nisu genetski kompatibilni,a potom je par uhapšen na temelju sumnje za otmicu i pribavljanje rodnog lista prevarom. Policija vjeruje da je djevojčica porijeklom iz sjeverne Evrope.\nPolicija navodi da je par nekoliko puta promijenio svoju priču o djetetu prije nego je konačno analizom krvi utvrđeno da joj nisu biološki roditelji. Uhapšena 40-godišnja žena je kod sebe imala dokumente prema kojima je vidljivo da je navodno majka desetero djece.\nU međuvremenu je djevojčica smještena u dom za nezbrinutu djecu.\nRaguž: Rješenje hrvatskog pitanja je ključno za budućnost BiH\n18.10.2013. u 20:45


Ukrajinac po nacionalnosti, rođeni Banjalučanin, otac dva sina, sportista, preduzetnik, na predstojeće izbore Zoran Fedešin, kandidat SDP BiH izlazi od sloganom “Banjaluka za sve nas” znajući da se u zajedništvu mnogo toga može promijeniti na bolje.\n– Kandidaturu sam prihvatio na prijedlog moje partije SDP BIH. Smatram da u predhodnim mandatima odbornici iz reda nacionalnih manjina nisu ništa napravili za ovaj dio populacije. Dolazim iz ukrajinske nacionalne zajednice, koja spada u jednu od brojnijih nacionalnih manjinskih zajednica. U Banjaluci smo prisutni vise od 100 godina i zaslužujemo da budemo u skupštini grada. Takođe, smatram da ukrajinska nacionalna manjina zaslužuje veću podršku grada Banjaluka u svojim nastojanjima da očuva i obogati svoj vjerski i kulturno-prosvjetni život. Takođe, smatram da i ostale nacionalne manjine imaju pravo na pomoć pri očuvanju svoje kulture, jer samim tim one doprinose da grad Banjaluka bude razglednica suživota i različitosti tj. da promoviše sve one vrijednosti civilizovane Evrope kojoj oduvjek naš grad pripada. Nadasve, svaki građanin kao pojedinac ima pravo da živi u otvorenoj, toploj, srdačnoj i uredjenoj Banjaluci – kaže Fedešin.\nUkoliko dobijete povjerenje građana, šta ćete prvo tražiti da se uvrsti na dnevni red sjednice gradskog parlamenta?\n– Ukoliko dobijem poverenje građana, prvo što ću tražiti da se uvrsti na dnevni red jeste pitanje odgovornosti. Pod tim smatram da svako odgovorno lice na čelu gradskih institucija mora da odgovara – materijalno i krivično za svoj rad. Trebalo bi da se na odgovorna mjesta postave sposobni pojedinci bez obzira kojoj stranci pripadaju, da se njihov rad kontroliše komisijom koja bi bila oformljena od odbornika, a njen rad da bude predočen Skupštini grada. Takođe, insistiraću na sprovođenju zakona i ostvarivanju prava nacionalnih manjina na zapošljavanje, te prava u vjerskom, kulturnom i prosvjetnom životu.\nNa koji način se još može pomoći nacionalnim manjinama u Banjaluci?\n– Nacionalnim manjinama se u Banjaluci može pomoći prvenstveno sprovođenem Zakona o nacionalnim manjinama i omogućavanjem ostvarivanja njihovih prava u svim segmentima života. Neohodno je napraviti reviziju zaposlenih nacionalnih manjina u svim državnim organima, realizovati projekte za kulturna prosvjetna društva, te druge projekte posebno one medjunarodnog karaktera. Za sve to, potrebno je i više novca izdvojiti iz budžeta grada.\nDa li je jedan glas u gradskoj skupštini dovoljan da bi se to ostvarilo?\n– Jedan glas u gradskoj skupštini je dovoljan da se predstave aktuelni problemi koje imaju nacionalne manjine. Ako je odbornik stalno na terenu i ako je upućen u date probleme on će imati i više motiva da se zalaže za njhovo rješavanje. I ne mora da se radi samo o problemima, možemo govoriti i o različitim projektima, idejama od ključnog značaja za nacionalne manjine. Jedan odbornik iz reda ove populacije može i mora da se zalaže za njihovu realizaciju i pridobija podršku drugih odbornika i šire javnosti.\nS obzirom da ste i sami preduzetnik, šta je potrebno da bi se ojačalo preduzetništvo, ali i generalno privreda, a u gradu otvarala nova radna mjesta?\n– Težište treba da bude na porodičnim firmama kao što je i moja, ali i da treba razvijati zanatsku djelatnost. U tom smislu treba animirati da se u srednje škole upisuje sto vise učenika u zanatske struke potrebne ovom gradu, a da mladi ljudi koji završe škole za zantlije dobiju pomoć, tj. benefite za otvaranje sopstvenih radionica. Mislim da je ideja o gradskoj razvojnoj agenciji jako dobra, te da sredstva koja ona plasira trebala bi da idu preko nje, a ne preko komercijalnih banaka. Na taj način bi porodične firme lakše dolazile do obrtnih sredstava. Obije ove mjere značile bi više radnih mjesta za mlade u Banjaluci. Takođe, kada bi se težište privrede prebacilo na privatnu inicijativu, mladi ne bi više, čim upišu fakultet, već pričali kako im je želja da se domognu državnog posla.\nKad su u pitanju sport, rekreacija i zabava u gradu, smatrate li da bi izdvajanja za ove namjene trebala biti veća, ili samo drugačije raspoređena?\n– Što se tiče sporta, rekreacije i zabave smatram da većina novca ide na klubove kao sto su Borac i Igokea, a da zbog toga trpe drugi sportovi i klubovi. Član sam vaterpolo kluba veterana Incel. Mi smo ove godine trebali da idemo na evropsko prvenstvo vaterpolo veterana, ali zbog manjka sredstava .nismo otišli. U sličnim problemima su i drugi sportovi i klubovi.Zbog toga, mislim da sredstava treba ravnomjernije rasporediti, a da klubove koji žele više novca treba privatizovati. To ne znači da ćemo manje voljeti Borac, ako je u privatnom vlasništvu. On je naš banjalučki bez obzira ko je vlasnik, ali bi se šansa dala I drugim klubovima I drugim sportovima. Takođe imamo divan olimpijski bazen koji trebamo maksimalno iskoristiti. Uvjerio sam se sto se tiče plivanja da smo jako nepismeni i u tom pravcu bi trebali razmišljati o bar jednom sedmičnom času fizičkog vaspitanja na bazenu za sve osnovne škole kao dio nastave. Mislim da imamo stručan kadar i da to možemo sprovesti.\nUstaljeno je mišljenje, a primjeri potvrdjuju, da izabrani predstavnici vlasti često zaborave interese i potrebe onih koji su ih birali. Šta mislite zašto je to tako i kako to izbjeći?\n– Mislim da je to do samih birača. Evo ja sam sad u kratkim crtama vama odgovorio na neka svoja razmišljanja i predstavio stavove za koja ću se boriti. Ako u peroiodu od četiri godine ništa ne uradim, znači da mi birači, a posebno moja nacionalna zajednica neće više pružiti podršku za sljedeći mandat. Naposlijetku, treba svojoj djeci pogledati u oči i reći šta smo uradili za njihovu budućnost.\n> Tražimo ostavku Dragana Lukača


Košarkaši Čelika u nedjelju dočekuju Mladost - Portal 072info\n13. Februara 2015. Vrijeme objave: 18:21 sati\nOKK «Čelik», u nedjelju, 15. februara 2015. godine u okviru 18. kola Prvenstva BiH – «Liga 12», u «Areni Zenica» sa početkom u 17 sati dočekuje ekipu KK «Mladost» iz Mrkonjić Grada. Stručni štab i košarkaši Čelika svjesni su da nam je ovo posljednja prilika da pobjedom zadržimo realne šanse u borbi za opstanak u ligi. Na danas održanoj press konferenciji, trener Ahmed Muminović podsjetio jena «težak» kojeg nam je Mladost nanijela u prvoj utakmici, što je po njegovim riječima motiv više da njegovi igrači u nedjelju na parketu Arene ostave posljednji atom snage.\n«Pobjeda nam je imperativ, igrači su svjesni značaja ovog meča i vjerujem da će dati svoj maksimum da dođemo do pobjede. Da li će to biti dovoljno, ne znamo ali uradit ćemo sve što je do nas da pobijedimo vrlo dobrog rivala», izjavio je Ahmed Muminović, trener OKK Čelik.\nDino Alić zbog povrede zadobijene u utakmici protiv Građanskog nije trenirao nekoliko dana, međutim u četvrtak se priključio ostatku ekipe i bit će spreman za utakmicu.\n«Protivnika cijenimo, njihovi rezultati potvrda su kvalitete ali sigurno je da mi možemo odigrati mnogo bolje nego što je to bilo u prethodnim utakmicama i očekujem da ćemo to demonstrirati u nedjelju pred našim navijačima», rekao je Armin Avdibegović.\nOsamnaestogodišnji Ibrahim Durmo iz utakmice u utakmicu dobija sve veću minutažu, pokazujući da je jedan od igrača pred kojim je svijetla budućnost.\n«Dat ću sve od sebe da pomognem svojim starijim kolegama i opravdam minutažu koju mi trener ukaže. Atmosfera u ekipi je odlična, dobro radimo i vrijeme je da obradujemo sebe i navijače», optimista je Durmo.\nUtakmica Čelik – Mladost igra se u nedjelju od 17 sati u «Areni Zenica», a cijena ulaznice je 2 KM.


Barikada – World Of Music – IN & OUT – Valovi\nDragutin Matosevic 21.January 2015 23:28 Comments Off on IN & OUT – Valovi\nIN & OUT – Valovi / (RTV Slovenia) 2014. / CD / Pop/rock – SLOVENIA\nSlovenački sastav ne mnogo inventivnog naziva, In & Out, aktivan je na tamošnjim muzičkim prostorima, kako informacije kazuju, od 2012-e godine. Tokom prošle, 2014-e za nacionalnog izdavača objavljuju debitantski album, “Valovi”, koji bi trebao predstavljati značajnu prekretnicu u ovoj fazi njihove karijere.\nBend čine četiri momka lepuškastog izgleda, koji bi se mogli svideti pripadnicama ženske populacije. Sam muzički deo predstavlja drugi aspekt priče, koji je nažalost manje interesantan i ubedljiv. Momci su se predstavili sa varijantom melodičnog i produkcijsko-aranžmanski upeglanog pop/rocka, gde pesme liče jedna na drugu, i ne izdvajaju se bilo kakvim prepoznatljivijim elementom ili muzičko-stilskim detaljem.\nOd 9 numera, pa sve sem završne, “Od visine se zvrti”, njihovo su autorsko delo, a pomenuta je poznati klasik Martin Krpan benda i autorskog tandema Klinar / Kreslin, trebala je pretpostavljam biti potencijalno jak adut, no verzija grupe, iako se može reći da je u određenoj meri različita od originala, teško se može smatrati kvalitetnom.\nIn & Out su promovisani kao “sladunjav” i zašećeren proizvod, koji je kao takav možda donekle mogao biti interesantan teenage populaciji s kraja 80-tih i početka 90-tih godina prošlog veka. Današnjim, novijim generacijama, sumnjam da mogu biti zanimljivi, čak i ako uz sebe imaju jaku propagandnu mašineriju. A ona, bar što se tiče internet glasila, za sada je tiha i neprimetna.\nYouTUBE – In & Oout – Valovi (feat. Trkaj)\nTagovi » Branimir Bane Lokner, In & Out, RTV Slovenia\nThis Month 18,660\nAll Days 4,068,917


Smrt kineskog naučnika koji je bio na pragu otkrića o koroni: Ljubavni trougao ili zavera - Sputnjik Srbija\n15:20 18 Septembar 2020\nSmrt kineskog naučnika koji je bio na pragu otkrića o koroni: Ljubavni trougao ili zavera\n16:37 08.05.2020 Preuzmite kraći link\nSmrt naučnika koji je istraživao virus korona i koji je ubijen u svom domu u Pitsburgu, i dalje je veoma upitna. Poslednji policijski izveštaj navodi da je reč o ljubavnom trouglu, ali pitanja se i dalje nižu.\nBin Lju je pronađen sa višestrukim prostrelnim ranama glave, vrata i ekstremiteta. Njegov dom bio je u predgrađu mesta Ros Taunšip u Pitsburgu, gde je živeo sa suprugom. Istražitelji su to zločin brzo okarakterisali kao ishod svađe u ljubavnom trouglu, dugotrajnog spora koji je, očigledno, obuhvatio i Hao Gua.\nHao Gu je 46-godišnji softverski inženjer i identifikovan je kao ubica. Prema izveštajima, nakon otvaranja vatre na profesora Ljuja, Hao Gu se ubio. I njega su pronašli mrtvog u automobilu parkiranom na samo 100 metara od mesta ubistva, prenosi portal „Vajo“.\nNavedeno je u policiji je da je reč o ubistvu i samoubistvu, ali istražitelji nisu dali dodatne detalje o tome kako su se njih dvojica znala.\nProfesor Bing Lju je radio na Medicinskom centru Univerziteta u Pitsburgu. Univerzitet je izdao saopštenje o njegovoj smrti.\n„Bing je bio na pragu značajnog otkrića koje se tiče ćelijskih mehanizama infekcija virusom SARS kov-2, kao i komplikacija bolesti koju izaziva ", navodi se u saopštenju.\nPolicija je izjavila da ubistvo nema nikakve veze sa poslom koji je Lju obavljao na Univerzitetu.\n„Pitsburg post gazeta“, najveći medij u gradu, pisala je 4. maja da Bingovi susedi nisu čuli nikakve zvuke pucnjeva na dan njegove smrti, kao i da se formalni izveštaj medicinskog istražitelja o uzroku Ljujove smrti još čeka. Komšije su navele i da su Bing i njegova supruga bili prilično tihi, kao i da ih niko u komšiluku nije dobro poznavao.\nPitanje koje se sada postavlja glasi: da li je zaista reč o ubistvu čije je koren ljubavnim trougao, ili je ishod neke zavere, navodi portal „Vajon“.\nnaučnik, Ubistvo, koronavirus\n14:56 Srpski klubovi dobili rivale u nokaut fazi kvalifikacija\n14:52 Pad broja zaraženih: Pozitivno 62, na respiratoru 20 pacijenata\n14:45 Kad zagrme ruske haubice, „neprijatelj“ nema šanse /video/\n14:38 Nemačka: Realizovano je 97 odsto projekta „Severni tok 2“\n14:30 Nemačka vlada ne želi da kaže gde se nalazi flaša kojom je navodno otrovan Navaljni


21. oktobar : Nadlanu.com\nObjavljeno 20. okt 2006. / 00:00:00\n1760 - Rođen je japanski slikar Kacušika Hokusaj (Katsushika Hokusai), glavni predstavnik realizma u japanskom slikarstvu. Slikao je scene iz svakodnevnog života i predele, uključujući čuveni ciklus "Trideset pogleda na Fudžijamu".\n1917 - Rođen je američki trubač, pevač, kompozitor i šef orkestra Džon Birks "Dizi" Gilespi (John, Dižy Gillespie), jedan od najboljih trubača i improvizatora u istoriji džeza. Imao je presudnu ulogu u stvaranju "bi-bap" muzike.\n1997 - Milo Đukanović, premijer Crne Gore pobedio je na predsedničkim izborima Momira Bulatovića, dotadašnjeg predsednika, koji je imao podršku predsednika Srbije Slobodana Miloševića. Time je znatno smanjen Miloševićev uticaj u Crnoj Gori, a novi predsednik je svoju politiku usmerio na izdvajanje te repoblike iz jugoslovenske federacije.\n2001 - Jugoslovenski general u penziji Pavle Strugar doborovoljno se predao Međunarodnom sudu za ratne zločine u Hagu, koji ga je u februaru mesecu optužio za kršenje zakona i običaja rata na području Dubrovnika 1991. On je bio prvi oficir bivše Jugoslovenske narodne armije koji se dobrovoljno predao ovom sudu. Strugar je osuđen 31. decembra 2005. na osam godina zatvora.\n2002 - Haški tribunal otpečatio je optužnice protiv Draga Nikolića, Vujadina Popovića i Ljubiše Beare, koje ih terete za učešće u zločinima počinjenim u Srebrenici jula 1995, pošto su snage Vojske Republike Srpske preuzele kontrolu nad tim gradom.


Niška televizija » Nišlija Lazar Krstić – budući ministar finansija?\nNišlija Lazar Krstić – budući ministar finansija?\nObjavljeno 12.08.2013. 08:58\nTagovi: finansija, Lazar Krstic, ministar, Nislija, Udarne\nVest da bi 29-godišnji Nišlija Lazar Krstić, koji je diplomirao na Jejlu i radi u svetski poznatoj komaniji „Mekinzi“, mogao da postane novi ministar finansija, iznenadila je mnoge. Međutim, oni koji ga dobro poznaju kažu da je reč o genijalcu kakav se retko sreće i da je tokom školovanja bilo sasvim jasno da je predodređen za velike stvari. Zbog toga veruju da će biti odličan ministar.\nLazara Krstića profesori, drugovi i komšije pamte kao izuzetno pametnog, finog, simpatičnog i druželjubivog momka. Član je srpske Mense, u gimnaziji je uvek imao sve petice i proglašen je đakom generacije. Međutim, najviše interesovanja pokazivao je za matematiku gde je svake godine na saveznom takmičenju osvajao nagrade. Iako je bio najbolji đak, profesori kažu da Krstić nije voleo da se hvali time već je kao srednjoškolac bio vrlo prizeman.\nLazar je i na Jejlu, gde je završio matematiku, etiku, ekonomiju i politiku, proglašen studentom generacije i jednim od najperspektivnijih studenata. Zanimljivo je da diplomu ovog univerziteta ima i pet predsednika Sjedinjenih Američkih Država. Radi u konsultatskoj kompaniji „Mekinzi“ iz Njujorka gde važi za velikog finansijskog stručnjaka. Direktorka gimnazije „Bora Stanković“, Ljiljana Zlatanović, smatra da Krstić ima sve kvalitete da postane odličan ministar.\nI komšije o Lazaru imaju samo reči hvale. Svi ga pamte kao finog, vaspitanog i nasmejanog dečaka. Vest o tome da bi upravo on mogao da postane minisar finansija nije ih mnogo iznenadila jer je, kako kažu, oduvek bio pravi genije. Uspeh ga, dodaju, nije promenio. I dalje je skroman, prijatan i dolazi u rodni grad kad god može.\nU Lazarevu stručnost niko ne sumnja, ali neke komšije ipak brinu o tome kako će se on snaći u trenutnim političkim i društvenim okolnostima.\nKako to obično biva, naše talente prvo prepoznaju u svetu, pa tek ona ovde. Država se čak 2005. godine i ogrešila od ovog mladog stručnjaka kada mu je bez ikakvog razloga Ministarstvo nauke ukinulo stipendiju. Potom su čak iz Vlade odbijali i njegove studentske molbe za dobrovoljan, besplatan rad.\nI pored svega, oni koji ga poznaju kažu da on, ipak, želi da se vrati u Srbiju i da mu nije problem što bi zarađivao 10 puta manje nego u Americi.\nRazgovori sa bivšim Blerovim i Tačerkinim ministrima\nPonašanje Prištine zabrinjava


Nova nada za porodice nestalih | Institute for War and Peace Reporting\nNova nada za porodice nestalih\nMetoda DNK mogla bi pomoci u identifikaciji posmrtnih ostataka zrtava srebrenickog masakra.\nSesdesetogodisnja Almasa Alihodzicjos uvek pokusava da sazna sudbinu svoja tri sina nestala nakon sto su srpske snage zauzele Srebrenicu u julu 1995.godine.\nOni su medju 8000 ljudi koji su proglaseni nestalim posle pada Srebrenice, tada zasticene UN zone u severoistocnoj Bosni. Veruje se da je vecina nestalih u stvari tada pobijena.\nDo danas je nadjeno oko 2000 tela u podrucju Srebrenice. Ipak, malo se sta postiglo u identifikovanju njihovih posmrtnih ostataka. Ocekuje se da ce novi projekat u saradnji medjunarodnih i domacih organizacija znatno ubrzati ovaj proces.\nStrucnjaci ce koristiti metodu analize putem DNK da bi identifikovali na hiljade zrtvi. Ovaj novi metod uliva nadu porodicama nestalih.\n"Duboko u sebi osecam da vise nema nade da su zivi. Verovatno su medju onim eshumiranim telima. Ako je tako, onda bih vise od svega na svetu volela da mi to neko kaze, da ih majka sahrani ko ljude", kaze Almasa, bez suza.\nOd leta 1996.godine, eshumirano je oko 2000 tela iz brojnih masovnih i pojedinacnih grobnica u okolini sela Kravice, Pilice, Lazete i Nova Kasaba. Ekspertni timovi pronasli su ostatke tela i na povrsini zemlje u blizini sela Vrtaca, Suljici, Jelah i Pobudje.\nOrgani vlasti smestili su tela u dzakove, a dzakove u dva tunela u blizini Komemorativnog centra u Tuzli, sto je izazvalo negodovanje porodica nestalih.\nProblem identifikacije odavno je nadrastao ne samo mogucnosti lokalnih zvanicnika i strucnjaka, nego je do skoro izgledao neresiv i za medjunarodne zvanicnike. Procenjivalo se ca ce biti potrebno stotine miliona dolara i preko pedeset godina da bi se ovaj proces priveo kraju.\nCak i u slucajevima kada su eksperti pronalazili licna dokumenta u blizini tela, kao sto je eshumacija masovne grobnice blizu sela Kravica 1996.godine, pokazalo se da nijedan pronadjeni dokument ne potvrdjuje identitet nekog od tela.\nStrucnjaci su se nadali da ce otkrivena tela sa izrazitim karakteristikama olaksati proces identifikacije.\nU jednom slucaju, na primer, pronadjeno je telo sa protezom za nogu i vestackom vilicom, pa se poverovalo da ce biti lako identifikovano. Naknadno se pokazalo da su porodice prijavile nestanak tri osobe sa vestackom nogom i vestackom vilicom.\nUsledio je dug proces provere podataka koji je resen tek kad je clan porodice opisao ostecenje na samoj protezi, sto su strucnjaci potvrdili.\nProblem identifikacije dodatno je usloznjen kada su eksperti 1998.godine pronasli takozvane sekundarne grobnice. Da bi se zlocin prikrio, tela su naknadno premestena u drugu grobnicu uz pomoc buldozera. Teska masinerija ostetila je leseve sto je otezalo strucnjacima da povezu delove tela.\nHiljade majki poput Almase Alihodzic, organizovane u razlicita udruzenja, trazile su da se ucini sve kako bi se tela sto pre identifikovala i sahranila. One zele da se vrece sa ostacima ljudskih tela sto pre ukolone uz tunela, jer vredjaju dostojanstvo ljudi.\nZajednicki projekat Medjunarodne komisije za nestale osobe (ICMP) i bosanskih vlasti nedavno je ulio nadu da ce doci do napretka u procesu identifikacije.\nICPM predvodjena bivskim americkim senatorom Robertom Dolom podrzava napore medjunarodnih i domacih strucnjaka da identifikuju posmrtne ostatke uz pomoc metode DNK. Ova metoda podrazumeva uporedjivanje uzorka krvi srodnika sa uzorcima uzetim sa pronadjenih ostataka kako bi se ustanovila eventualna podudarnost DNK i doslo do imena zrtava Srebrenice.\nClanovi porodica nestalih, njih oko 100,000 ljudi dace krvne uzorke, koje ce obradjivati laboratorije van zemlje, dok ce lokalne DNK laboratorije raditi na obradi uzoraka uzetih iz pronadjenih tela. Procenjuje se da bi ovaj proces mogao trajati od 5 do 7 godina. U medjuvremenu bi se tela mogla sahraniti.\nDr Rifat Kesetovic, jedan od lokalnih forenzicara bio je potpuno zatecen obimom posla pred kojim se nasao pre nekoliko godina, a sada je optimista. "Verujem da mozemo za nekoliko godina privesti ovaj proces identifikacije kraju".\nNermina Durmic-Kahrovic je asistent ns katedri za novinarstvo na Univerzitetu u Tuzli.


Poseta hrvatskog premijera Zorana Milanovića Beogradu u funkciji relaksiranja srpsko hrvatskih odnosa propraćena je neuobičajenom izjavom predsednika Srbije Tomislava Nikolića da je ova poseta "neiskrena" i da je to pokušaj Hrvatske da "mirno uplovi u EU".\n"Ako je Hrvatska podnela tužbu protiv Srbije zbog genocida, kako onda može predsednik hrvatske Vlade da dolazi u posetu? Neko onda tu nije iskren. Ili znaju da mi nismo počinili genocid, ili poseta nije iskreno prijateljska. Treba raščistiti sve, najlakše je da sednemo i ručamo zajedno. Pre toga mi treba da pomirimo narode, jer političari se lako svađaju i mire", rekao je Nikolić.\nPre toga, hrvatski premijer Zoran Milanovic i premijer Srbije Ivica Dačić složili su se da treba normalizovati odnose dve zemlje koji su praktično bili zamrznuti od dolaska nove vlasti u Beogradu sredinom prošle godine. Zahlađenje odnosa nastalo je nakon nekoliko problematičnih izjava predsednika Srbije Tomislava Nikolića o Vukovaru i Srebrenici.\nZagreb se nalazi u delikatnoj situaciji jer su na vlasti u Beogradu praktično akteri iz ratnih 90-ih. Beograd, pak, pamti način na koji su dočekani oslobođeni generali iz Haga.\n„Znamo da ima mnogo pitanja oko kojih ne delimo iste stavove. Znamo da ima mnogo tema kojima se dira i u emocionalnom smislu pogađa u bližu ili dalju prošlost. Ali smo isto tako svesni da i pored toga moramo da sarađujemo“, rekao je premijer Srbije Ivica Dačić.\nZoran Milanović i Ivica Dačić prilikom susreta u Beogradu, 16. januar 2013.\n„Dame i gospodo, došao sam u Beograd da vidim možemo li bolje. Mi, Hrvatska i Srbija, Srbija i Hrvatska. Dvije susjedne zemlje koje su prošle kroz teške godine, zadnjih 20 godina konkretno koje pokazuju da politika nije samo razum, nego je politika i osjećaj. Na nama je da u okviru svog posla, svoje misije, svoje dužnosti činimo ono razumno što možemo“, rekao je hrvatski premijer Zoran Milanović.\nOve reči premijera Srbije Ivice Dačića i premijera Milanovića objašnjavaju delikatnost trenutka u srpsko hrvatskim odnosima koji su, kako je rečeno, ključni za ceo region.\n„Priča se da je do ovog susreta došlo zato što je na tome insistirao Brisel. Ja mislim da je Brisel iznenađen što je do susreta došlo tako brzo“, rekao je Dačić.\n„Mi prošlost ne možemo da izmenimo, ali možemo da mnogo utičemo na sadašnjost i budućnost i Hrvatske i Srbije i celog regiona. I u tom smislu pozitivno ocenjujem ovaj današnji sastanak i ne bih rekao da je ovo prvi korak, nadam se da je ovo značajan korak operativne saradnje dve vlade“, izjavio je premijer Dačić, a njegov zagrebački gost je dodatno objasnio svrhu posete:\n„Ovo je sastanak koji se možda mogao dogoditi ranije, neke stvari su nam stajale na putu, nadam se da je sad tenzija splasnula. Inače, pozivam i celu regiju na aktivnost i suzdržanost u isto vreme. Aktivnost i ambiciju u pristupu u odnosu prema poslu, a suzdržanost prema svemu onome što može negativno uticati na bilo čije emocije. Njih je možda bilo i previše“, rekao je Milanović.\nHrvatska podržava Srbiju na putu ka EU\nIzmeđu Srbije i Hrvatske ne postoje novi, već stari problemi, odnosno pitanja o kojima dve zemlje moraju razgovarati. Dačić je naveo da se prvi korpus problema odnosi na pitanja iz prošlosti, da većina datira od sredine devedesetih, a da je jedna od novijih pitanje presuda Haškog tribunala.\nDva premijera su razgovarala o izbeglim i nestalim, procesuiranju ratnih zločina, i sukcesiji. Dogovoreno je aktiviranje radnih grupa o ovim pitanjima.\nTomislav Nikolić u obraćanju novinarima, 16. januar 2013.\nŠto se međusobnih tužbi tiče pred Međnaordnim sudom pravde, Dačić je izjavio da ne treba čekati 2014. godinu kada počinje sudski proces. Drugih nagoveštaja odustajanja od tužbi nije bilo.\nDrugi korpus pitanja je ekonomska saradnja. Kao treći segment, srpski premijer je izdvojio približavanje Srbije EU. Dvojica premijera su podvukla da su sva ta pitanja iz nadležnosti vlada, a što se tiče susreta dva predsednika, Dačić je izjavio da se nada da će do toga doći. Zoran Milanović je objasnio:\n„Nema nijedno novo pitanje iz novije povijesti, sva, baš sva, a ne većina pitanja su u nadležnosti Vlade Hrvatske, a ako dobro razumem Ustav Srbije i Vlade Srbije.“\nHrvatska, koju čeka skori ulazak u EU, podržava Srbiju na tom putu, rekao je hrvatski premijer "ne kao fraza, ne kao poza, nego kao sadržaj, jer nam je to u interesu. I to je dobro. Pozvani ste obratiti se za bilo koju pomoć. Mi ćemo biti fer. A vi nas mjerite, gledajte jesmo li fer“, poručio je Milanović.\nVraćamo se na kraju reakciji predsednika Nikolica koji je naveo da je prvo trebalo da se sastanu on i predsednik Hrvatske Ivo Josipović, pa tek onda Dačić i Milanović.\n"Ja predstavljam Srbiju i njene građane u zemlji i inostranstvu. Mislim da je prvo trebalo da bude susret dva predsednika, jer to označava da je došlo do uspostavljanja dobrih odnosa, i ne znam zašto Josipović izbegava taj susret. Što se mene tiče, Srbija treba da sarađuje i razgovara sa svakom državom u svetu, ali postoji put", rekao je Nikolić.\nNikolić je ocenio da Hrvatska ne može da bude ljuta na predsednika Srbije pa da "traži nekakav drugi način da se pojavi u Srbiji".\nSonja Biserko, predsednicsa Helsinškog odbora za Srbiju tim povodom za RSE kaže:\n„Ne mislim da Nikolić može da zaustavi normalizaciju srpsko hrvatskih odnosa. Ali to jeste opstrukcija i negativni impuls poseti koja je trebalo da resetuje te odnose ili da ponudi neku novu inicijativu u međusobnom otvaranju. Nikolić pokazuje svoje pravo lice, pokazuje i da je Srbija podeljena u pogledu orijentacije u regionu i prema EU. Ova izjava je zapravo na liniji njegovih suštinskih stavova u odnosu na Hrvatsku“, komentariše Sonja Biserko.


Provjere na granicama Njemačke od ovog vikenda trebale bi biti značajno ublažene, dok će granična kontrola koja je uvedena zbog korona krize u potpunosti biti ukinuta od 15. juna na njemačkim granicama. Njemački ministar unutrašnjih poslova Horst Seehofer rekao je na konferenciji za novinare da se od sredine idućeg mjeseca može ponovo očekivati slobodan ...\nZdravstvene vlasti u Engleskoj odobrile su tastove kojima se otkriva da li su ljudi bili inficirani koronavirusom ili nisu. Zavod za javno zdravstvo Engleske kazao je da je test na antitijela, koji je razvila švicarska farmaceutska kompanija Roche, veoma pozitivno otkriće, piše BBC. Uz ovaj serološki ili krvni test, mikrobiolozi tragaju za antitijelima ...\nNezaposlenost u Francuskoj spustila se na 11-godišnji minimum nakon što je Francuska zbog suzbijanja pandemije uvela brojne mjere zatvaranja, a tajna leži u mjeri koja je onemogućila nezaposlenima prijavljivanje na evidencije i potragu za novim poslom. Kako prenosi portal Investing ove podatke objavila je u četvrtak agencija INSEE u svom izvještaju. ...\nKoronavirus možda nikada neće nestati, upozorila je Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). No, generalni direktor WHO-a Tedros Adhanom Ghebreyesus naglasio je da ga je i dalje moguće kontrolirati, uz napore. "Putanja je u našim rukama i svačiji je posao, svi bismo trebali doprinijeti da se zaustavi ta pandemija", rekao je. Direktor Mike Ryan ...\nEvropska komisija preporučila je postupno i koordinirano ukidanje ograničenja za putovanja između zemalja članica ili regija unutar njih koje imaju sličnu epidemiološku situaciju kako bi se spasilo što se može od ovogodišnje turističke sezone. "Sloboda kretanja i prekogranična putovanja ključni su za turizam. Budući da zemlje ...\nNjemačka vlada preporučuje da se ukine 14-dnevna samoizolacija za osobe koje dolaze iz drugih zemalja Evrope. Njemačka je prošlog mjeseca uvela mjere da svi putnici koji stignu u zemlju moraju otići direktno kući i ostati tamo dvije sedmice, osim onih koji su bili na vrlo kratkim putovanjima, putujući na posao, prevozeći robu ili slično. Sud u sjevernoj ...\nSvjetski židovski kongres oštro je osudio te se usprotivio misi zakazanoj za 16. maj u Sarajevu, namijenjenoj odavanju počasti Hrvatima koji su u maju 1945. okupljeni u Bleiburgu, uključujući pripadnike fašističkog ustaškog pokreta. Dvije dodatne manje komemorativne manifestacije održat će se u Zagrebu i u Bleiburgu istog dana. "Kongres ...\nKontrole na granici Austrije i Njemačke bit će ukinute od 15. juna, izjavila je danas austrijska ministrica turizma Elizabet Konstinger (Elisabeth Koestinger) stanici ORF. - Njemačka kancelarka Angela Merkel i austrijski kancelar Sebastijan Kurz usaglasili su plan u dvije faze o ublažavanju restrikcija na putovanja - rekla je ministrica Konstinger. Neke ...\nNjemačka kancelarka Angela Merkel kazala je u utorak na sastanku svoga konzervativnog bloka u Bundestagu da Njemačka mora pomoći svojim susjedima u oživljavanju ekonomija. Kako piše Reuters, pozivajući se na iskaze nekoliko učesnika sastanka, Merkel je kazala da je Njemačkoj, kao izvoznoj zemlji, ključno da i njeni partneri napreduju, pritom se referiravši ...\nMađarski premijer Viktor Orban dobio je poziv da dođe u Evropski parlament, na raspravu o vanrednom stanju koje je uveo u svojoj zemlji zbog epidemije novog koronavirusa i utjecaja tih mjera na osnovna prava i slobode. Evropsko vijeće i Evropska komisija u četvrtak trebaju predstaviti deklaraciju o tom pitanju, poslije čega će biti održana debata na plenarnom ...\nGlumac iz filma ˝Twilight˝ i njegova djevojka pronađeni mrtvi\nGlumac iz filma "Twilight" Gregory Tyree Boyce pronađen je mrtav zajedno s djevojkom. Tridesetogodišnji Boyce i njegova ...\nVIDEO: Najmanje jedna osoba poginula u padu aviona koji je učestvovao u zračnom showu\nNajmanje jedna osoba je poginula nakon što se srušio avion kanadskih zračnih snaga koji je učestvovao u zračnom showu. Avion se srušio ...


Duraković pozvao Vučića da zajedno podrže Deklaraciju o zaštiti kulturnog identiteta i maternjih jezika Bošnjaka i Srba | VijestiBa\n10.08.2017. / 12:00h Politika - Pokret "Odgovor"\nDuraković pozvao Vučića da zajedno podrže Deklaraciju o zaštiti kulturnog identiteta i maternjih jezika Bošnjaka i Srba\nLider pokreta "Odgovor" Ćamil Duraković pozvao je predsjednika Republike Srbije Aleksandra Vučića da nastave zajedno raditi na međuetničkom dijalogu Bošnjaka i Srba, te da ne nasjeda na provokacije koje plasira Milorad Dodik. Tim povodom, Duraković je predložio Deklaraciju o priznavanju, toleranciji i zaštiti kulturnog identiteta i maternjih jezika Bošnjaka i Srba.\n"Ovom Deklaracijom pozivamo na priznanje naziva bosanskog jezika kao maternjeg jezika Bošnjaka i srpskog jezika kao maternjeg jezika Srba, te pozivamo na njihovu ravnopravnu upotrebu, zaštitu i uključivanje u sistem obrazovanja“, kazao je Duraković.\n„Neka ovo bude temelj dijaloga o zaštiti kulturnog identieta, te pozivam predsjednika Aleksandra Vučića da ne nasjeda na provokacije Milorada Dodika i njegove 'memorandume' koji mu samo služe za spas od političkog poraza“, upozorava Duraković.\n„Vrijeme je da zajednički istaknemo spremnost na borbu za očuvanje ćirilice i latinice kao dva pisma koja pripadaju bosanskom i srpskom jeziku, te tražimo od nadležnih institucija potpuno uvažavanje njihove ravnopravnosti, položaja te historijskog i kulturnog značaja za Bošnjake, Srbe, ali i sve druge građane ove dvije zemlje. Posebno pozivamo na osiguranje finansijskih sredstava i svih drugih oblika pomoći za zaštitu bosanskog i srpskog jezika u dijelovima ove dvije zemlje, gdje Bošnjaci ili Srbi čine brojno manjinsko stanovništvo. Moramo razmišljati o svemu šta treba preduzeti za zaštitu srpskog jezika na području entiteta Federacija BiH, te zaštitu bosanskog jezika na području entiteta Republika Srpska i na području regije Sandžak u Srbiji“, dodao je Duraković.\n"Neka naše razlike budu ono što donosimo kao vrijednost u međuetničkom dijalogu, a naše sličnosti prilike za vraćanje povjerenja u izgradnju dobrih komšijskih odnosa na Balkanu. Čuvajući bosanski i srpski jezik, svjesni da smo se međusobno dobro razumjeli svaki put kada smo istinski htjeli razgovarati, mi pokazujemo uvažavanje jednih prema drugima i stvaramo temelje za mirnu i prosperitetnu budućnost", poručio je u svojoj poruci Ćamil Duraković.\nCvijanović: Mandat obilježen stabilnošću institucija RS\nDodik čestitao Putinu pobjedu na predsjedničkim izborima\n15:11 Zanimljivosti Grad u Venecueli počeo štampati vlastiti novac\n15:10 BiH Emdžad Galijašević izjasnio se da nije kriv\n15:00 Politika Komšić za Vijesti.ba: Neću povući kandidaturu, prijedlog SDP-a odgovara Čoviću


Interkontinentalni transport zagađujućih materija u vazduhu – 2. deo – EkoBlog\nInterkontinentalni transport zagađujućih materija u vazduhu – 2. deo\nIstraživanja su davno potvrdila da zagađenje vazduha jedne države može uticati na kvalitet vazduha u obližnjim regionima koji su u pravcu vetra. Istraživanja kasnih devedesetih godina 20. veka donela su obnovljen fokus na mogućnosti prenosa vazdušnog zagađenja između kontinenata i njegovog uticaja na zagađenje vazduha. Već smo pisali o fenomenu interkontinentalnog transporta zagađenja iz prirodnih izvora, a sada priču nastavljamo sa antropogenim izvorima zagađenja. Preporučujem čitanje prvog dela, pre nego što nastavite sa ovim tekstom.\nRaspored emisije ugljen-dioksida (CO), u suštini pokazuje potrošnju energije u svakodnevnim ljudskim aktivnostima, pa je i distribucija emisija drugih supstanci slična, pre svega onih u vezi sa nepotpunim sagorevanjem azotnih oksida. Najveći deo emisije CO je koncentrisan u severnoj hemisferi, dok je na južnoj najgore u Južnoj Africi, mada je tu veća koncentracija SO2 i oksida azota, zbog velikog broja ogromnih elektrana sa relativno niskom emisijom CO. Na severnoj hemisferi su 4 žarišta sa prilično velikim emisijama: istočna obala Severne Amerike, zapadna i centralna Evropa, istočna i južna Azija. Prve tri oblasti su na srednjim geografskim širinama, gde tokom godine preovlađuju zapadni vetrovi, a četvrta je u tropskom pojasu gde vetrovi zavise od sezone monsuna. Jasno je da će obrasci prenosa zagađenja iz južne Azije biti drugačiji od ostalih. Veoma važnu ulogu u sezoni monsuna igra konvekcija, koja emisije iz južne Azije odnosi visoko u gornji nivo troposfere. Vazdušni tokovi povezani sa ciklonima su jako bitni za detaljnu dinamiku transporta zagađenja u srednjim širinama.\nNa srednjim širinama dva regiona, istočna Azija i istočna Amerika, su na istočnim obalama kontinenta, na ulazu u olujne putanje severnog Atlantika i Pacifika, a Evropa je na zapadnoj obali, na višim širinama na kraju putanje. Pošto se vazduh podiže na početku putanje oluje a spušta na kraju, to mnogo utiče na transport emisija između ova tri regiona: emisije iz Amerike i Azije teže da idu u gornju troposferu, dok emisije iz Evrope teže da ostanu u donjoj troposferi.\nCO emitovan u tropskoj oblasti (pre svega južnoj Aziji ali i južnim delovima Severne Amerike) se prenosi na istok, dok se CO emitovan u srednjim širinama prenosi na zapad. U južnoj Aziji se jasno vidi uticaj monsuna, jer se leti javlja transport na zapad u gornjoj troposferi (prateći brzi transport na gore u monsunskim konvekcijama), a zimi preovlađuje trasnport na nižim nivoima ka Indijskom okeanu. Tokom ove sezone se iznad severnog dela Indijskog okeana javljaju široki slojevi izmaglice kao rezultat uticaja antropogenih emisija iz Indije.\nNa srednjim širinama većina CO se transportuje sa zapada, ali postoje bitne razlike na tri kontinenta. Iz Severne Amerike i Azije emisije se transportuju u gornju troposferu, kroz takozvane transportne pojaseve (vazdušne tokove povezane sa ekstratropskim ciklonima). Transport je tada veoma brz, naročito zimi kada postoji jak mlazni tok u gornjoj troposferi i zagađivači mogu preći Atlantik i Pacifik za 10 dana (a moguće je i za samo 3-6 dana). Transport na nižim nivoima je mnogo sporiji, naročito tokom leta, tada je previše spor da bi zagađenje uopšte prešlo Pacifik.\nEmisije iz Evrope se ponašaju potpuno drugačije. Zimi skoro da nikakvo zagađenje ne ide u gornje slojeve troposfere, a čak i leti dominira transport kroz niže slojeve. Mnogo više se javlja transport duž meridijana. Zimi, većina zagađenja iz Evrope ide ka Arktiku, a postoji i putanja, naročito leti, u smeru Afrike i Mediterana, gde se meša sa zagađenjem iz južne Azije.\nDominantni režim klimatskih promena u regionu severnog Atlantika (Severnoatlanska oscilacija) ima snažan uticaj na pravac kretanja zagađivača iz Evrope: tokom visoke faze oscilacija ima više meridijalnog transporta nego tokom niske faze. Naročito je uvećan transport ka Arktiku. Na povećanje zagađenja iznad Arktika utiče i emisija POPs (Persistent Organic Pollutants), koji imaju komplikovane putanje jer se mogu transportovati i putem okeana i kroz atmosferu, a mogu i da menjaju faze. Takođe se kondenzuju u hladnom okruženju pa se akumuliraju na Arktiku.\nNaročito velike antropogene emisije u južnoj hemisferi su iznad Južne Afrike, sa najvećom koncentracijom emisije iznad relativno malog područja industrijskog regiona Hajveld. Iznad Južne Afrike je vrlo složena meteorološka situacija. Tokom najvećeg dela godine je pod uticajem anticiklona koji čini neefikasnim pomeranje zagađivača. Zapravo su velike količine zagađivača prisutne u vidu nekoliko slojeva izmaglice koji mogu biti transportovani ka Atlantiku ili Indijskom okeanu ali se često vraćaju nazad iznad Južne Afrike. Efikasano pomeranje zagađivača je moguće samo uz nizak vazdušni pritisak, tako da zagađenje ide preko južnog Indijskog okeana ka Australiji.\nIako je urađeno nekoliko kampanja merenja iz aviona, postoje velike praznine u razumevanju ICT. Sve sprovedene kampanje su rađene u određeno doba godine i ne mogu se ti rezultati prosto ekstrapolirati na celu godinu. Najvažniji uticaj ICT je porast pozadinskih koncentracija zagađenja vazduha na površini zemlje, jer je to oblast u kojoj žive ljudi i gde kvalitet vazduha može biti narušen, a svi dokazi u literaturi se tiču oblaka zagađivača u gornjim slojevima troposfere. Jako je malo rezultata merenja sa površinskih stanica. zbog toga i najveći deo saznanja o uticaju ICT na kvalitet vazduha na površini zemlje potiče iz modela hemijskog transporta. Jedan model ukazuje da bez transporta emisija iz S. Amerike ne bi bilo 20% kršenja standarda Evropske komisije o kvalitetu vazduha za nivo ozona.\nTakođe je otkriven i ICT drugih vrsta u Severnoj Americi, pesticidi u vazdušnoj masi od Azije ka kanadskim Stenovitim planinama, ekološki indikatori mogućeg transpacifičkog transporta POPs i teških metala u severozapadnom Pacifiku i na Arktiku.\nTeško je prepoznati uticaj ICT na nivoe ozona jer detekcija na kontinentu prijemniku zavisi od izvornog regiona, hemijskih transformacija, mešanja sa drugim sastojcima u vazduhu i procesa gubljenja tokom transporta. Studije zasnovane na posmatranju ozona, njegovih prekursora i drugih markera kontinentalnih emisija su dale korisne informacije o pozadinskom nivou kao i dobre dokaze interkontinentalnih uticaja na te koncentracije. Štaviše, merenja ozona na planinama Evrope ukazuju da je ljudska aktivnost u poslednjem veku najmanje duplirala koncentraciju ozona.\nMaksimalni ICT azijskog zagađenja se najčešće pojavljuje u proleće kada hladan front prelazi preko istočne Azije, potiskujući zagađivače u donje slojeve troposfere kojima se transportuju preko Pacifika pre nego što se spusti na površinu Severne Amerike.\nTopli vazdušni frontovi takođe nose zagađenje sa američkog graničnog pojasa do gornjih slojeva troposfere u Evropi. Globalne studije modelovanja pokazuju da je drugi važan pravac ICT zagađenja iz Severne Amerike ka Evropi direktna advekcija (horizontalni transport) preko Atlantika u graničnom sloju. Zagađenje iz SAD biva podignuto u slobodnu troposferu dubokom konvekcijom, naročito tokom leta iznad jugoistočnih i centralnih država.\nPomeranje zagađivača iz Evrope je najvažnije zbog kontrole izmaglice iznad Arktika. Advekcija graničnog sloja je tipična putanja za pomeranje zagađenja iz Evrope, koja najčešće ide preko severa do Arktika. Za razliku od S. Amerike i Azije, Evropa nema olujne putanje koje bi nosile zagađenje sa kontinenta toplim vazdušnim strujama. Maksimalni zagađujući uticaj Evrope na Aziju se pojavljuje tokom zime i proleća kada se zagađenje prenosi sibirskim anticiklonom.\nIako je ovaj tekst bio malo „teža” lekcija, jasno je da veliki uticaj na naše živote ima i to što neko na drugom kontinentu ide autom do prodavnice udaljene 500 m, i da se samo potvrđuje pravilo koje smo odavno naučili: „Deluj lokalno, misli globalno!”


SRETNI LJUDI SU ZDRAVIJI: Sad je i naučno dokazano… | Slobodna Bosna\nSRETNI LJUDI SU ZDRAVIJI: Sad je i naučno dokazano…\nU zdravom tijelu je zdrav duh, a i obrnuto\n22. Jul. 2017 22. Jul. 2017\nGodinama se razglabalo o tome ima li osjećaj sreće pozitivnog efekta na fizičko zdravlje. Najnovija studija pod nazivom „Health and well-being“ podrobno ispituje tu tezu.\nOčekivano, utvrđeno je da osjećaj sreće zaista utječe na fizičko zdravlje, a predočeno je i nekoliko teorija kako se proces odvija. Prema jednoj, sretniji ljudi više brinu o svom zdravlju, te vode brigu o tjelovježbi, uravnoteženoj prehrani i dovoljnoj količini sna.\nNadalje, postoje dokazi da osobno zadovoljstvo i sreća mogu pozitivno utjecati na kardiovaskularni i imunološki sustav, rad hormona, čak i brže zarastanje rana.\nOvo je studija promatranja, tako da su dobiveni rezultati subjektivne prirode, te se može tumačiti i obrnuti proces, utjecaj fizičkog zdravlja na opći osjećaj zadovoljstva i sreće. Ipak, dokazi su dovoljno jaki i potvrđuju tezu s početka teksta.\nNaravno, realizatori studije ističu da ništa nije garantirano, te da osobno zadovoljstvo i sreća mogu ali ne moraju nužno pozitivno utjecati na zdravlje.\nIpak, važno je znati da su pored zdravih navika i unutarnji osjećaj, zadovoljstvo poslom i socijalnim vezama, itekako važni faktori kad je fizičko zdravlje u pitanju.\nNJEGOVE RIJEČI IMAJU TEŽINU: Evo što je Einstein napisao o dostizanju sreće u životu


Karikaturista Predrag Koraksić Koraks kaže za N1 da ga nije iznenadila reakcija vlasti na njegove karikature, ali je ocenio da je ta reakcija bila kontraproduktivna po vlast, jer je zapravo uticala na veću popularnost njegovih karikatura. Koraksić danas u Centru za kulturnu dekontaminaciju prisustvuje promociji kalendara za 2019. sa karikaturama u izdanju lista Danas. “Ja sam ovde, sjajna...


AliQuantum | Projektovanje i Inženjering, Besplatne konsultacije, Cene, Idejno rešenje, Idejni i Glavni projekat, Cenovnik izgradnje, Cene materijala, Dozvole – Vijugava zgrada\nObjekat će se graditi po projetu studija Aqso iz Madrida. Zamišljen je da se nalazi u Londonu na raskrsnici ulica Old Street i Eastern Street . Ovo mesto je veoma bitno za grad jer se na toj lokaciji odigravao prvi industrijski procvat, a kasnije postao sedište brojnih umetnika.\nU ovom mešovitom objektu biće smešten, hotel, bioskop i maloprodaja. Protiv monolitnog prisustva totema koji deli staze u dve, zgrada postaje fleksibilan element koji se meša sa perspektivom ulice koje dolaze dok poštuje pešački tok javnog prevoza. Spaja se sa okolnim ulicama i kroz svoju parcelu propušta pešake i bicikliste.\nKako se navodi na sajtu studija „Parametarski dizajn ljuske kompenzovan je racionalnim rasporedom otvora, omogućavajući konzistentnu raspodelu soba i otvora.“ Oblik zgrade se izvija oko svoje vertikalne ose zahvaljujući čemu postaje veoma upečatljiva.\nHotelske sobe se nalaze oko unutrašnjeg atrija koji koncentrišu vertiklanu cirkulaciju zgrade, bioskop i maloprodaja zauzimaju zadnji deo dvorišta.


Faktor | Aleksandar Ilić predstavio knjigu "Sanjaj snove": Ja vam prikazujem svoje ogoljeno srce\nAleksandar Ilić predstavio knjigu "Sanjaj snove": Ja vam prikazujem svoje ogoljeno srce\n02.10.2021. / 16:21\nAleksandar Ilić, baletski umjetnik i koreograf iz Srbije, sinoć je u Sarajevu, u bašti Muzeja književnosti i pozorišne umjetnosti Bosne i Hercegovine, predstavio svoju knjigu stihova "Sanjaj snove".\nO knjizi su, osim autora, govorile Šejla Šehabović, direktorica Muzeja književnosti i pozorišne umjetnosti BiH, Nataša Hajdarević, organizator promocije u Bosni i Hercegovini, dok je umjetničkim performansom događaj upotpunila baletska umjetnica Zulejha Kečo članica ansambla baleta Narodnog pozorišta u Sarajevu i međunarodne platforme Balkan Dance Project.\n- Pjesnik je kao i igrač ogoljen pred publikom. Ja vam večeras prikazujem svoje ogoljeno srce. Odlučite se za jedan stih, upišite svoje ime i neka vam ta pjesma bude poklon - naveo je Ilić na početku večeri.\nZbirka "Sanjaj snove" (2020) promovirana je u junu ove godine u Biblioteci grada Beograda u izdanju Centra Fabula nostra, koju je uredila i pripremila Teodora Sujić teoretičarka i historičarka svjetske književnosti, sadrži nenaslovljene stihove, podeljene u tri cjeline Snovi, Ljubav i Nostalgija, a pjesnik knjigu otvara porukom: "Trebalo je samo ispjevati maleni stih pa da ga kosmos prigrli".\nUrednica knjige Teodora Sujić navodi: "Bezbroj puta čitajući stihove, svako slovo i svaku tačku, glasno osluškujući melodiju, uobrazila sam da su to pjesme pisani meni. Prema njenim riječima, svaki čitalac kada bude imao ovu knjigu u rukama mora pronaći pjesmu za koju će sam riješiti da li je pisana za njega."\nPromociji su prisustvovali poznati sarajevski umjetnici Božo Vrećo umjetnik i pjevač, Edina Papo koreografkinja i direktorica Balet Fest Sarajevo, Zoran Lešić fotograf i multimedijalni umjetnik, Mirjana Blažević Lešić dramaturginja, Aida Čorbadžić prvakinja Opere Narodnog pozorišta u Sarajevu i dr.\nAleksandar Ilić (1977) postdiplomske studije završio je na Konzervatorijumu za muziku i ples Triniti Laban u Londonu, a doktorske započeo na u AMTII u Plovdivu. Autor je knjiga stihova "Praznik srca" i "U prisustvu šapata". U saradnji s Teodorom Sujić je preveo knjigu Modeliranje baletskih repertitora Tanje Vujisik.\nDobitnik je brojnih umjetničkih i društvenih priznanja i nagrada, među kojim je svakako najznačajnija Nagrada za životno djelo Filip Višnjić koju mu je dodijelio njegov rodni grad Šid (Srbija) za doprinos u kulturi.\nProfesor je u Institutu za umjetničku igru u Beogradu čiji je jedan i od osnivača, a od 2019. godini na poziciji v.d. direktora Kulturnog centra Beograda.\nAleksandar Ilićbaletski umjetnikkoreografknjigaSanjaj snoveSarajevoMuzej književnosti i pozorišne umjetnosti BiH


Otkriveno šta je IVAN KONTIĆ govorio dok je udarao mladića u Novom Sadu | DNEVNE\nOtkriveno šta je IVAN KONTIĆ govorio dok je udarao mladića u Novom Sadu\nIvan Kontić i Miljan Mandić, Foto: Printcsreen\n– Nasilnik Kontić ga je prepoznao jer ga je znao iz viđenja i počeo nemilosrdno da ga tuče. M. M. ga je molio da prestane, ali je ovaj uporno urlao: “Ovo ti je za brata!” Kada ga je pesnicama onesvestio, zverski mu je izlomio ruke.\n“UPAO SAM U PROBLEME” Denser Gagi pušten iz policijske stanice! Oglasio se ODMAH OVIM POTRESNIM rečima\n– Njegov brat od strica je nedavno otpustio Kontića sa posla obezbeđenja u svojoj firmi, pa je ovaj pobesneo. Samo je vrebao priliku da se osveti, ne birajući metu. Ni kriv ni dužan stradao je nedužan momak, posvećen filmskoj umetnosti, koji u životu nije ni mrava zgazio – kaže izvor ovog lista.\n– M. M. je dobar komšija, uvek doteran i lepo obučen. Hteli smo da ga imenujemo za predsednika skupštine stanara stambene zgrade jer deluje kao odgovoran i spretan mladi gospodin. Popravljao je ponešto po zgradi i uvek je spreman da pruži pomoć – rekla je Radmila.\nFoto: Facebook/Printscreen/Мирослав Паровић\n– Moja ćerka je profesorka i poznaje ga, a baš sam je skoro pitala da li ga viđa jer ga ja dugo nisam videla. Stan u našoj zgradi M. M. je kupio deda još odavno kad ga je porodica čuvenog dekana Tehničkog fakulteta dobila u nasledstvo.\n-Njegov stan ima pedesetak kvadrata i potpuno je renoviran, tako da je jedno vreme M. M. izdavao strancima svoj stan, a iznajmljivao stan preko puta za manje novca. Od pre nekog vremena on se vratio u svoj stan.\n– On je druželjubiv dečko i često je s mladim ljudima iz unutrašnjosti koji iznajmljuju stanove u našoj zgradi, a kojih ima prilično, pravio žurke i sedeljke. Od korone se to promenilo, pa i njega nisam srela dugo – ispričala je ljubazna Beograđanka\nŽESTOK OKRŠAJ UŽIVO Voditeljka insistirala da SPC vodi ČETNIČKU I VELIKOSRPSKU politiku, Dritan je sasekao: Takve optužbe ne stoje! (VIDEO)\nPAŽNJA, VAŽNO ZA SVE GRAĐANE SRBIJE KOJI U PETAK NAKON 18 SATI UĐU U ZEMLJU: Od tada važe ova PRAVILA! (INFO)\nOno što je šokantno jeste da je Kontić devet meseci uporedo radio kao advokatski pripravnik i direktor jedne firme. Na taj način je grubo prekršen Zakon o advokaturi i statut Advokatske komore Srbije. Naime, u njima je propisano da “advokatu, kao i advokatskom pripravniku, prestaje pravo na bavljenje advokaturom u slučaju zasnivanja radnog odnosa van advokature, imenovanja za direktora ili predsednika upravnog odbora u pravnom licu.


Kolektivnim ugovorom u oblasti trgovine minimalna satnica povećana 25 posto - Top Vijesti\n„Ovo je treći Kolektivni ugovor koji potpisujem sa našim socijalnim partnerima i moram reći da nikada nismo bili bliži i jedinstveniji u nastojanjima da poboljšamo status naših uposlenika, koji su naša najveća vrijednost. Osim povećanja minimalne satnice, koja je u odnosu na raniji kolektivni ugovor povećana za 25 posto, važno je istaknuti da smo se dogovorili da je dnevnica za rad u dane zakonom definiranih državnih praznika povećana za 100 posto. Također smo definirali da se sve naknade uplaćuju isključivo na žiro-račun ili neki\ndrugi račun uposlenika.\nUsaglasili smo se da zajednički trebamo insistirati kod Vlade FBiH da se što prije donesu odgovarajući zakoni kojima bi se smanjili doprinosi na i iz plaća, a sva sredstva koja se ostvare na osnovu tog smanjenja bismo usmjerili u primanja uposlenika “, kazao je Ibrahimović.\n„Zajednički smo se usaglasili da je potrebno raditi na unapređenju položaja zaposlenih u sektoru trgovine i uslužnih djelatnosti. Zadovoljni smo odredbama potpisanog Kolektivnog ugovora, a vjerujemo da će i radnici biti zadovoljni“, naglasila je Beširović.\nTagskolektivni ugovor naknada rad satnica stanje udruzenje poslodavaca udruzenje poslodavaca fbih ugovor upfbih


Srbija naočigled EU postaje mostobran Kine! EU zabrinuta... | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tSrbija naočigled EU postaje mostobran Kine! EU zabrinuta…


Srbija postaje zemlja dobrih prilika za povratak talenata – Balkanekspresrb.rs\nSrbija postaje zemlja dobrih prilika za povratak talenata\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić otvorila je danas treću digitalnu godišnju konferenciju pod nazivom ”Talenti na vezi 3.0“, koja se održava na njenu inicijativu, u organizaciji programa “Tačka povratka” i uz podršku nacionalne platforme “Srbija stvara”.\nTaj događaj ima za cilj da na jednom mestu okupi sve talente iz dijaspore i naše zemlje, koji će u otvorenom dijalogu razmeniti svoja znanja, iskustva i ideje.\nOvogodišnja konferencija je zbog pandemije koronavirusa održana u digitalnom formatu, uz predstavljanje aktivnosti koje su sprovedene u 2020. godini u svrhu stvaranja prilika za povratak naših talenata iz inostranstva.\nBrnabić je u obraćanju učesnicima istakla da je od decembra 2018. godine, kada je održan prvi sastanak, postojala snažna želja da se nešto promeni kako bismo dali signal našim mladim ljudima da se vrate u zemlju jer ona ima mnogo toga da im ponudi.\nTri godine kasnije, dosta toga je i urađeno, rekla je ona i napomenula da je u prethodnim godinama pokrenuta tranzicija srpske ekonomije, tako da se ona sve više zasniva na znanju i inovacijama, kao i da Srbija ovu izazovnu godinu završava kao zemlja sa najboljim ekonomskim rezultatima u čitavoj Evropi.\nInvestiranje u Srbiju se nastavlja i posebno je važno što dolaze investitori iz Japana i Nemačke, dve zemlje u kojima su oni možda i najkonzervativniji i najobazriviji, ukazala je premijerka.\nBrnabić je podvukla da u Srbiji ni ove godine, pored svih vanrednih okolnosti, nivo javnog duga neće preći mastriški nivo od 60 procenata BDP-a, što je dobar zalog za budućnost.\nPrema njenim rečima, u budžetu za 2021. godinu opredeljeno je 330 milijardi dinara za kapitalne projekte i investicije, što čini 5,5 odsto našeg BDP-a.\nSvi ovi pokazatelji govore o tome da se u Srbiji tek stvaraju prilike koje je naša zemlja spremna da vam ponudi. Možda razmatrate da se vratite, možda još ne razmišljate u tom pravcu, ali tu ste da čujete da Srbija danas može da vam ponudi drugačiju budućnost i da je to umnogome drugačija zemlja nego ona koje se sećate i iz koje ste otišli, poručila je Brnabić.\nPremijerka se osvrnula i na četiri naučno-tehnološka parka koja danas postoje u Srbiji, od kojih su, pored beogradskog, u prethodnih godinu dana otvorena čak tri – u Novom Sadu, Nišu i Čačku.\nSrbija je, kako je ukazala, prva zemlja u ovom delu Evrope, a 26. u svetu koja je usvojila strategiju razvoja veštačke inteligencije, a usvajamo i jedan moderan zakon o digitalnoj imovini.\nOna je podsetila učesnike na to da se u petak u Kragujevcu otvara državni Data centar i da su već potpisani ugovori sa poznatim svetskim kompanijama koje će svoje podatke čuvati upravo u tom gradu, kao što je američki IBM.\nPredsednica Vlade je istakla da je svesna da se odluka o povratku ne donosi preko noći i da je zbog toga Vlada radila dosta na tome da konkretnim merama pomogne našim ljudima da prelome i vrate se u Srbiju.\nOna je kao neke od mera navela poreske podsticaje za zapošljavanje ljudi iz dijaspore i naših ljudi koji su se školovali u inostranstvu, vaučere za dijasporu koji su pokrenuti u saradnji sa Fondom za nauku, elektronsku nostrifikaciju diploma, poreske podsticaje za osnivanje startapova i inovativnih kompanija.\nPremijerka je najavila i zakon o nestandardnim oblicima rada, kojim će se regulisati rad naših ljudi za strane kompanije, koje čak nisu ni registrovane u Srbiji.\nOvaj zakon će, kako je podvukla, biti dragocen u vreme pandemije i rada od kuće kako bi naši ljudi koji rade za strane kompanije bili potpuno pravno zaštićeni.\nMi stvaramo Srbiju u koju ljudi žele da se vrate, u kojoj ljudi žele da ostanu i u koju stranci žele da dođu i ovde započnu svoje poslovanje, naglasila je Brnabić.\nPrema prošlogodišnjim statistikama, 11.119 stranaca iz 133 zemlje sveta dobilo je privremeni boravak u Srbiji, od kojih je čak 7.740 njih došlo u Srbiju radi zaposlenja. Samo za godinu dana broj stranaca koji su došli u Srbiju zbog posla skočio je dva i po puta, zaključila je ona.


Dnevna doza dobrog horoskopa: ovom znaku karma danas menja život iz korena | Astrologija\nDnevna doza dobrog horoskopa: ovom znaku karma danas menja život iz korena 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n05.02.2019. / 10:03\nUsamljeni Lavovi, danas imate hrabrostida napravite prvi korak i započnete razgovor i flertsa apsolutnim strancem. Svesni ste da je životjedan i da treba iskoristiti sve šanse koje nam Univerzumšalje kako bismo pronašli srodnudušu. Međutm, osetićete iznenadne romantične varnice u susretu sa već dobro poznatom osobom. Neko iz kruga bliskih prijatelja stalno misli na vas.\nNa polju karijereočekuje vas veliki i komplikovan poduhvat od kojeg zavise mnoge vaše ambicije. Želećete da se izolujete od kolega i apsolutno se posvetite poslu. Univerzum vas usmerava na pravi put.\nMesečna numerološka prognoza za februar 2019. godine - evo šta nam numerolozipredviđaju do kraja meseca na polju ljubavi, posla, novcai zdravlja!