BIZNIS PLAN PREDUZEĆA TELENOR D.O.O | Studenti.rs\nBIZNIS PLAN PREDUZEĆA TELENOR D.O.O\nDodao: Aleksandra Milic dana 14/5/19 • Svrstano u: Ekonomija,Menadžment,Seminarski radovi\nPreduzeće je privredni subjekt u okviru koga se, u robno – novčanoj privredi obavlja određena privredna djelatnost. To bi bilo po definiciji šta je preduzeće, Korsel Seneju definiše kao„svaku ljudsku aktivnost koja koristi razne sile da bi ostvarila određeni cilj“ Njegova definicija vezuje preduzeće za ljudsku aktivnost što je u potpunosti tako mada je i sam pojam preduzeća evoluirao kroz vrijeme tako da u savremenoj teoriji se preduzeće tretira kao racionalni, ekonomski sistem sa preduzetnikom na čelu. Po tržišnom konceptu „svaki samostalni finansijski subjekt koji proizvodi za tržište robu ili usluge“ predstavlja preduzeće.\nPreduzeće kao cjelinu možemo posmatrati sa više strana. Tako da ćemo u ovom radu u kratkim crtama obraditi neke od osnovnih . Sam razvoj ekonomije i preduzeća u širem smislu posmatrano je tako da su preduzeća prestavljala nosioce i generatore ne samo razvoja ekonomije, već i društva, odnosno civilizacije. Od njihovog poslovanja, rasta i razvoja – umnogome zavisi tempo privrednog i društvenog razvoja svake zemlje, širih i užih regiona.\nPostoji mnoštvo naučnih i nastavnih disciplina koje imaju za predmet izuĉavanja preduzeće, a ekonomika preduzeća se razlikuje po svom sadržaju, metodu, razvoju i drugim karakteristikama. Radi lakšeg razumjevanja ekonomike preduzeća kao nauke i nastavne discipline, kao i aktivnosti koje se u svakom malom i velikom preduzeću sprovode, razmotrićemo neke najznačajnije elemente, i to:\nEkonomika preduzeća kao nauka,\n• Razvoj ekonomike preduzeća,\n• Povezanost i razgraničenja ekonomike preduzeća sa drugim naukama\n2. EKONOMIKA PREDUZEĆA KAO NAUKA\nKako u našoj zemlji tako i u svijetu ekonomika preduzeća se sreće pod različitim nazivima. Tako se u engleskom jezičkom području u SAD, Velikoj Britaniji i drugim zemljama koristi termin economics, microeconomics i business economics. U većini evropskih zemalja preovlađuje naziv ekonomika preduzeća, kao što je naziv economic de l’entreprise u francuskom jezičkom području, Betriebsvsirtschaftslehre u nemačkom jezičkom podruĉju, ekonomika predprijatija u SSSR, l’economia aziendale u Italiji, ekonomika przedsiebiorstwa u Poljskoj.\nU našoj zemlji do 1974. godine najčešće se koristio naziv ekonomika preduzeća, a od tada se zbog nastalih ustavnih i zakonskih promjena promjenio naziv u ekonomika organizacija udruženog rada, ekonomika privrednih organizacija, ekonomika radnih organizacija i slične nazive koji su bili u skladu sa uvedenom novom terminologijom. Sadašnja novonastala ustavna i zakonska regulativa ekonomskog života opet je ovoj nauci vratila stari naziv ekonomika preduzeća, kao što se koristi i u drugim zemljama.\nEkonomika preduzeća se istovremeno pojavljuje i kao naučna i kao nastavna disciplina o ekonomskim saznanjima koja vladaju u obavljanju djelatnosti svakog preduzeća. Kao naučna disciplina u naučno-istraživačkim institutima izučava kritičkim metodama ekonomske zakonitosti procesa rada, a kao nastavna disciplina svojim didaktičkim metodama emituje nastala saznanja budućim ekonomistima. U određivanju predmeta izučavanja ekonomike preduzeća poslužićemo se uporednom analizom nekoliko poznatih domaćih i stranih autora u ovoj oblasti.\nVećina domaćih i stranih autora ekonomike preduzeća za svoj predmet izčavanja obuhvataju uglavnom sledeće oblasti:\n• elementi rezultata poslovanja,\n• elementi ulaganja,\n• odnos između rezultata i ulaganja,\n• faktori koji određuju promjenu kvaliteta ekonomije,\n• optimalizacija poslovanja preduzeća,\n• strategija razvoja preduzeća.\nU svom izučavanju ekonomika preduzeća koristi se naučnim metodama, kao što je to slučaj i kod drugih društvenih i ekonomskih nauka. Pre svega, polazi se od opštih ekonomskih saznanja o genezi i oblicima djelovanja zakona vrijednosti koji se manifestuju u poslovanju preduzeća. Dijalektičko posmatranje pojava kroz njihovu međuzavisnost, promjenljivost i protivurečnost zastupljeno je kao metoda u izučavanju ekonomike preduzeća. Prisutna je isto tako istorijsko materijalistiĉka metoda kroz obuhvatanje promjena privredne strukture društva, proizvodnih snaga i odnosa, kao i tržišta na sva zbivanja u poslovanju preduzeća. Djelatnost preduzeća je određena dejstvom i neekonomskih faktora, kao što su međunarodna zbivanja, geografske karakteristike, demografske promjene, psihološka ponašanja učesnika i drugi faktori.\nDa bi se došlo do saznanja u ekonomici se koristi metod prikupljanja istraživaĉke građe primjenom instrumentarija, kao što su: sistematsko posmatranje pojava i zbivanja; intervju, anketa kod učesnika; statistika kao najkorišćeniji izvor; računovodstvena evidencija; istržţivački projekti; stručne analize i drugi značajni izvori saznanja.\nS obzirom na složenost ekonomskog života u preduzeću, saznanja se oblikuju metodama analize kroz raščlanjavanje složenih cjelina na njene sastavne elemente, sintezom kroz sjedinjavanje jednostavnog u složeno. Zatim primjenom metoda logičkog zaključivanja indukcijom izučavajući pojedine činjenice i njihovim uopštavanjem, dedukcijom u obrnutom pravcu, kao i komparacijom pojava u prostornoj i vremenskoj dimenziji.\nU želji da se čitaocima i slušaocima ekonomska saznanja što lakše razumljivo objasne, ekonomika preduzeća kao nastavna disciplina koristi metode definisanja, klasifikacije, deskripcije i eksplikacije. Ne može se ovde zaobići jedna od poteškoća s kojom se sreću sve društvene nauke u primjeni eksperimenta, kao najpouzdanijeg metoda prenošenja saznanja kroz misao i ĉulno doživljavanje pojava. U vezi sa tim poznati američki profesor ekonomije Paul A. Samuelson zaključuje: „Zbog složenosti ljudskog društvenog ponašanja, ne može se nadati da ćemo dostići preciznost onog malog broja fizičkih nauka. Nismo u stanju da obavljamo kontrolisane eksperimente hemičara i biologa. Slično astronomu, moramo se zadovoljiti da uglavnom „posmatramo“. Međutim, ekonomska zbivanja i posmatrani statistčĉki podaci se, ne ponašaju tako lijepo i uredno kao putanje nebeskih satelita. Srećom, ni naši odgovori ne moraju biti tačni do u više decimala. Naprotiv, ako bude bilo moguće utvrditi tačni opšti pravac kretanje uzroka i posledica, mi smo time već ostvarili ogroman korak naprijed.“\nO tome u kom je stepenu ekonomika preduzeća nauka, a u kom je praksa, navodimo tumačenje jugoslovenskog autora Simuna Babića: „U vezi sa objektom i zadacima ekonomike preduzeća potrebno je posebno naglasiti i ĉinjenicu da ona nije nauka o vještini privređivanja i zarađivanja. Ekonomika preduzeća je teoretska nauka pa, kao takva, ne može davati neposredna praktička uputstva kako treba postupati u ovom ili onom konkretnom slučaju da bi se ostvarila što veća pozitivna razlika između prihoda i rashoda. Ona istražuje opće ekonomske zakonitosti koje se javljaju u vezi s ulaganjem snaga i sredstava u radne procese i s ostvarivanjem ekonomskih rezultata, obuhvatajući pri tom kako radne procese koji se u cjelosti odvijaju u unutrašnjosti preduzeća, tako i zbivanja koja su u vezi sa saobraćanjem preduzeća s tržištem i s drugim ekonomskim jedinicama.\nIz toga ne proizilazi da se ekonomika preduzeća kao nauka i ekonomika preduzeća kao praksa mogu razvijati uz odvajanje jedne od druge. Naprotiv, uspjeh jedne i druge zavisi u velikoj mjeri od njihove međusobne povezanosti. Nauka treba da polazi od iskustva prakse i da služi praksi. I njezini zaključci mogu se smatrati samo onda istinitim kada praksa i iskustvo potvrde njihovu pravilnost. S druge strane i praksa će biti loša ako se ne koristi saznanjem do kojih je došla nauka“\nPredmet izuĉavanja ekonomike preduzeća mogu da budu opšta ekonomska saznanja koja važe za sva preduzeća, a nastaju i posebne ekonomike preduzeća razgranate prema vrsti, djelatnosti ili prema funkciji koja se u preduzeću obavlja. Tako se razlikuju specijalizovane ekonomike preduzeća:\na) prema privrednim djelatnostima:\n• ekonomika industrijskih preduzeća,\n• ekonomika poljoprivrednih preduzeća,\n• ekonomika trgovinskih preduzeća,\n• ekonomika ugostiteljskih preduzeća,\n• ekonomika spoljnotrgovinskih preduzeća,\n• ekonomika turistiĉkih preduzeća,\n• ekonomika bankarskih preduzeća,\n• ekonomika transportnih preduzeća.\n• prema poslovnim funkcijama:\n• ekonomika nabavke,\n• ekonomika proizvodnje,\n• ekonomika prodaje,\n• ekonomika transporta,\n• ekonomika osiguranja.\nPostoje ekonomike sa još većim stepenom specijalistiĉkih predmeta izučavanja, kao što je ekonomika nabavke u industriji, ekonomika nabavke u trgovini, ekonomika prevoza železnicom itd.


DODIK SA SRBIMA IZ FBIH: Dogovorene mere pomoći! | Happy BSC portal\nDODIK SA SRBIMA IZ FBIH: Dogovorene mere pomoći!\nDogovorene mere pomoći Srbima u FBiH stabilizovaće situaciju i umiriti srpski narod u opštinama na čijem su čelu srpski načelnici, poručili su predstavnici Srba u FBiH nakon sastanka sa Miloradom Dodikom, srpskim članom Predsedništva BiH danas u Banjaluci.\nDodik i premijer Republike Srpske Radovan Višković razgovarali su sa nacelnicima opština Bosanski Petrovac, Glamoc, Grahovo i Drvar o položaju Srba u opštinama u Federaciji BiH i migrantskoj krizi.\n- Donijeli smo neke zaključke koje sada treba implementirati na terenu. Mere pomoći srpskom stanovništvu u FBiH biće na svaki način, imaćemo apsolutnu bezuslovnu podršku. Izgradnja migrantskog centra u Medenom Polju će biti sprečena - rekao je Ðorđe Radanović, predsednik Odbora za zaštitu prava Srba u FBiH.\nOn je u dodao da je pored migracione krize, na sastanku bilo reči i o najavi Kantonalnog odbora HDZ-a BiH Livno o obeležavanju 24 godine od navodnog oslobođenja Bosanskog Grahova, Glamoča i Drvara.\nDejan Prošić, načelnik opštine Bosanski Petrovac, rekao je da su zbog predložene lokacije izgradnje migrantskog centra na teritoriji njihove opštine u Medenom Polju, doneli rezoluciju koja se protivi takvom načinu rešavanja migrantske krize i koja se kosi sa svim humanim, zdravorazumnim i zakonskim normama.\n- Mi tražimo partnere i saveznike u rešavanju našeg pitanja, danas smo dobili podršku predstavnika srpskog naroda i hvala im na tome što su nam pružili svaku moralnu i finansijsku podršku za naše aktivnosti - rekao je Prošić.\nDodao je da je Dodik, protiv represivnih mera bez preke potrebe, te da treba biti oprezan kod bezbednosne situacije.\n- Bez obzira na versku, političku i nacionalnu pripadnost mi smo svi u Bosanskom Petrovcu protiv takvog rešeavanja migrantske krize - istakao je Prošić.\nNa sastanku je razgovarano i o najavi Kantonalnog odbora HDZ-a BiH Livno o obeležavanju 24 godine od navodnog oslobođenja Bosanskog Grahova, Glamoča i Drvara, kao i nameri da se u Medenom Polju smeste migranti.


Ana Ivanović i Mark Stilitano: Kraj veze bez ružnih reči - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\nAna Ivanović i Mark Stilitano: Kraj veze bez ružnih reči\nTeniserka Ana Ivanović nedavno je inicirala raskid svoje skoro godinu dana duge veze sa bivšim teniserom Markom Stilitanom, pa lepa sportistkinja ponovo uživa u statusu solo devojke.\n14:40 9. JUL 2013.\nNaša najbolja teniserka Ana Ivanović (25) koja trenutno zauzima 12. mesto na WTA listi, sredinom juna prekinula je višemesečnu romansu sa bivšim profesionalnim teniserom, Britancem Markom Stilitanom (26). Od početka svoje veze, Ivanovićeva i Stilitano uživali su veliku pažnju medija i do pre mesec dana činilo se da ovom uspešnom paru ništa ne može pokvariti sreću na emotivnom planu. Ipak, još jednom se pokazalo da nije sve onako kako izgleda, a posebno kada je reč o ljubavi.\nPočetkom juna Ana i Mark zajedno su posetili Beograd kada su nastale i fotografije koje je ekskluzivno objavio časopis Story, a i tada se naslućivalo da im u ljubavi ne cvetaju ruže. Naime, srpska teniserka je bez šminke i u tišini tom prilikom sedela kraj svog dragog u jednom od najprestižnijih prestoničkih restorana, dok se on, nezainteresovan za razgovor, zabavljao svojim mobilnim telefonom. Njihov odnos u tom trenutku ni najmanje nije bio romantičan, jer se do tada nikada nisu ustručavali da pokažu međusobne simpatije i najviše vremena provodili su upućeni jedno na drugo, u razgovoru ili razmenjujući emocije. Tako je nakon skoro godinu dana ljubavi, početak leta doneo kraj njihove strasne romanse, a inicijator raskida bila je upravo uspešna teniserka koja sada ponovo uživa u statusu solo devojke. Kao i ranije, tako i sada Ivanovićeva nije želele da detaljiše o svom privatnom životu, ali ipak smo stupili u kontakt s njenim menadžerom Gevinom Versijem da bismo proverili priču o raskidu.\n"Vaša informacija je tačna, ali Ana ne želi da daje komentare na ovu temu", potvrdio je Anin PR informaciju o njenom raskidu.\nPodsećanja radi Srpkinja i Britanac upoznali su se zahvaljujući Novaku Đokoviću, a Stilitano je strpljivo osvajao lepu Beograđanku koja je na kraju poklekla pred njegovim šarmom. Mark je, inače, zaposlen u firmi Bombardier koja se bavi proizvodnjom jahti, aviona i vozova, a njegova cela porodica važi za veoma imućnu, pa ovog bivšeg sportistu krasi i epitet bogatog plejboja. Ipak, bogatstvo i šarm nisu mu pomogli da kraj sebe zadrži najbolju srpsku teniserku koja ga je nedavno ostavila. Još nisu poznati razlozi raskida, ali vest o Aninom rastanku sigurno je mnoge obradovala, s obzirom na to da je upravo ona tiha patnja brojnim muškarcima.\nAna je u romansu sa Stilitanom uplovila prošle jeseni, nekoliko meseci nakon što je definitivno prekinula obnovljenu vezu sa golferom Adamom Skotom, a pre njega se zabavljala sa teniserom Fernandom Verdaskom. U međuvremenu su je pojedini srpski mediji spajali i sa našim slavnim vaterpolistom Vanjom Udovičićem, što nijedno od njih dvoje nije ni potvrdilo, ali ni demantovalo.\nFoto: Guliver, Story press\nana ivanovicana ivanović


Komedija "Šta ćemo sad" autora Branka Đurića Đure 8. novembra u Narodnom pozorištu Mostar | UdriMuski\n04. 11. 2019 - 14:44\nCijena ulaznice iznosi 10 KM, odnosno 5 KM sa popustom za učenike, studente i penzionere. Ulaznice možete kupiti na blagajni Narodnog pozorišta u Mostaru svakim radnim danom od 9 do 14 sati. Rezervacije možete izvršiti pozivom na broj 036/550-128, putem emaila [email protected]a ili porukom u inbox na Facebook stranici Narodnog pozorišta Mostar.


(VIDEO) ZBOG ZAGLAVLJENE ŠTIKLE! Pojavio se snimak ulijetanja automobila u izlog u Banjoj Luci! - GlobalCir\nPojavio se snimak ulijetanja automobila u izlog u Banjoj Luci. Nezvanično saznajemo da se nesretnoj djevojci zaglavila štikla od čizme, kod kružnog toka na Malti, te da nije uspjela skloniti nogu sa gasa, nakon čega je vozilo završilo u izlogu prodavnice.\nKako je za “Nezavisne” potvrdila Danijela Mučibabić, portparol Policijske uprave Banja Luka, policija je zaprimila prijavu i više informacija o nezgodi bit će poznato nakon što bude završen uviđaj.\nPrema nezvaničnim informacijama nije bilo povrijeđenih, al je pričinjena veća materijalna šteta na vozilu i u objektu. Kako pričaju očevici ovog događaja djevojka je vozeći automobil izašla iz kružnog toka i izgubila kontrolu nad vozilom i uletjela u izlog.


Evropski pokret u Srbiji i Zelena inicijativa dodelili su nagrade pobednicima konkursa Onlajn Reciklarnica, za najbolje rešenje za problem otpada u lokalnoj zajednici…\nMemorandum o usvajanju Preporuka za unapređenje lokalnih planova upravljanja otpadom potpisan je sa opštinama Bački Petrovac, Batočina i Dimitrovgrad. Potpisivanje Memoradnuma očekuje se uskoro i sa opštinama Odžaci, Alibunar, Subotica, Čoka, Paraćin….\nTokom perioda od jula do decembra članovi i članice Konventa mladih su imali mogućnost da sprovedu lokalne akcije uz podršku Evropskog pokreta u Srbiji i Zelene inicijative…\nPredstavnici Zelene inicijative prisustvovali sednici Odbora za zaštitu životne sredine i predstavili rezultate postignute tokom kampanje…\nZajedno sa učenicima OŠ “Mito igumanović” iz Kosjerića, predstavnici Zelene inicijative i Udruženja građana dtR učestvovali su u promociji reciklaže…..\nKese za razvrstavanje otpada i portret Nikole Tesle od otpada na Green Fest-u\nNa sinoć otvorenom Međunarodnom ekološkom filmskom festivalu “Green Fest” predstavili smo portret Nikole Tesle nastao u okviru kampanje Oplaneti se! Recikliraj i delili kese za razvrstavanje otpada….\nNa ovogodišnjem Sajmu ekologije Zelena inicijativa predstavila je dosadašnje rezultate i ponudlia građanima načine i sredstva kako da sami recikliraju svoj otpad…


Čovek koji tvrdi da su Obama i Putin reptili dolazi u Srbiju! (VIDEO) | Svet | Espreso\nteško ludilo se sprema\nČovek koji tvrdi da su Obama i Putin reptili dolazi u Srbiju! (VIDEO)\nNa njegovom repertoaru su se našli gotovo svi - od Baraka Obame, preko kraljevske porodice i Donalda Trampa, pa sve do Mišel Obame i iluminata\nObjavljeno: 11.01.2017. 18:30h\nfoto: Fonet/Reuters/Ilustracija espreso.rs\nOn je poznat kao jedan od najvećih teoretičara zavere u svetu, napisao je nekoliko knjiga, a za sobom ima armiju ljudi koja prati svaku njegovu reč i upija i veruje u sve što on priča.\nDejvid Ajk će uskoro gostovati i u Beogradu, pa ćete moći da čujete njegove poznate teorije uživo. Najpoznatija je teorija o reptilima u kojoj on tvrdi da su sve vladajuće klase vanzemaljskog porekla i da su svojom jedinstvenom mrežom uspele da dobiju ceo svet za sebe.\nDa li živimo u nacističkoj Nemačkoj? TRAMP SVE BESNIJI!\nPored toga on veruje da ništa nije konačno, da uvek može da se nauči nešto novo i da je to moguće posmatranjem okoline povezivanjem tačkica. Sve je jasno i sve je uzročno-posledično.\nTRAMP PLATIO PROSTITUTKE DA URINIRAJU PO KREVETU U KOJEM JE SPAVALA OBAMINA ŽENA: Detalji šokantnog izveštaja CIA! (FOTO)\nNa njegovom repertoaru su se našli gotovo svi - od Baraka Obame, preko kraljevske porodice i Donalda Trampa, pa sve do Mišel Obame i iluminata.\nPogledajte neke od najzinimljivih teorija i mišljenja koje je izneo Ajk.\nTeorija o reptilima vanzemaljcima - koji preuzimaju svet jedna je od popularnijih, a kako Dejvid kaže ona je nastala tako što je putovao i obišao više od 50 zemalja i da se fenomen svuda ponavljao. On veruje u ovu teroiju jer je svestan svega što se dešava i naglašava da mu nije važno šta će ljudi reći o njegovom mišljenju.\nNajpoznatija je da kraljevska porodica menja oblik i brzo se pretvara u reptile ili nazad u ljude. Njihove genetske mutacije im daju prednost u odnosu na ljude koji nisu ni svesni njihovog pravog oblika. Ali oni nisu jedini, sve te porodice širom sveta su dobile pravo da vladaju i upravljaju svetom.\nPreuzimaju sve sfere, bankarstvo, medije, korporacije, politike i rade kao jedna velika grupa. U svakoj zemlji imaju tajno društvo u kojima krvno poreklo upravlja, a Dejvid kaže da se sve ovo ponavlja u mnogo zemalja, jer su reptilske porodice stvorile globalnu mrežu i morale su da centralizuju svoju moć kako bi bolje upravljali svetom.\nO planovima iluminata za 2017. godinu - Škotska je centar globalne elite krvno povezanu, poznatu po satanizmu i tajnim društvima. Dejvid ovde pominje o velikom broju dece koja nestaju i koja nikada ne budu pronađena, ona završavaju u njihovim ritualima ili sa pedofilima.\nU ovom manipulativnom sistemu nije ni moguće da znamo sve što treba da znamo, a većina ljudi će reći da sve što treba da znamo piše u Bibliji ili u Kuranu. Zbog toga Ajk naglašava da on ne veruje ni u šta, ali posmatra stvari i da uvek ima još da se sazna o nečemu. Spreman je da ode u drugom pravcu ili dalje svakim novim saznanjem.\nOn poredi ljudsko društvo sa filmom "Avatar" i smatra da su imali više svesti o onome što se dešava oko njih nego ljudi u realnosti. Neki naučnici su, kako on tvrdi, posebno u Rusiji navode da postoje drugačije DNK strukture i da onaj bez koda ima svoj poseban jezik i poistivećuju ga sa softverima.\nTAGOVI: Teoretičar zavereDejvid AjkPričaVnzemaljciReptiliPorodiceIluminatiVlastPolitikaBarak ObamaDonald TrampHilari Klinton


Poginuo biciklista - Blic Online\nAUTOBUS POKOSIO BICIKLISTU Stravična nesreća u Mačvanoskoj Mitrovici, nesrećnom muškarcu NIJE BILO SPASA\nU Mačvanskoj Mitrovici večeras se dogodila saobraćajna nesreća u kojoj je poginuo M. Č.\nNESREĆA KOD KRALJEVA Biciklista poginuo posle kontakta s putničkim automobilom\nJedan sedamdesetogodišnji biciklista je poginuo kod Kraljeva na putu Trstenik-Vitanovac, saopštila je danas Policijska uprava Kraljevo.\nJedna osoba je poginula u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila jutros oko 6.30 sati između naseljenih mesta Banatski Dvor i Žitište, saopštila je danas zrenjaninska policija.\nBiciklistu pregazio pijani vozač\nBiciklista K.D. (29) iz okoline Knjaževca poginuo je nedaleko od tog grada kada ga je udario automobil kojim je upravljao pijani vozač S.M. (27).\nDUHOVI BICIKALA Obeležena mesta na kojima su stradali biciklisti\nPrvi "duhovi bicikli", odnosno memorijalno obeležje mesta na kojem je u saobraćaju stradao neki biciklista, postavljeni su u Novom Sadu na nekoliko lokacija, saopštila je danas Biciklistička inicijativa iz tog grada.\nNa lokalnom putu Kikinda-Banatsko Veliko Selo preksinoć je poginuo biciklista, čiji identitet policija utvđuje.\nVozač kamiona ubio biciklistu, pa pobegao\nVozač teretnog vozila danas je u blizini Pirota naleteo na biciklistu i usmrtio ga, a potom pobegao sa mesta nesreća.\nTraktorista usmrtio biciklistu\nU saobraćajnoj nesreći, jutros u Srbobranu, poginuo je meštanin Svetozar Ćorić (74), koga je dok je vozio bicikl traktorom udario sugrađani Ištvan F. (69), saopštila je Policijska uprava u Novom Sadu.\nPoginuo biciklista u saobraćajnoj nezgodi kod Kraljeva\nKRALJEVO - Jedna osoba je poginula u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila jutros oko 7.30 sati u mestu Ratina kod Kraljeva, na magistralnom putu ka Kruševcu.\nBiciklista Blagoje A. (71) iz Aleksinačkog Bujmira poginuo je pre dva dana na putu Aleksinac-Glogovica kad ga je udario automobil.


10 najjezivijih sajtova na svetu! | Adria Daily\nJasno vam je čemu služi sajt, a cene usluga kreću od 50 dolara za svaku polomljenu kost, do 350 za prebijanje, dok se ubistvo naplaćuje ne manje od 20.000 dolara. Deca i Top 10 političara ne mogu biti mete! Plaća se BitCoin valutom, a sajtu se pristupa preko osigurane mreže.\nKolekcija jezivih priča o duhovima, koje poseti 610.000 ljudi mesečno. Sve priče s ovog sajta navodno su istinite i desile su se širom sveta, a zajedničko im je da su ubice – duhovi!\nOsnovan je 1994. internet kafeom u kojem su se mogli naručiti ljudski “specijaliteti”. Sajt je zatvoren 2004. godine, nakon što je Nemac ubio i pojeo drugog Nemca, a povezan je s ovim sajtom. IRL Kanibal je čak prodavao zamrznuto ljudsko meso i nudio recepte za kuvanje ljudi.\n6. “Gore Websites”\nSajtovt koje poseti preko 700.000 ljudi mesečno nude necenzurisane slike i video snimke nasilja nad ljudima i životinjama, izobličene pacijente (medicinski slučajevi) i najgore gadosti koje ne možete ni da zamislite! Najpopularniji članak je onaj sa eksplicitnim slikama muža i žene koje je unakazio medved.\nNekada model i manekenka, a onda brutalan eksperiment i nakaza,Shaye Saint John i dalje plaši s internet stranice bizarnim i jezivim fotkama i video prilozima. “Eksperiment” je napušten posle nekoliko godina, kad je njegov “tvorac” preminuo…\nPreko 70 miliona ljudi na planeti pati od nekog poremećaja ishrane, a Pro Ana se bavi isključivo bulimičnim stilom života, promovišući ga i objašnjavajući ljudima kako da se bolje “užive” u jeziv svet bulimije, iz kojeg se oko 20 odsto onih koji od nje boluju nikada ne izleči…\nEvo zašto treba prekrivati kamere – da vas manijaci ne bi špijunirali! Koristeći se ranjivostima interneta i kamera u laptop uređajima ili samostalnih vlasnici nekoliko sajtova nude mogućnost praćenja uživo ljudi i objekata po celom svetu, u svakom trenutku. Tako ćete videti decu u vrtiću, nesreće uživo… Što je najgore, ovi sajtovi prikazuju tačne koordinate kamere koja se špijunira!\n(Izvor: Mondo.rs / AllTime10s)


Dan otvorenih vrata u Muzeju savremene umetnosti ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nDan otvorenih vrata u Muzeju savremene umetnosti\n5.10.15 desavanja, izlozbe, muzeji No comments\nU okviru izložbe Jasmine Cibic “Srušiti i iznova izgraditi”, biće održan Dan otvorenih vrata u Salonu Muzeja savremene umetnosti (Pariska 14) u sredu, 7. oktobra u periodu od 16 do 20 časova. Na sva vaša pitanja o izložbi odgovaraće kustoskinja Una Popović.\nIzložba “Srušiti i iznova izgraditi” se bavi istraživanjem kako umetnost i arhitektura mogu da posluže kao sredstvo moći svakog političkog uređenja. Sastoji se od performativne akcije (izvedene na otvaranju) i filma, koji je za ovu priliku sniman u Palati Srbija (zgradi SIV-a).\nNekadašnja Palata Federacije izabrana je kao lokacija za snimanje filma, jer ilustrativno ukazuje na pitanje šta se događa jednoj ikoni nacionalne baštine kada izgubi svaku mogućnost (re)prezentacije.\nJasmina Cibic (Ljubljana, 1979) je poznata slovenačka umetnica koja živi i radi u Londonu. Bavi se analizom specifičnog nacionalnog, političkog, kulturnog i umetničkog porekla, stvarajući karakterističan, sebi svojstven jezik. Koristi medij filma, instalacije, objekta i fotografije. Predstavljala je Republiku Sloveniju na 55. Bijenalu savremene umetnosti u Veneciji, nakon čega je doživela međunarodni uspeh. Učestvovala je na brojnim samostalnim i grupnim izložbama. Dobitnica je brojnih nagrada među kojima su nagrade Bevilacqua la Masa iTrend za izuzetna postignuća u vizuelnoj umetnosti u Sloveniji.\nIzložba traje do 25. oktobra, svakog dana, osim utorkom, od 12 do 20 časova.


KEBA PRVI OTKRIO DA SEVERINA IMA DRUGOG: Folker odmah obavestio sina Igora 26\t300\nSAHRANA BOJANA ZLATANOVIĆA TOKANA: Najbliži se okupili na groblju u Leskovcu, 12 6\t10\n12.11.2019. 09:41h 12.11.2019. 09:41h\n"To što je pričao Era da sam imao bolove nije istina, možda sam mu se eventualno požalio da me bole leđa. Nikakve bolove nisam imao, već sam došao kod mog prijatelja Mirka na redovnu jednogodišnju kontrolu za bubreg. Skener je, međutim, pokazao da mi je bolesno debelo crevo, pa smo po kratkom postupku to sredili", prepričava Drljača.\n"Da, bila mi je Lepa. Prepala se bila za mene. Kaže mi: "Moj Drljo, šta te snađe". Dobra je moja Lepa, a obilazila me je i Milena Plavšić. Ona je strašno emotivna, kao i ja što sam", kaže Bora, brišući suze.\nFRAPIRALA SE KADA JE ČULA DA JOJ JE PRIJATELJ U POSTELJI! Zorica Marković ZATEČENA pevačevom operacijom, a onda je imala JASNU poruku za Boru Drljaču!\nKEBA PRVI OTKRIO DA SEVERINA IMA DRUGOG: Folker odmah obavestio sina Igora o pevačicinoj AFERI! 26\t300


Naime, ove dvije kompanije su predstavile novi model patika Polar Blue Nike x Swarovski Air Max 97 za žene. Ovo je njihova treća saradnja, a prethodno su izbacili Silver Bullet Air Max 97 patike 2017. i Metallic Gold verzije istog modela 2018. godine.\nOvaj najnoviji luksuzni model bazira se na Air Max 97 patici koja je starija više od dvije decenije. Ono što ga čini posebnim je upotreba Swarovski kristala koji na površini modela formiraju talasaste linije različitih debljina, a između njih se nalazi klasičan mrežasti materijal sive bije karakterističan za proljećne Nike patike.\nSrednji dio đona ovih patika je bijele, a donji crne boje. Polarnoplava boja iz imena modela našla je svoje mjesto na diskretnom Swoosh simbolu brenda sa obje strane patike i na prednjoj strani jezika.\nUnutrašnjost patike je crna kao i jezičak za povlačenje pete na kojima je bijelim slovima ispisano Air Max.\nPolar Blue Nike x Swarovski Air Max 97 su se donedavno prodavale za čak 400 doalra na sajtu Nikeam, ali zbog velikog interesovanja one više nisu dostupne, piše Design Taxi.


24. KOLO JELEN SUPER LIGE, Crvena zvezda u Čačku, Partizan dočekuje Rad - ATA Stars\n24. KOLO JELEN SUPER LIGE, Crvena zvezda u Čačku, Partizan dočekuje Rad\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/24. KOLO JELEN SUPER LIGE, Crvena zvezda u Čačku, Partizan dočekuje Rad\n24. KOLO JELEN SUPER LIGE\nUtakmicama 24. kola, ovog vikenda nastavlja se takmičenje u Super ligi, a vodeća Crvena zvezda gostuje u Čačku kod Borca, dok drugoplasirani Partizan u malom gradskom derbiju dočekuje Rad. Crveno-beli su u prošlom kolu na svom terenu savladali Mladi radnik sa 4:1, dok su Čačani odigrali bez golova protiv domaćeg Smedereva.\nIzabranici Ratka Dostanića imaju četiri boda više od Partizana, koji je u prošlom kolu remizirao sa domaćom Jagodinom. Klupu crno-belih je, nakon poraza u polufinalu kupa od Vojvodine, napustio Goran Stevanović, a još se ne zna ko će voditi ekipu do kraja sezone. Rad, koji u svojim redovima ima najboljeg strelca lige, Andriju Kaluđerovića, u prošlom kolu je savladao Čukarički i napravio veliki korak u borbi za opstanak u Superligi.\nPovezana vest: Laković: Srbija je bila odličan organizator\nU vojvođanskom derbiju u Novom Sadu snage će odmeriti petoplasirana Vojvodina i trećeplasirani Spartak iz Subotice. Novosađani su prošle nedelje remizirali protiv OFK Beograda, dok su Subotičani bili bolji od BSK-a iz Borče. Fudbaleri Javora u Ivanjici će dočekati Smederevo u borbi dva tima koja zauzimaju mesto u „zlatnoj“ sredini tabele, dok će Jagodina eventualnom pobedom protiv BSK-a pokušati da se uključi u borbu za neko od mesta pri vrhu tabele. Poslednjeplasirani Čukarički dočekaće kruševački Napredak u pokušaju da dođe do važnih bodova u borbi za opstanak. Ništa lakši zadatak ne očekuje ni Mladi radnik, koji će u Požarevcu igrati protiv OFK Beograda. Borbu za očuvanje superligaškog statusa nastaviće i Hajduk koji će u Kuli dočekati Metalac iz Gornjeg Milanovca, ekipu koja je poražena samo jednom u prolećom delu šampionata. U subotu se od 16.30 igra šest utakmica 24. kola Superlige, dok se u nedelju od 16.30 sastaju Vojvodina i Spartak, a od 18 sati Partizan i Rad.\nPovezana vest: Berluskoni 25 godina na čelu kluba, najavljuje još 25\nBy ATA Stars Redakcija|2010-04-16T09:21:25+01:00april 16th, 2010|Fudbal|0 Comments


FOTO: Niz projekata od općeg značaja u Donjoj Mahali | Starmo\nNaslovnica Mostar FOTO: Niz projekata od općeg značaja u Donjoj Mahali\nFOTO: Niz projekata od općeg značaja u Donjoj Mahali\nMostar — Mjesna zajednica Donja Mahala aktivno i u kontinuitetu implementira različite projekte od općeg i društvenog značaja.\nPored mnogobrojnih društvenih projekata, u posljednje vrijeme je kao ključni prioritet postavljena realizacija infrastrukturnih radova, odnosno asfaltiranja puteva i sokaka kojim se stanovnici ovog područja svakodnevno kreću.\nKako ističu iz mjesne zajednice, u planu je sanacija postojećih, ali i realizacija mnogobrojnih novih projekata koji će biti od suštinskog značaja za građane, te će kreirati ugodniji ambijent za svakodnevnicu.\n„Od infrastrukturnih radova trenutno je u toku realizacija postavljanja betonske galanterije od kuće Gojka Vukovića do raskrsnice kod Lučkog mosta, a vrijednost radova iznosi okvirno oko 20 hiljada konvertibilnih maraka. Do početka školske godine finalizirat ćemo postavljanje ograde prema Neretvi u krugu Spomen sobe u Donjoj Mahali, a planirana je i rekonstrukcija dječijeg igrališta u našoj mjesnoj zajednici“, ističe aktivist iz Donje Mahale Adi Svinjar.\nKako naglašava Svinjar, pripremljeno je grafičko rješenje za izlaz na magistralni put M-17, a prijedlog će biti delegiran prema Cestama Federacije. Osim toga ističe kako postoji ideja za veliki projekat izgradnje pješačkog mosta Kamenica.\nTakođer, pored infrastrukturnih radova, mjesna zajednica Donja Mahala realizuje i niz društveno korisnih projekata. Posebna aktivnost zabilježena je za vrijeme pandemije Covid-19, pri čemu je formiran mobilni tim koji je bio na usluzi građanima kojim je pomoć potrebna.\nPrema informacijama, zabilježena su 94 poziva, prije svega starijih osoba kojim je bila potrebna pomoć u vidu odlaska u apoteku ili trgovinu. Dva puta je organizovana detaljna dezinfekcija ulica, a u koordinaciji sa MDD Merhamet, UG Zajedno za naš grad, Kulturnim centrom Kralj Fahd i Crvenim krstom, na području Donje Mahale je podijeljeno 148 prehrambenih paketa za socijalno-ugroženu kategoriju stanovništva.\nJedna od novijih aktivnosti koju je realizovala mjesna zajednica Donja Mahala u saradnji sa Sportskim društvom „Donja Mahala“ i JP Komos Mostar je predbajramska akcija čišćenja. Akcija je provedena na području između Lučkog mosta i Sportskog centra „Harem“, a alat, rukavice i opremu za čišćenje je obezbijedio Fond za zaštitu okoliša HNK.


April 2015. Ada\nTim za spoljašnje ocenjivanje kvaliteta rada obrazovan od strane Agencije za akreditaciju zdravstvenih ustanova Srbije, započeće svoju akreditacijsku posetu Domu zdravlja Ada u nedelju 26.04.2015. godine, po unapred izrađenom planu ocenjivanja.\nČlanovi Akreditacijske komisije su:\nDr Svetlana Sovrlić (vođa tima)\nJovanka Franeta, mr farm spec.\nGoran Nikolić, med. tehničar/ing životne sredine\nAkreditacijska poseta će trajati 3 dana, odnosno u nedelju, ponedeljak i utorak, i sastojaće se od sastanka sa svim timovima za samoocenjivanje, obilazaka Doma zdravlja i isturenih zdravstvenih stanica, pregledanja dokumentacije.


Desanka Maksimović srela je stranca ispred svoje kuće. Tada su nastali bolni stihovi "Krvave bajke" - Telegraf.rs\nNemačka "kaznena ekspedicija" streljala je 21. oktobra 1941. godine u Kragujevcu, u znak odmazde, više hiljada srpskih civila. Za svojih 10 mrtvih i 26 ranjenih vojnika dosledno su primenili naredbu generala Franca Bemea, kojom se propisuje streljanje 100 Srba za jednog ubijenog Nemca i 50 za ranjenog. Prema poznatim podacima, ubijene su 2.794 osobe, od toga 415 u selima, a 2.379 u Kragujevcu.\nMeđu žrtvama tog zločina bili su i đaci viših razreda gimnazije (od petog do osmog). U znak sećanja na užasan zločin, nedaleko od spomenika poginulima u Šumaricama, u Kragujevcu, svake godine se održava Veliki školski čas.\nSećanje na mučki ubijene mališane čuvaju i bolni stihovi "Krvave bajke", koju je naša poznata pesnikinja Desanke Maksimović napisala nakon što je čula detalje stravičnog zločina u Kragujevcu.\nU intervjuu koji je dala 1963. godine Maskimović je ispričala kako je pesma nastala:\n- Bilo je to jednog jutra kad sam najmanje očekivala da ću napisati pesmu, jednog tipičnog ratnog pozadinskog jutra. Bila sam pošla da vidim ima li kakvih objava i šta se radi pred mojom bivšom školom, Prvom ženskom gimnazijom, u Beogradu, odakle sam početkom rata penzionisanjem uklonjena.\n- U sadašnjoj Ulici Lole Ribara, nedaleko od moje kuće, zaustavio me nepoznat, star čovek, pre seljak nego građanin, i rekao usplahireno, bez ikakva uvoda ili pozdrava: „Znate li šta se dogodilo u Kragujevcu?“ – „Valjda kakva hapšenja, vešanja?“ Ne pominjajući masovna streljanja odraslih, starac mi je saopštio kako su Nemci upali u gimnaziju i sa časova odveli nekoliko razreda na streljanje. Zatim se brzo udaljio ne rekavši ni zbogom, kao da je izišao iz jedne sobe u drugu i kao da će se za koji čas vratiti.\nNIKAD NISAM TAKO OSETILA ŠTA TO ZNAČI PRIPADATI JEDNOM NARODU\n- I što je vrlo čudnovato, i meni je bilo prirodno što me nije pozdravio, ni prilazeći, ni odlazeći. Činilo mi se da ga davno znam, možda još od detinjstva, ili da mi ie najbliži sused, vrata uz vrata, pa da je sasvim prirodno što mi se pri svakom susretu ne javlja. Nikad tokom života kao u razgovoru s njima nisam osetila šta to znači pripadati jednom narodu: pred sudbonosnim događajem, pred nemačkim divljaštvom imali smo istovetna osećanja, istovetne misli ja i on, taj meni nepoznati čovek, čovek drugog vaspitanja, druge sredine, druge naravi, starosti i pola.\n- Često sad mislim kako je taj čovek satvorac pesme koja se, dok je on još govorio, rodila u meni. Da sam o događaju doznala preko radija ili novina zacelo bi pesma bila sasvim drukčija, ne bi nikla tako u magnovenju, kao što se otme vapaj ili kane suza. Bilo mi je kao da mi je kakva ptica donela taj strašni glas, ako ne jedinoj meni, ono prvoj meni.\n- Rastavši se od nepoznatog, mada sam gorela od želje da tek rođenu pesmu zabeležim, nisam se mogla odmah vratiti kući da to učinim. Imala sam potrebu da lutam ulicama, da čas zapisivanja pesme odložim, kao da sam se bojala da ću pri zapisivanju poremetiti nešto u njenom skladu. Ceo sat sam je tako pažljivo nosila u sebi, kao što neki nose na dlanu prepunu čašu vode, i zatim sam je kod kuće zapisala, uzbuđenija nego kad sam prve svoje pesme beležila, počinjući kao letopisac: „Bilo je to…“\n- Mislim, da je za pesmu bolje što za vreme kragujevačke tragedije nisam bila tamo, što sam sve videla samo očima srca i mašte, što sam bila prinuđena da saopštim samo suštinu, koja mi se odmah prikazala kao kakva krvava bajka: nekoliko stotina đaka rođenih iste godine, možda i istog dana, vršnjaci po vremenu kad su ušli u život, postaju, ako se tako može reći, vršnjaci i po času kad su otišli iz života. Dok mi je nepoznati govorio, pomislila sam da se takva krvava bajka ne bi mogla dogoditi nigde u Engleskoj, ni Francuskoj, ni Italiji, da su se Nemci to usudili učiniti samo u našoj seljačkoj, balkanskoj zemlji, koju nisu samo mrzeli, već u svojoj oholosti i prezirali zbog toga što je necivilizovana i seljačka. Tako se odmah nametnuo i refren pesme.\nNapisana u početku rata pesma je bila sakrivena gde niko ne bi pomislio da pesme stoje i objavljena je odmah posle oslobođenja u "Našoj književnosti", zajedno s pesmama "Spomen na ustanak", "Krilata zemlja" i "Majkama".\nVideo: Državna komemorativna svečanost sećanja na streljane tokom Drugog svetskog rata


Srbija: Rate za kredit sada upola jeftinije – Bankar.me\nSeptember 11, 2015 BANKE, PLANETA, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nReferentna kamata Centralne banke je sada pet odsto i dvaput je manja nego prije godinu i po. Ovim potezom omogućeno je građanima i privredi da se povoljnije zadužuju. Tako je sada dinarski kredit od 100.000 na godinu skoro upola jeftiniji od iste pozajmice uzete prije tri godine. U poređenju sa decembrom prošle godine, na pomenuto zaduženje sada su mjesečne rate niže od 2.000 do 4.000 dinara.\nPrije tri godine za zajam od 100.000 je bilo potrebno vratiti 203.184 dinara. Prošle godine je trebalo isplatiti 153.434, a sada 103.279 dinara.\nOdluka NBS je prije svega signal bankama da nastave sa smanjenjem kamatnih stopa, ali i da ponude neke olakšice preduzećima. Samim tim bi trebalo da se poveća kreditna aktivnost, koja je već mjesecima u stagnaciji ili čak u padu. Oni koji se zadužuju, samo u posljednjih godinu dana su osjetili olakšanje u svojim novčanicima zbog sve niže referentne kamate NBS.\nReferentna kamatna stopa u septembru 2012. je iznosila 10,50 odsto, da bi istog mjeseca 2013. godine porasla na 11 procenata, a zatim je usledio pad u prošloj godini na 8,50 odsto. Ove godine ova kamata je oborena sa osam, koliko je iznosila u januaru, na sadašnjih pet odsto.\nIzvršni odbor NBS odlučio je da nastavi sa popuštanjem kaiša, jer su se za to stekli uslovi, i smanjio je stope devizne obavezne rezerve banaka za po jedan odsto u narednih šest obračunskih perioda. To, kako se navodi u saopštenju Centralne banke, znači da će od 18. februara 2016. stope devizne obavezne rezerve na izvore ročnosti do dvije godine, umjesto dosadašnjih 26 odsto, iznositi 20 odsto, a na izvore dužih ročnosti 13 odsto, umjesto 19 odsto.\n“Stope dinarske obavezne rezerve su ostale nepromijenjene, tačnije, pet odsto na izvore do dvije godine, i nula odsto na izvore dužih ročnosti, tako da su banke i dalje stimulisane da koriste dinarske izvore finansiranja”, navodi NBS.\nUsvojenim izmjenama je dodatno oslobođen dio kreditnog potencijala banaka i očekuje se da banke povećaju kreditnu aktivnost i snize kamatne stope na kredite koje odobravaju klijentima.\nPOJMOVIBanke u Srbiji Kamate Loši krediti u Srbiji NBS- Narodna Banka Srbije\nPrevious Izvještaj sa Montenegro berze za petak 11.09.2015.\nSljedeći Pregled štampe za 12. septembrar: Novosti iz ekonomije


Humble Monthly postaje Humble Choice, dolazi do povećanja cene - PLAY!\nHumble Monthly postaje Humble Choice, dolazi do povećanja cene\nFantastična Humble Monthly pretplata je svakog meseca u prethodnih nekoliko godina donosila odličnu ponudu igara za smešnu cenu od 12$.\nAktuelni paket igara je među najboljima koji su ikada bili u ponudi, pošto igračima nudi Spyro Reignited Trilogy, Crash Bandicoot N. Sane Trilogy i CoD WWII, ali i još nekoliko igara koje tek trebaju biti otkrivene.\nOd narednog meseca pretplatnike i korisnike Humble servisa očekuje velika promena. Prema objavi zvaničnika, Humble Monthly postaje Humble Choice gde će korisnici moći da svakog meseca biraju između tri paketa koji imaju različite cene, drugačije od trenutno.\nPrvi paket je najprostiji i za svega 4$ daje pristup igrama u Humble Trove odeljku, Basic paket je zlatna sredina ponude i sa cenom od 15$ nudi 3 igre, dok je premijum paket najbolji za one koji vole da ubrzano šire svoju biblioteku, pošto za 19 dolara dobijaju čak 9 igara.\nNa prvi pogled, ponuda postaje nešto skuplja, ali još uvek ne znamo šta će se dobijati svakog meseca. Ako ste pristalica trenutnog sistema, onda imamo odlične vesti za vas, tu je i Humble Classic paket koji će vam i na dalje davati 10 igara po ceni od 12$.\nNapominjemo da Humble Classic paket možete koristiti jedino ako ga kupite sada i nastavite da obnavljate pretplatu svakog narednog meseca. Ako samo jednom prekinete pretplatu zauvek gubite mogućnost dobijanja igara na klasični način.\nHumble je odradio odličan posao kako bi privukao što više kupaca, pošto deli odlične igre kao što smo i napomenuli, a na vama ostaje da odlučite kojeg ćete se sistema pretplate držati.\nRelated Items:Humble, Humble Bundle, Humble Choice, Humble Classic, Humble Monthly, Humble Store, pretplata, subscription\nSnake Pass je besplatan putem Humble Bundle\nAegis Defenders je besplatan za preuzimanje na Humble Bundle\nStrategija Ashes of the Singularity: Escalation je besplatna na Humble Bundle do 10. maja


Izazov 21 dan – Vesti - Grand Kafa\nViše čitanja a manje skrolovanja po ekranu telefona? Učenje novih kulinarskih tehnika? Šetnja ljubimca (baš) svako veče? Ovo su samo neke od odluka koje većina ljudi želi da pretvori u naviku.\nA koja je vaša odluka?\nUkoliko želite da učestvujete u aktivaciji, potrebno je da sa Instagram profila Grand kafe (www.instagram.com/grand.kafa/), preuzmete ili uslikate Instagram story vizual. Zatim da, u predviđeno polje na vizualu, upišete svoju odluku. Poslednji korak je da to podelite kao svoj Instagram story i označite (tagujete) Grand kafa Instagram profil.\nAutori 20 najkreativnijih odluka dobiće poklon paket. On sadrži sve što je potrebno da bi se odluka lakše pretvorila u naviku. Personalizovani Grand kafa planer dobrih navika - za upisivanje svih obaveza, planova i odluka. Da bi stranice planera izgledale još lepše, tu je i set samolepljivih stikera. Kako bi planiranje pretvorili u jedinstveno iskustvo, pripremili smo i Grand kafa šoljicu i pakovanje Grand kafe.\nKreativni konkurs je ujedno deo i kampanje “Hajde da imamo vremena”. Njen cilj je da osnaži pojedince da svakog dana odvoje malo vremena za sebe i stvari koje vole. Ova platforma takođe podseća na važnost izdvajanja vremena za naše najdraže i zajedničko uživanje u šoljici omiljenog napitka.\nAktivacijom želimo i da utičemo na mentalnu higijenu ljudi, koja je posebno narušena u doba pandemije. Kako je proleće doba godine u kom svi preispituju novogodišnje odluke i njihovu realizaciju, ideja je da iz ovog konkursa nastane digitalni pokret. Cilj pokreta je da motiviše ljude da odvoje vreme za rutinu koja će im pomoći da brinu o sebi.\nViše informacija o pravilima konkursa možete pronaći na ovom linku.


Dok traje policijski čas, pogledajte kako žive Srbi u Beču • Poportal\n10/04/2020 10/04/2020 P.Panović0\nDokumentarni film „Beč – srpska priča“ govori o Srbima, gastarbajterima, u glavnom gradu Austrije. Među njima ima uspešnih ljudi, preduzetnika, lekara i advokata, ali ima i onih koji se još uvek nisu snašli nakon dolaska iz Srbije, i čiji je ostanak u Beču pod znakom pitanja.\nSrba u Beču ima, po nekim procenama, oko 200 hiljada, ali njihova zastupljenost u austrijskom društveno političkom životu nije u srazmeri sa tako velikim brojem, a razlog je uglavnom nedostatak zajedničkog cilja.\nJedan od onih koji je ostvario uspeh u Beču je i Nenad Milošević iz Vrbnice kod Požarevca. On u svom restoranu u Medlingu kod Beča, već nekoliko godina organizuje „Srpsko veče“ kako bi Austrijancima približio srpsku muziku, kulturu, ali i kulinarske specijalitete.\nSnimatelj i montažer Zoran Gavrilović\nProducija Raven Vision.


CRTA :Na neregularnost izbora najviše utiču zloupotreba javnih resursa i medijska neravnopravnost - CRTA\nSaopštenja Vesti / 25.03.2019.\nNa skupu su predstavljeni i rezultati istraživanja javnog mnjenja „Učešće građana u demokratskim procesima u Srbiji 2018. godine“. Istraživanje je pokazalo da najveći procenat građana vidi glasanje na izborima kao oblik učesvtovanja u demokratskim procesima kojima mogu da se promene stvari, a zabeležen je i trend rasta podrške demokratiji kao najboljem sistemu i pad podrške politici „čvrste ruke“, ali s druge strane poverenje u glavne institucije demokratije je nisko i samo 11% građana smatra da nije bilo nikakvih nepravilnosti tokom proteklih izbornih procesa, istakaoje Vujo Ilić, glavni istraživač organizacije CRTA.\n„Iako vidimo da značajan procenat građana jasno razume probleme izbornih neregularnosti, podržava inicijative za poboljšanje izbornih uslova i vidi potrebu za nezavisnom kontrolom izbora, manji procenat građana podržava bojkot izbora kao način da se do ostvarenja ovih zahteva dođe. Rezultati ukazuju na dalju polarizaciju društva i na potrebu za otvaranjem dijaloga oko unapređivanja izbornih uslova“, ocenio je Ilić.\nPosted by CRTA on Понедељак, 25. март 2019.


Manifestacija Dan i noć na PMF-u održat će se u petak 5. travnja - PMF Naslovnica - Prirodoslovno - matematički fakultet\nManifestacija će svečano biti otvorena 5. travnja 2019. u 9 sati, u zgradi Prirodoslovno-matematičkoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Horvatovac 102a (kemijski odsjek).\nGlavna tema ovogodišnje manifestacije je periodičnost, a sam program je sastavljen od sedam dijelova: Noć biologije, Fizika danas, Otvoreni dan kemije, Otvoreni dan geologije, Geofizika uživo, Otvoreni dan geografije i Otvoreni dan matematike.\nOrganizatori i ove godine očekuju preko 15 000 posjetitelja kojima će preko 1000 znanstvenika, nastavnika te studenata, na sedam odsjeka PMF-a (biologija, kemija, fizika, geofizika, geografija, geologija i matematika) s početkom od 10 sati pa sve do 23 sata, širit znanje i ljubav prema znanosti\nCijeli program pogledajte na službenoj web stranici manifestacije:\njučer u 06:09


Noć trgovine i dugačkih jezika | Autonomija\nNoć trgovine i dugačkih jezika\nKako je Novi Sad dobio novu-staru vlast\nAko se po jutru dan poznaje, naredne četiri novosadske godine biće burne, tvrde i trgovačko pilićarske, jer su upravo takvi bili prvi dan i noć izbora nove gradske vlasti. Novosađani su ponovo doživeli da im i ulica i parlament istovremeno budu poprišta političke bitke.\nPretposlednjeg dana juna na konstitutivnoj sednici verifikovani su mandati izabranih odbornika, a tek uveče za predsednicu Skupštine izabrana je Aleksandra Jerkov, odbornica Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nOdmah po završetku te sednice, počela je naredna, još tvrđa sesija nego prethodna. Novoformiranoj vladajućoj većina DS–LSV–SPS trebala je cela noć između petka i subote da izaberu nove direktore i vršioce dužnosti u javnim i javno-komunalnim preduzećima, a tek u osvit narednog dana, kad su se i sve novosadske kafane već zatvorile, u četiri sata ujutro, izabran je gradonačelnik. A, za sve to, trebalo im je pedeset dana pripreme, vaganja, pregovaranja, osluškivanja pokrajinskih i republičkih trgovina…\nPobedili smo, ja sam gradonačelnik!\n“Pobedili smo, ja sam gradonačelnik”, bile su, prema tvrdnjama prisutnih, prve reči (drugi put izabranog) prvog čoveka Novog Sada Igora Pavličića pred okupljenim direktorima javnih preduzeća koja su u “deobi” pripala Demokratskoj stranci. Ovom rečenicom počeo je jul, i iza sebe ostavio čitav prethodni mesec mukotrpnih iščekivanja i još mučnijih pregovora oko formiranja gradske vlasti u glavnom gradu Vojvodine.\nDa nema dosadašnjeg iskustva, Novosađani bi, zbog ove do sada neviđene dan-noć-jutro političke šihte, mogli pomisliti da im je sudbina u rukama ozbiljnih, mudrih i nadasve za sudbinu građana zabrinutih gradskih deputata.\nMeđutim, da je oko podele plena zvanog gradska javna preduzeća zapelo, bilo je jasno još nekoliko dan pre održavanja konstitutivne sednice, kada je javnost već uveliko brujala o tome ko će biti gradonačelnik, a ko predsednica Skupštine.\nNe damo direktora!\nOvo je potvrdio i hepening na ulici ispred zgrade gradskog parlamenta tokom održavanja famozne sednice. Radnici „Vodovoda i kanalizacije“ su protestovali nezadovoljni zbog najava da bi direktor JKP „Vodovod i kanalizacija” Branko Bjelajac, kao kadar LSV-a, mogao da bude smenjen sa funkcije, ukoliko ova stranka ne bude činila vladajuću parlamentarnu većinu.\nUlica je “gorela”, zaposednuta kamionima i viljuškarima, dok se u Skupštini tvrdio pazar između DS-a i LSV-a.\nČlan odbora sindikata preduzeća Vladimir Žugić izjavio je tom prilikom da su oni zadovoljni radom svog direktora i protestuju zbog nagoveštaja da bi DS mogla da formira gradsku vlast u Novom Sadu sa DSS-om i SPS-om, uz manjinsku podršku SRS-a i Dveri, što bi moglo da rezultira smenom dosadašnjeg direktora.\nIznenadni protest zaposlenih u ovom javnom preduzeću, a koje je podržao i sindikat, mnoge je zatekao, jer je upravo Bjelajac više puta otvoreno kritikovao sindikalce, govoreći da su „neradnici”, koje ne može da otpusti. Gradonačelnik Novog Sada Igor Pavličić pozvao je radnike da se vrate na posao.\nPrema informacijama, koje su kružile među radnicima, ali i odbornicima, ukoliko bi DS postigla koalicioni sporazum sa DSS-om, Bjelajca bi na čelu „Vodovoda” zamenio Slobodan Čepić, kadar DSS-a.\nOdmah posle verifikacije mandata, predsedajući je dao je pauzu do 14 časova, koja je potom produžena za još dva .\nPosle prve pauze gradonačelnik Pavličić je izjavio da očekuje da svi detalji budu dogovoreni, jer je „interes građana da se izaberu skupštinski organi i oformi većina koja će u narednom periodu voditi grad”.\nOn nije želeo da kaže ko će činiti tu većinu u Skupštini Novog Sada, ali je predsednik Gradskog odbora SPS-a dr Siniša Sević izjavio da se vode intenzivni pregovori između DS-a, SPS-a i LSV-a. Nezvanično se čulo da je Sević najozbiljniji kandidat za predsednika Skupštine grada, dok bi Pavličić trebalo da zadrži funkciju gradonačelnika.\nMeđutim, funkcionerka LSV-a Aleksandra Jerkov rekla je tada novinarima da ova stranka ima informacije da je DS uključio u pregovore DSS, SRS i Dveri, što je za LSV neprihvatljivo i zapitala zbog čega su DSS, SRS i Dveri odjednom prihvatljiviji od LSV-a.\nTrgovalo se tako do jutra, kada je najzad postignut sporazum, a za izbor Pavličića glasalo 45 od ukupno 78 odbornika. Izabrano je i novo gradsko veće, kao i deo direktora gradskih preduzeća. Vladajuća većina koja ima 40 odbornika na sednici je, međutim, pri svakom glasanju, dobila i glas jednog odbornika Saveza vojvođanskih Mađara, kao i šest glasova Romske demokratske partije\nNeposredno pre početka glasanja za izbor gradonačelnika i gradskog veća salu s napustili odbornici SNS, Dveri, DSS i SRS, koji, baš kao i prilikom izbora Jerkove za predsednicu Skupštine grada, nisu želeli da učestvuju u glasanju.\nU Gradskom veću će, kako su odlučili odbornici, za finansije biti zadužen Živko Makarić, iz redova DS, o saobraćju će se brinuti Rade Bajić iz SPS, socijalnim pitanjima baviće se Milan Đukić (SPO), komunalnim pitanjima Gordana Pušić (DS), a za urbanizam je zadužen Aleksandar Jovanović (LSV). Radovan Latinović, iz LSV, će biti zadužen za zdravstvo, obrazovanje je u delokrugu Radomira Dabetića (SPS), a privreda Dušana Tomića (SPS). Upravu i propise vodiće Tijana Pavlov (DS), kulturu Vladimir Kopicl (NS blok), dok je za sport zadužen Aleksandar Kravić (LSV).\nOdbornici su, takođe, odlučili i da promene direktore nekih javnih preduzeća. Neki od direktora, međutim, samo su prešli sa jedne direktorske funkcije na drugu. Vladimir Jelić, iz redova SPO, je iz „Novosadske toplane“ prešao u Zavod za izgradnju grada, a Ivan Ferko (DS) iz „Parking servisa“ u „Gradsko zelenilo“.\n„Čistoću“ bi, odsad, prema odluci Skupštine Novog Sada, trebalo, kao vršilac dužnosti direktora, da vodi Željko Jurakić (DS), v.d. direktora „Parking servisa“ biće Milan Kostić (SPS), v.d. direktora „Novosadske toplane“ Aleksandar Pribić (SPS), v.d. direktora „Spensa“ Slaviša Đekić (DS), v.d. direktora „Puta“ Darko Rudić (SPS), i v.d. direktora „Lisja“ Damir Kondić (LSV). Ostali direktori su ostali na svojim funkcijama. Neke javne gradske ustanove takođe su dobile vršioce dužnosti. Gradski Zavod za zaštitu spomenika kulture kao vršilac dužnosti direktora vodiće Miroslav Kopanja. Vršilac dužnosti direktora Muzeja grada biće Nemanja Vukčević, v.d. direktora Doma zdravlja biće Milan Krtinić, a Apotekarske ustanove „Novi Sad“ Slobodanka Mihajlović. Na čelu Zavoda za zdravstvenu zaštitu radnika je Veselin Dickov, a Zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata Tamara Grubor. Na čelu Zavoda za hitnu medicinsku pomoć biće Zoran Štrbac, dok je direktor Agencije za energetiku Branislav Bandić.\nNišta manje nije bio mučan i degutantan ni period pre izbornog dana 6. maja\nUz skandale vezane za podmićivanje glasača novcem i paketima hrane, sprdnju sa specijalnom olovkom za glasanje s ugrađenom kamerom (!), razbijanje glasačkih kutija, intervenciju policije, kao i kandidate partije u kojoj nema ni jednog predstavnika nacionalne zajednice čije ime nosi dotična stranka, Novosađani su 6. maja glasali i odlučili da ih u Skupštini grada predstavlja 18 odbornika Demokratske stranke (DS), po 15 odbornika Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) i Srpske napredne stranke (SNS), 7 odbornika koalicije oko socijalista, 6 iz Romske demokratske stranke (RDP), po 5 iz Demokratske stranke Srbije (DSS), Srpske radikalne stranke (SRS) i Dveri, a po jedan odbornik iz Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) i stranke Ni jedan od ponudjenih odgovora (NOPO).\nRadikali su se na mišiće ipak uvukli u gradski parlament (među njima, voljom i kaznom Vojislava Šešelja ražalovani potpredsednik SRS i nekadašnji gradonačelnik „mlađi i lepši od Klintona“ Milorad Mirčić) , Maja Gojković se oprostila od Novosađana (ili oni od nje i slike sa tabloa iz 1982), Dveri (na žalost građanskog dela Novog Sada, a na sreću crnorizaca) ipak nisu ostale neprimećene, a jedini kandidat grupe građana nije dobio odborničku stolicu. Liga je osvojila svega nekoliko procenata manje glasova nego demokrate i isto onoliko koliko SNS.\nSve ove pojave i rezultati, a pogotovo skor glasova za predsednika države – 51 odsto za Tadića, a 44, 9 za Nikolića – mogao bi Novi Sad debelo da košta. A, koliko i čega, videće se.\nSkandali s početka ove priče uticali su da se, već odmah nakon izbora, većinska politička opcija pokarabasi oko pitanja treba li uopšte, da bi se pojačala moć odborničke većine, prihvatiti podršku Romske demokratske partije. Dok demokrate ne odbacuju RDP, Liga se izričito protivila saradnju sa ovom strankom.\nUloga makarona u izbornom procesu\nDa spor nije prešao prag DS i LSV, potvrdio je i nosilac izborne liste RDP Tomislav Bokan, koji je izjavio da niko nije kontaktirao sa njima, a da su oni i te kako bili raspoloženi za razgovor, bar on i njegova najbliža familija koji su se dočepali odborničkih klupa. Razume se, svi oni su iz Knina i nije sigurno da je bilo ko od njih pre izborne kampanje svraćao u Šangaj, Veliki rit, Bangladeš… Ali su dobro umeli da „osmisle infrastrukturu“ kako bi njihovi glasači što lakše glasali za njih. Navodno, bili su angažovani taksisti da za određeni novčani iznos prevoze njihove glasače. Takođe, glasači su, prema našim informacijama, dobijali dve-tri hiljade da bi zaokružili ovu listu.\nMeđutim, nije to bio samo specijalitet ove partije.\nOsim novčanih bile su tu i robne „transakcije“. Za neke bez posla, čiji glas na izborima vredi isto kao i milionerski, jedna od pobedničkih stranaka darovala je pakete hrane. Za pojedine su paketi bili bogatiji, a za one u koje se manje sumnjalo stiglo je: 4 kg pirinča, 10 supa u kesici, 22 komada paštete od 50 grama, 3 konzerve graška, 3 kilograma integralnih makarona, 3 konzerve kukuruza šećerca, jedna tegla od kilograma marmelade… Pa, ko onda da kaže da se u Novom Sadu nije mislilo i na holesterol i zdravu ishranu većinskih birača.\nToma Diploma i Novi Sad\nIzbori su prošli, predstavnici partija su se namestili gde je ko hteo ili mogao, a sve nije, kao i obično u poslednjih dvadesetak godina, zavisilo mnogo od izbornog rezultata, a kamoli od volje Novosadjana. Demokrate i ligaši su se nekako dogovorili, a socijalisti su u direktnom telefonskom razgovoru poslušali svog vođu da glasaju kako on zapoveda i pomognu da se formira vlast u Novom Sadu. SPS je svoju strategiju da u svakom gradu u Srbiji i Vojvodini, gde god je to moguće, poseduje preduzeća koja se bave energetikom i zdravstvom, sproveo i u Novom Sadu. Koliko će to koštati Novi Sad znaće se već s jeseni, baš kao i cena toga što je LSV, jedna od vladajućih stranaka u gradu, bojkotovala zakletvu novoizabranog predsednika Srbije.\nZamenik predsednika LSV i republički poslanik Bojan Kostreš izjavio je da predstavnci te stranke ne mogu da ignoruišu „činjenicu da se na mesto predsednika inauguriše čovek koji je više puta kršio pravila ponašanja i zaobilazio činjenice”.\n– Dok god Tomislav Nikolić jasno ne pokaže diplomu koju je stekao, dok ne razjasni šta se to desilo sa izbornom krađom, dok se ne ogradi od vojvodske titule i onoga što je doskora zagovarao, mi nismo u prilici da sarađujemo s njim – poručio je Kostreš.\nOn je dodao da posebnu težinu takvoj odluci LSV daje i činjenica da Nikolić nije dobio većinsku podršku građana Novog Sada i Vojvodine za preuzimanje pozicije predsednika države.


Produžena zima značajno oštetila voće, mraz se očekuje i večeras | Radio Gradiška 98,8 MHz\nBILANS STANJA / Emisije / Gradiška / PRIVREDA / Rep.Srpska / VIJESTI\nProdužena zima značajno oštetila voće, mraz se očekuje i večeras\nJaki mrazevi i veoma niska temperatura, koja se kretala i ispod -5 stepeni Celzijusovih, prozrokovali su značajnu štetu na voću, a najviše su oštećene breskve, šljive, te pojedine sorte jabuke i kruške, rekao je viši stručni saradnik za voćarstvo u gradiškoj Područnoj jedinici Ministarstava poljoprivrede Dražen Čekić, gostujući u emisiji „Bilans stanja“ Radio Gradiške.\n„Vremenske prilike koje smo imali od 3. aprila možemo nazvati produženom zimom, jer smo ranijih godina imali mrazeve makismalno od 3 do 8 časova ujutro a sada su temeprature već oko 22 časa uveče ulazile u minus, spuštale se u pojedinim karjevima i do -7 stepeni i zadržavale se do jutra. Uz takve vremenske prilike dolazi do velikog oštećenja na voću“, naveo je Čekić.\nOn je istakao da su prvi aprilski mrazevi i niske temperature načinili najveću šetetu na jabukama sorte ajdared, nešto manje na sortama zlatni delišes, gala i pink, te da je mraz i posljednje dvije večeri dodatno oštetio voće.\n„I neredna dva dana očekujemo mraz. Voćari konstantno vrše tretmane, 24 časa prije i dan, dva poslije mraza, čime daju bolju kondiciju biljkama. Trenutno je teško procijeniti koliko su uspjeli da sačuvaju svoje zasade, jer je potrebno da prođe desetak dana toplijeg vremena da se detaljno sagleda kolika su oštećenja u procentima“, istakao je Čekić.\nPrema njegovim riječima, određene sorte jabučastog voća ipak bi mogle da se sačuvaju, dok se kod sorti koje su zanačajnije oštećene može očekivati manja količina većih plodova koji nisu pogodni za skladištenje, nego su isključivo upotrebljivi za konzumaciju u kraćem vremenu nakon branja.\nPješak povrijeđen u saobraćajnoj n...\nObavještenje o prekidu u isporuci...


Strateška vizija i cilјevi:\nRazvoj preduzetništva i konkurentnosti zasnovan na privatnoj preduzetničkoj inicijativi, znanju i inovativnosti, koji će ojačati srpska preduzeća u dovolјnoj meri da spremno odgovore na pritisak konkurencije na zajedničkom tržištu EU i doprinesu pobolјšanju životnog standarda u Republici Srbiji.\nTABELA 18: Planirana struktra MSPP za 2020.god\nPoslednji raspoloživi podaci\nCiljana vrednost 2020\nUkupan broj MSPP\nUkupan broj zaposlenih u seektoru MSPP\nRealna prosečna godišnja stopa rasta BDP sektora MSPP\nSTRATEGIJA ZA PODRŠKU RAZVOJA MALIH I SREDNJIH PREDUZEĆA, PREDUZETNIŠTVA I KONKURENTNOSTI ZA PERIOD OD 2015. DO 2020. GODINE („Službeni glasnik RS”, broj 35/2015) predstavlja deo strateškog okvira za razvoj konkurentnosti privrede Republike Srbije i komplementarna je sa ranije usvojenim dokumentima u ovoj oblasti, pre svega sa Strategijom razvoja industrije Republike Srbije od 2011. do 2020. godine („Službeni glasnik RS", broj 55/11) a zasnovana je na dokumentu EU, aktu o malom biznisu (Small Bussiness Act) i obuhvata 5 stubova:\npromocija i podrška preduzetništvu i osnivanje novih privrednih društava;\nunapređenje ljudskih resursa za konkurentan MSPP sektor;\nfinansiranje MSPP sektora;\nunapređenje konkurentske prednosti MSPP na izvoznim tržištima;\npravno, institucionalno i poslovno okruženje MSPP sektora u Srbiji.\nMSPP – NEOPHODNOST ALI I RAZVOJNA ŠANSA SRPSKE PRIVREDE\nJavni sektor je predimenzioniran\nPrivatni sektor mora da se razvija\nMali broj velikih uspešnih preduzeća\nUsporen priliv stranog kapitala\nMSPP sektor otporniji, fleksibilniji i dinamičniji\nMSPP su stvorila najveći deo prirasta dodate vrednosti u postkriznom periodu\nMSPP doprinose izvozu sa 50%, nakon ubrzanog rasta izvoza, ostvarenog od 2005. godine\nOd 1000 najvećih izvoznika, 60% je iz sektora MSPP\nNISU SVA MSPP USPEŠNA\nTABELA 19: Procenat uspešnosti MSPP (Izvor: Centar za ekonomske studije, april 2016.god.)\nBroj uspešnih preduzeća\nUkupan broj preduzeća\nGRAFIKON 11: Efektivna podrška rastu MSPP sektora\nŠirenje i razvoj privatnog sektora, a naročito MSPP, za srpsku privredu predstavlja istovremeno i priliku i neophodnost. Dalji razvoj privatnog sektora od ključnog je značaja za privredni razvoj i rast zaposlenosti Srbije, pošto privrednom strukturom zemlje dominira mali broj veoma velikih kompanija. Istovremeno, nije zastupljena skoro nijedna srednja firma, dok postoje brojna mala i mikro-preduzeća koja naizgled nisu u stanju da se probiju u redove kompanija srednje veličine. Zato je od presudnog značaja pružiti MSPP podršku kako bi mogla da rastu i premoste jaz koji sada postoji.\nU kontekstu jačanja privatnog sektora naročito je bitno prepoznati koji su to sektori najpogodniji za poslovanje MSPP (tzv. SME-friendly) od onih koji imaju najviše potencijala i konkurentni su. Sektori sa najmanjim ograničenjima za poslovanje MSPP definišu se kao sektori sa niskim stepenom koncentracije, kojima je novim preduzetnicima lako da pristupe i, po mogućstvu, u kojima nema dominantnog uticaja državnih preduzeća. Prepreke za pristup se moraju uzeti u obzir jer očigledno utiču na potencijalni razvoj malih i srednjih preduzeća.\nDa bi se adekvatno definisao, a potom i sproveo skup politika čijom bi se implementacijom pružila podrška sektorima koji pogoduju MSPP i unapredila njihova konkurentnost, potrebno je da donosioci odluka razumeju kapacitete, snage i prednosti tih sektora. Samo tako će biti moguće pažljivo prilagoditi strategiju i precizno usmeriti mere na sektore čiji je razvoj neophodan kako bi privatni sektor mogao da se razvije na najbolji način, kao i da bi se promovisalo preduzetništvo i privukle investicije neophodne za unapređenje konkurentnosti i povećanje izvoza Srbije. Treba imati na umu da je srpska privreda, kao i svaka druga, veoma diversifikovana (što naročito važi za MSPP) i da njoj neće odgovarati uniformna rešenja neselektivno usmerena na sve subjekte.\nU ekonomskoj teoriji može se naći podrška za stanovište da veći obim izvoza podstiče privredni rast u širem smislu i to na više različitih načina. Kao prvo, na strani tražnje i iz perspektive samih preduzeća, razvoj firmi u matičnim zemljama ograničen je veličinom domaćeg tržišta (Silverstovs and Herzer, cit. u Dreyer and Herzer, str. 42). Izvozna tržišta nude veću agregatnu tražnju, usled čega prisustvo na njima podstiče rast proizvodnje i omogućava firmama da u većoj meri iskoriste ekonomiju obima (isto, Helpman and Krugman, 1985). Veća razmena sa inostranstvom daje priliku privrednicima da uvezu tehnologije i znanja potrebna za proizvodnju, što opet može da poveća produktivnost na nivou samih preduzeća (Grossman and Helpman, 1991, cit. u Dreyer and Herzer, str. 43). Uz povećanje konkurencije, ove prednosti mogu da se „preliju“ i na druge firme i sektore kroz vertikalno povezivanje, efikasnije upravljanje, obuku radne snage i tehnološka unapređenja (Chuang 1998, cit. u Dreyer and Herzer, str. 43).\nSa makroekonomske tačke gledišta, povećanje izvoza ima i širi, posredan, pozitivan uticaj na privredni razvoj. Taj uticaj se ostvaruje kroz povećanje produktivnosti, budući da izvozno poslovanje pomaže da se investicije preusmere sa relativno manje konkurentnih sektora ka onima u kojima posmatrana zemlja uživa komparativnu prednost (Kunst and Marin, cit. u Dreyer and Herzer, str. 43).\nPosmatrano u celini, Srbija uživa nekoliko prednosti koje mogu pomoći da se uspešno primeni model rasta zasnovan na izvozu: prva od njih je njen geografski položaj u jugoistočnoj Evropi, odnosno ne samo na granici velikog tržišta EU, već i relativno blizu značajnih tržišta Turske, Rusije i Bliskog istoka. Brojni sporazumi o slobodnoj trgovini sa ovim i drugim zemljama, poput Kazahstana, Turske i potpisnica Evropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (EFTA) mogu dodatno povećati konkurentnost postojećih i potencijalnih izvoznika koji za cilj imaju prodor na ova tržišta, uključujući i naše predmetno tržište – tržište Republike Bugarske.\nSrbija uz to može da iskoristi i istorijske veze sa državama čija su izvozna tržišta u ekspanziji. Ono što je međutim možda najznačajnije je to što će pridruživanje EU omogućiti Srbiji da ostvari ekonomsku konvergenciju sa razvijenijim zemljama zapadne Evrope na isti način na koji su to učinile brojne zemlje ICE, poput Češke, Poljske, Mađarske, Slovačke i drugih. Iako su ove zemlje, kao i Srbija, beležile privredni rast zasnovan na potrošnji, takođe su ostvarile i značajno povećanje izvoza, pa tako mogu da posluže kao primer na koji Srbija može da se ugleda u budućnosti. Na kraju, brojni eksperti smatraju da je dinar precenjen, te bi moguća depresijacija nacionalne valute takođe mogla da rezultira povećanjem obima izvoza robe i usluga.\nSrbija ima dokaziv potencijal za povećanje izvoza. Produktivnost prerađivačke industrije u celini je u prethodnom periodu rasla po stopi uporedivoj sa onom u razvijenijim privredama poput Mađarske, Poljske, Rumunije i Češke, iako je ta stopa i dalje niža od one koju beleže, na primer, Slovačka ili Bugarska. Pored toga, analiza srpskog izvoza sa stanovišta prostora proizvoda pokazuje da Srbija izvozi sve sofisticiranije proizvode; određeni sektori – poput prerade prehrambenih proizvoda, proizvodnje metalnih proizvoda i autoindustrije – imaju potencijal da ostvare veće učešće na inostranim tržištima.\nIzvozna konkurentnost je samim tim glavni i najznačajniji indikator izvozne performanse jednog sektora. Taj indikator nam omogućava da ostvarimo uvid u sposobnost firmi koje posluju u jednom sektoru da sveobuhvatno i dinamično unaprede svoj položaj na inostranim tržištima u uslovima konkurencije koja dolazi iz drugih zemalja. Izvozna konkurentnost je rezultat široke lepeze faktora koji određuju performansu na globalnom nivou i utiču na nju. Među njima su makroekonomski faktori (prirodni resursi, valuta, kamatne stope, infrastruktura i saobraćaj, itd.) i faktori koji se ispoljavaju na nivou pojedinačnih preduzeća (produktivnost, stepen tehnološkog razvoja, kapacitet za inovacije, kvalifikovana radna snaga, sposobni rukovodioci, itd.). Međutim, za detaljno razmatranje mogućih izvora konkurentne prednosti potrebno je sveobuhvatno i duboko razumevanje procesa koji određuju performansu na globalnim tržištima, što prevazilazi okvire ove analize.\nProcena izvozne performanse jednog sektora zahteva dekompoziciju izvozne konkurentnosti na determinante kojima se ona sveobuhvatno i precizno beleži. Među ovim determinantama su veličina izvoza, u smislu njegovog obima i dinamike, kao i kvalitet izvoza, čije su komponente diversifikacija i kompleksnost.\nDve su glavne komponente izvozne konkurentnosti: veličina izvoza i kvalitet izvoza. Ove komponente su izvedene iz definicije izvozne konkurentnosti, prema kojoj je za jedan sektor bitno da zauzme snažan položaj na tržištu i ostvari brz rast, ali je i značajno da taj rast bude održiv na duži rok. Ove komponente se potom razlažu na četiri ključne determinante izvozne konkurentnosti koje zajedno ukazuju na izvoznu konkurentnost posmatranog sektora. Ovi koncepti su prikazani na sledećoj slici.\nGRAFIKON 12: Ključne determinante izvozne konkurentnosti\nIzvoznici se suočavaju sa brojnim problemima u poslovanju gde se pre svega navodi nestabilan kurs, velika dugovanja prema njima, kao i brojne administrativne prepreke. Neophodno je stvoriti povoljan i stabilan poslovni ambijent, a važno je raditi i na podsticanju što većeg broja preduzeća da izvoze, uz povoljne kredite za finansiranje izvoza.\nPredložene mere za povećanje srpskog izvoza su: jačanje marketinga srpskih proizvoda, obezbeđivanje dodatne finansijske podrške, unapređenje carinske i druge prekogranične procedure, smanjenje poreza i doprinosa i stalno usavršavanje i edukacija zaposlenih.\nFormiranje i jačanje udruženja izvoznika donelo bi brojne koristi od udruživanja svojim članovima: zaštita interesa izvoznika, umrežavanje unutar udruženja, veze sa drugim poslovnim mrežama, sa stranim udruženjima, pristup uslugama pod povoljnim okolnostima, pohađanje specijalizovanih obuka, organizovanje edukativnih programa, pristup savetodavnim uslugama o spoljnoj trgovini, finansiranje i osiguranje izvoza i drugo.\nVažno je da se preduzeća umrežavaju, radnici edukuju i da se usmere na osvajanje novih tehnologija i usavršavanje proizvoda. Neophodno je osmisliti i dobar nastup na inostranim tržištima.\nStručnjacima u domaćim kompanijama nedostaju iskustva internacionalnog karaktera. Izvoznici treba na pravi način da shvate prednosti postavljanja i kvaliteta sajtova, kao i on-line umrežavanja, jer je to uobičajen način poslovne saradnje u svetu.\nNeophodna je i promena strukture srpskog izvoza u kome dominiraju sirovine, polusirovine i repromaterijali i država bi ubuduće trebalo da se fokusira na stimulisanje domaćih kompanija da prave robu višeg stepena prerade. Ključ za rast srpskog izvoza je stvaranje boljeg poslovnog ambijenta. Zbog toga bi poštovanje rokova, zahtevanih količina, konkurentne cene, kao i umrežavanje malih i srednjih preduzeća i osnivanje većeg broja klastera, doprinelo povećanju srpskog izvoza.\nŠta je potrebno preduzećima da bi povećala izvoz?\nPotrebne su: informacije o stranim tržištima i problematici izvoza, unapređenje propisa iz oblasti izvoza, povezivanje sa potencijalnim partnerima i međusobno umrežavanje.\nPrivredna komora Srbije svojim članovima upravo omogućava dostupnost informacija i brojnih neophodnih usluga koje su potrebne pre svega malim i srednjim preduzećima.


pink.rs | Državni sekretar Milosav Miličković otvorio je Evropsko prvenstvo u praktičnom streljaštvu\nDržavni sekretar Milosav Miličković otvorio je Evropsko prvenstvo u praktičnom streljaštvu\nDržavni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Milosav Miličković otvorio je danas u Beogradu Evropsko prvenstvo u praktičnom streljaštvu istakavši da je Srbija počastvovana što je izabrana da bude domaćin ovog prvenstva na kojem učestvuje 1.160 takmičara iz 53 države.\n- To je jedna vrsta priznanja njihovom entuzijazmu i velikom radu koji su uložili u razvoj i popularizaciju ovog sporta u našoj zemlji. Želim da pozdravim naše goste i poželim im prijatan boravak u Srbiji. Želim vam da postignete što bolji rezultat i ujedno iskoristite učešće na ovom provenstvu da se upoznate sa lepotoma Beograda i da se uverite u tradicionalnu gostoljubivost našeg naroda - rekao je Miličković, koji se zahvalio predsedniku Svetske konfederacije Vitaliju Krušinu na ukazanom poverenju Srbiji za organizaciju ovog takmičenja.\n- Pripadnici Specijalne antiterorističke jedinice, Žandarmerije i drugih jedinica već godinama donose medalje sa raznih takmičenja u ovoj disciplini i drže brojne svestke rekorde - naglasio je državni sekretar.\nIzrazivši očekivanje da će pripadnici MUP-a i tokom ovog takmičenja briljirati u spoju preciznosti snage i brzine, što je moto ove sportske discipline, Miličković je ukazao da kroz bavljenje ovim sportom pripadnici MUP-a dodatno unapređuju efikasnost, taktičku pripremljenost i obučenost za obavljanje službenih zadataka


Pobedom u Velikoj plani Napredak je preuzeo drugo mesto na tabeli | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Sport | Istorijski uspeh Napretka\n10.12.2018. Dušan Ostojić\nDobru igru je prikazao i Bogavac i Nikola Antonijević. Žargonski rečeno, utakmica je bila svojevrstan trening za aleksinačke košarkaše, jer su prikazali ubedljivo bolju igru, pa je rezultat jednog trenutka bio i 30 koševa razlike za naše Aleksinčane.\nTo je iskoristio i trener Raičević da u igru pusti naše mlađe košarkaše, tako da su priliku da daju doprinos pobedi nad Planom imali i mladi asovi, Stevanović, Mitrović i Petrić. U razgovoru sa članom Napretkove uprave, Vojkanom Erorom, saznali smo i sledeće informacije:\n"Utakmica je bila zaista fenomenalna, pobedom smo došli na drugo mesto u ligi, što je definitivno veliki uspeh za naš klub. Svesni smo jako važnog momenta u kojem se naš klub nalazi, jer ukoliko uspemo da održimo drugo mesto na tabeli, od sledeće sezone Aleksinac će imati košarkaškog prvoligaša. Zato pozivam sve vaše čitaoce da dođu u subotu od 19 časova, kada ćemo igrati protiv ekipe Vrbasa. Verujte da nam podrška sa tribina mnogo znači. Zato još jednom apelujem na sve ljubitelje košarke da dođu i pomognu svoj klub, jer imamo istorijsku šansu da uđemo u Prvu ligu" - ističe Vojkan Eror, jedan od najaktivnijih članova Napretkove uprave.\nEkipa portala Aleksinac.net čestita Vojkanu i njegovim saradnicima iz kluba, kao i svim Napretkovim igračima na ovako velikom uspehu.\nRezultat utakmice: Plana – Napredak 77 : 97\n# Vojkan Eror Napredak KK Aleksinac.Net Nebojša Raičević Nikola Raičević\nMića Piskaralo 13.12.2018.\nPuno pohvala košarkašima Napretka na odličnim igrama u poslednjih nekoliko kola koje su ih dovele do drugog mesta na tabeli . Nova uprava na čelu sa Nenadom Stojković i Vojislavom Erorom je uspešno ukomponovala ekipu sa dobrim trenerom i perspektivnim košarkašima što je doprinelo i dobrim rezultatima . Da bi ekipa bila još bolja i da bi se plasirala u prvu ligu potrebna je i pomoć od opštine , Sportskog saveza opštine Aleksinac kao i ljudi dobre volje koji vole košarku i koji mogu da pomognu na bilo koji način . Poželimo ekipi još puno uspeha i nadamo se da ćemo uskoro u Aleksicu gledati prvoligaške utakmice .


Parovi sami biraju kliniku u programu besplatne VTO - Hoću bebu\n28. March 2016. 28. March 2016. Hocu bebu\nZa prve tri nedelje otkako je potpisan ugovor sa privatnim klinikama za proceduru BPMO (biomedicinski potpomognute oplodnje) o trošku Fonda za zdravstveno osiguranje, na vantelesnu oplodnju kod privatnika upućena su 132 para. To su uglavnom parovi koji su bili na listi čekanja za GAK “Narodni front”, a sada su odlučili da odu u neku od 9 privatnih klinika sa kojima je Fond potpisao ugovor. Dr Verica Lazić, direktorka Fonda je i zvanično potvrdila da parovi sami biraju gde će uraditi proceduru VTO.\n-Od 204 para koji su bili na listi čekanja u GAK “Narodni front”, 63 para su odlučili da i dalje na proceduru vantelesne oplodnje čekaju da dođu na red u ovoj ustanovi – rekla je za “Večernje novosti” dr Lazić.\nParovi koji su se odlučili za privatne ustanove, u kojima će o trošku Fonda uraditi vantelesnu oplodnju, posle priprema će tokom aprila moći da se podvrgnu ovoj proceduri. Prema rečima direktorke Fonda, osim onih koji su se odlučili da čekaju svoj termin u GAK “Narodni front”, nema više liste čekanja za one kojima je VTO jedini put do potomstva.\nPosle duže od tri godine, Fond je nedavno raspisao konkurs i uključio u program vantelesne oplodnje o državnom trošku i privatne klinike (njih devet), jer je očigledno da državni kapaciteti po pitanju vantelesne oplodnje nisu dovoljni. Za program VTO kod privatnika Fond je opredelio oko 100 miliona dinara iz budžeta.\nOdlukom da parovi sami odlučuju gde će uraditi vantelesnu oplodnju, Fond je izašao u susret i željama parova, kao i privatnim ustanovama, koje se odavno zalažu za uspostavljanje reda u ovoj oblasti. Prema rečima Miodraga Stojkovića, vlasnika klinike “Spebo”, na taj način bi parovi sami, na osnovu uspešnosti pojedinih klinika, njihovih rezultata i reputacije odlučivali i ko će raditi više vantelesnih oplodnji i znalo bi se ko postiže najbolje rezultate.\nUkoliko parovi ne ispunjavaju uslov da uđu u program besplatne vantelesne oplodnje, mogu da pogledaju da li neki od gradova u Srbiji može da finansira ili sufinansira vantelesnu oplodnju.\nbesplatna VTO parovi biraju klinike vantelesna oplodnja VTO vto u privatnim klinikama


Terzić : Važno je da ne dođe do promene Ustava\nSutra je referendum o promeni Ustava Republike Srbije. Vaćini građana, međutim, još uvek nije jasno šta se zapravo menja, o čemu odlučuju i šta bi doneo eventualni uspeh referenduma. Istaknuti pravnici većinski, bar prema našim...\nPokret obnove Kraljevine Srbije doneo je odluku da raskine koaliciju sa DSS. Bez teških reči, kako to gospoda rade, imamo samo jednu kratku poruku za gospodina Jovanovića - "Srećan put prijatelju".\n15. jan 19:04\nBez organizovanih dočeka Srpske Nove godine\nVatrometom i laserskim projekcijama sa Kule Beograd, tačno u ponoć, obeležen je početak Nove godine po Julijanskom kalendaru, a zbog pogoršane epidemiološke situacije širom Srbije izostali su ranije zakazani koncerti I doček...\n14. jan 15:36\nPrvog januara po starom kalendaru, a 14. po novom, praznuje se Mali Božić i Srpska Nova godina. Danas je Sveti Vasilije Veliki arhiepiskop Kesarijski. Postoje mnogi običaji ali i sujeverja šta na ovaj dan ne bi trerbalo da se radi.\n14. jan 15:37\nKreni -promeni predao peticiju Vladi Srbije\nPredstavnik inicijative Kreni-promeni Savo Manojlović rekao je da je prostorni plan projekta "Jadar" nezakonit i kao takav je osnov za pravne aktivnosti Rio Tinta, a ako ga nema, ne postoji nikakva pravna osnova Srbije da se Rio Tinto...\n14. jan 15:39\nProtest se nastavljaju\nUprkos raznoraznim najavama i obećanjima, Projekat "Jadar" nije zaustavljen, a Rio Tinto je pre nekoliko dana zatražio i dozvolu za eksploataciju. Posle praznika kada su bili nešto slabijeg intenziteta, sada nas ponovo očekuju...\n14. jan 15:41\nBlokada i u Šapcu\nPred nama je zanimljiv vikend. Najpre nas očekuju nove blokade puteva u subotu, a u nedelju se održava referendum o promeni Ustava.\n14. jan 15:44\nGradonačelnik u poseti porodici Terzić\nGradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić, posetio je danas višečlanu porodicu Dragana i Verice Terzić u Mišaru i najmlađim članovima uručio paketiće.\n13. jan 16:31\nJulijansaka Nova godina, koja se u narodu zove i Srpska nova godina ili Mali Božić, dočekuje se večeras, najviše u domovima u krugu porodice i uz bogatu trpezu. U većem broju gradova koncerti na otvorenom su otkazani zbog pogoršane...\n13. jan 16:32\nNevladina organizacija Ekološki ustanak održala je juče ispred zgrade Vlade Srbije protest, sa koga su zatražili da vlast objavi sve dokumente i ugovore koje su potpisali sa kompanijom Rio Tinto i najavili da će, ako se to ne uradi...\nMiša Majić protiv ovakve promene Ustava\n"Uvek mislim da treba izaći na referendum, to je jedna od retkih prilika gde građani mogu da učestvuju u takozvanoj neposrednoj demokratiji. Tim pre, kada menjamo najviši pravni akt, a ovaj put se izmene odnose na pravosuđe kao...\n13. jan 16:37\nUbrzano raste broj zaraženih\nPrema poslednjem preseku juče su u Mačvanskom okrugu potvrđena još 532 nova slučaja zaraze korona virusom. Na prisustvo Kovida 19 testirano je 1.677 uzoraka. Trocifren porast broja inficiranih u danu beleže Šabac i Loznica, 199...\n12. jan 16:05\n"Epidemiološka situacija je svakim danom sve teža i teža, ono što je za nas poražavajuće je da je došlo do drastične promene zadnjih nedelju dana i da smo sada u nekoj pretećoj epidemiološkoj situaciji. Sa jučerašnjim danom...\n12. jan 16:06\nŠekler : Broj zareženih znatno veći\nVirusolog Milanko Šekler rekao je danas da je mnogo više novozaraženih, možda i duplo više, nego što to pokazuju brojevi ovih dana, navodeći da dominira omikron soj korona virusa.\n12. jan 16:08\nNevladina organizacija Ekološki ustanak održala je danas ispred zgrade Vlade Srbije protest, sa koga su zatražili da vlast objavi sve dokumente i ugovore koje su potpisali sa kompanijom Rio Tinto i najavili da će, ako se to ne uradi...\n12. jan 16:09\nVršilac dužnosti direktora Elektroprivrede Srbije , Milorad Grčić podneo je “neopozivu ostavku na tu funkciju”, kako piše u pismu koje je uputio predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić, prenose mediji i predsedniku Srbije...\n12. jan 16:10\nUNS : Novi napadi na novinare i medije\nUdruženje novinara Srbije (UNS) pozvalo je danas Regulatorno telo za elektronske medije (REM) i radna tela za bezbednost novinara da hitno reaguju na najnovije napade na pojedine novinare i medije, saopšteno je na sajtu UNS.UNS...\n11. jan 15:05\nAmbulanta Doma zdravlja “Dr Draga Ljočić“ u Jevremovcu, u kojoj se lečilo više od 2000 pacijenata ,preseljena je u novi, veći i funkcionalniji objekat. Sagrađena po evorpskim standardima, ova ambulata ima prilaz za invalide,...\n11. jan 15:00\nPojačane kontrole svih inspekcijskih službi\nZbog trenutne epidemiološke situacije, načelnik Mačvanskog upravnog okruga Vladan Krasavac održao je danas sednicu kolegijuma sa šefovima inspekcijskih službi i samostalnih izvršilaca. Izveštaj o radu za decembar dostavili su...\nKoalicija za slobodu medija : Potrebna hitna reakcija nadležnih\nKoalicija za slobodu medija pozvala je nadležne organe i tela da zaštite etiketirane novinare, političare i javne ličnosti pomenute u "pogromaškom pamfletu 'Meta porodica' na TV Pink", ali i javnost od opasnih manipulacija i laži...\nKo je odgovoran za havarije u EPS-u?\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas da su ozbiljni nedostaci u planiranju i rukovođenju u EPS doveli do problema i ocenila da se preduzeća u elektroenergetskom sektoru ponašaju kao država u državi...\n11. jan 15:13\nUhapšen aktivista "Ne damo Jadar" Zlatko Kokanović\nAktivistu udruženja "Ne damo Jadar" Zlatka Kokanovića danas je privela policija zbog toga što su prostorije info centra kompanije Rio Tinto u Loznici ispred kojih je bio organizovan skup podrške Novaku Đokoviću gađane jajima....\n10. jan 15:35\nAUSTRALIJA - Sud ukinuo odluku da se Đokoviću oduzme viza\nSud u Australiji usvojio je žalbu najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića na odluku da mu se ukine viza za ulazak u zemlju.Sudija Entoni Keli pročitao je odluku kojom ukida odluku da se Đokoviću ukine viza i nalaže vladi da plati...\n10. jan 01:51\nPrijavljivanje za 100 evra od 15. januara\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da mladi od 16 godina do navršenih 30 godina mogu da se prijave za pomoć države od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti od subote, 15. januara. Mali je danas za televiziju Prva izjavio da svi...\n10. jan 12:56


Napomenuo je da je na području BPK-a epidmeiološka situacija povoljna ali da će, u skladu s preporukama federalnog kriznog štaba i u narednih 14 dana biti na snazi dosadašnje mjere\n„Federalni krizni štab predložio je da kantoni donesu uputstvo za novu školsku godinu a trenutno je definitivno sigurno da neće biti online modela nastave jer imamo povoljnu epidemiološku situaciju, ali naredne sedmice donijet ćemo odluku u njaboljem interesu učenika„ – istakao je Halilović.\n„Te mjere su na snazi duži period i nije bilo potrebe za restriktivnijim. U BPK-a imamo jednu aktivno zaraženu osobu i već duži vremenski period nemamo novozaraženih tao da imamo jednu stabilnu situaciju i nadamo se da će se taj trend i nastaviti“ – napomenuo je on.\n„Mi smo zadovoljni načinom imunizacije koji provode timovi Domova zdravlja, a problem je manja zainteresiranost građana za vakcinu AstraZeneca kojom trentno raspolažemo. Ovom prilikom pozivam sve građane da iskoriste priliku i prijave se za vakcinaciju u svojim porodičnim ambulantama jer vakcina ima dovoljno i već ranije smo krenuli s masovnom imunizacijom“ – kazao je ministar zdravstva BPK-a.\n#bpk#školska godina#Eniz Halilović


Uhapšen zbog trgovine ljudima. Ženu prisiljavao na prosječanje\n05.11.2020 09:38 Autor: Fena\nPo nalogu Tužilaštva Kantona Sarajevo pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova KS lišili su slobode jednu osobu zbog krivičnog djela trgovina ljudima.\nOsumnjičeni inicijala K.O. (1991) tereti se da je od 2018. do lišenja slobode vrbovao jednu žensku osobu koju je prisiljavao na prosjačenje, a potom i na zaključenje braka. Tražio je od nje da dnevno donese od oko 40 KM i više, u protivnom bi je fizički kažnjavao. Osumnjičeni je nakon kriminalističke obrade predat u nadležnost Tužilaštva.\nNakon ispitivanja, postupajuća tužiteljica predložila je Kantonalnom sudu u Sarajevu određivanje jednomjesečnog pritvora osumnjičenom zbog opasnosti od utjecaja na svjedoka, odnosno, oštećenu i zbog opasnosti od ponavljanja krivičnog djela, saopćeno je iz Tužilaštva KS.\nPROČITAJTE U BiH djeca najčešće žrtve trgovine ljudima. Jeziva svjedočenja: Djevojčica (13) vrbovana preko Facebooka\nTagovi: prosjačenje trgovina ljudima\nI djevojke iz BiH u kandžama elitne prostitucije u Crnoj Gori: Klijenti i političari i kriminalci\nU BiH djeca najčešće žrtve trgovine ljudima. Jeziva svjedočenja: Djevojčica (13) vrbovana preko Facebooka\nЈedan od prioriteta pravosuđa bit će procesuiranje trgovine ljudima\nState department kritikovao bh. vlasti\nPolicijska akcija u Tuzli: Sedam uhapšenih zbog prisiljavanja djece na prosjačenje\nJedna od priča zbog kojih SAD prijeti BiH ukidanjem donacija: Imala sam 12 godina kada me otac prodao


Zaštita neba: Zajednička vojna vežba Zajednice Nezavisnih Država /video/ - Sputnjik Srbija\n11:32 11.09.2020 Preuzmite kraći link\nNa obuci će se razraditi pitanja primene dežurnih snaga PVO na letelice koji narušavaju pravila korišćenja vazdušnog prostora i granica država-učesnica, kao i na otete brodove i prilikom pružanja pomoći posadama u nevolji.\n„Obuka je započela nakon što su dežurne snage PVO u Istočnoevropskom i Srednjeazijskom regionu otkrile kontrolne ciljeve, koji predstavljaju uslovnog vazdušnog protivnika, a čiju ulogu igraju strateški nosači raketa Tu-160 i bombarderi Tu-22M3 vazduhoplovnih snaga Rusije“, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nNa vojnim vežbama učestvuje više od 60 lovaca Su-27, MiG-29, MiG-31, Jak-130, bombardera Su-24 i Su-34, jurišnih aviona Su-25, aviona dugog dometa Tu-22m3 i Tu-160, a takođe i helikopteri Ka-27, Mi-8. Manevri će se izvoditi u vazdušnom prostoru svih država-učesnica.\nvojna vežba, ZND


Kako odabrati dobru kožnu jaknu? | Muški magazin – M@N!\nPočetna » Lifestyle » Kako odabrati dobru kožnu jaknu?\n4 komentara na “Kako odabrati dobru kožnu jaknu?”\nbiTan on 15/11/2012 at 3:31 pm :\nauuuu jakne su perverzija 😀 moracu da uzmim neku slicnu ovoj crnoj …\nnele on 16/11/2012 at 12:47 am :\nI ja takodje,razmisljam da uzmem koznu jaknu,ali me koci to sto hocu jos nekih 15kg da oslabim,pa me strah da posle ne izgleda kao da sam je ukrao od nekog,i takodje,ne znam da li da uzmem neku sport varijantu,klasicnu ili elegantnu….Posto cesto volim da nosim kosulje,ali znam ponekad i sportski da se obucim(mislim sportski,klasika,farmerke i neka “obicna”majica,mozda i polo majica)…Nasao sam jedan sajt,ljudi prave jakne(ima raznih modela,na oko deluju da su kvalitetne,cena je prihvatljiva(oko 180e) ali jedini problem je sto se ta radnja/firma nalazi u Subotici..\nDare on 16/02/2013 at 2:29 pm :\nJakna sa poslednje slike je najlepsa…bar po mom misljenju…..ali bih vise voleo da narucim da mi naprave neku takvu koznu jaknu i naravno napravio bih par promena…! Inace tema odlicna..!\norebro on 01/09/2013 at 4:25 am :\nOva crna je prelepa. Pitam se koja li je marka i koliko kosta?


Opština Mionica obeležava svetski dan prevremeno rođene dece | VAmedia - info portal\n18/11/2020 18/11/2020 Нема коментара на Opština Mionica obeležava svetski dan prevremeno rođene dece\nZgrada opštine Mionica će večeras, kao i prošle godine, biti obasjana ljubičastom bojom povodom Svetskog dana prevremeno rođene dece. Svake godine u svetu se prevremeno rodi 15 miliona beba.\nU Srbiji 4000 beba godišnje, odnosno 11 svakog dana. Put kojim prolaze je put borbe i neizvesnosti. Svuda u svetu ovaj dan se obeležava sa ciljem da se pruži podrška malim herojima i njihovim roditeljima. Simbol prevremeno rođenih beba je ljubičasta boja jer asocira na ljubičasti odsjaj inkubatora , mesta u kojem provode svoje prve mesece života. Kao vid podrške, zgrade, mostovi, sportske hale i drugi objekti u gradovima širom sveta osvetljavaju se baš ovom bojom a takođe se organizuju i brojne aktivnosti poput tribina, radionica, besplatnih pregleda, sa ciljem da se probudi svest o ovom problemu.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Veliki potencijal CG za uključivanje kulturne rute\nDOMINIONI SAOPŠTIO 14. 03. 2018. 16:00 >> 15:55 0\nVeliki potencijal CG za uključivanje kulturne rute\nDirektor Evropskog instituta za kulture rute, Stefano Dominioni podržao inicijativu Crne Gore za uključenjem u kulturne rute vina i maslinovog drveta, ocijenivši da država ima veliki potencijal na tim poljima i pozdravio inicijativu Ministarstva kulture za uključenje lokaliteta Lipci u Kotoru u kulturnu rutu praistorijske umjetnosti.\nPredstavljanje programa "Kulturne rute Savjeta Evrope" održano je juče u Podgorici.\n"Generalni direktor Direktorata za kulturnu baštinu Aleksandar Dajković istakao je da je održivost turističkog razvoja jedna od prioriteta kulturnih, ali i drugih sektorskih politika, te da u tom kontekstu, kulturni turizma doprinosi održivom planiranju i upravljanju prostorom", saopšteno je iz Ministarstva kulture.\nDirektor Evropskog instituta za kulture rute Stefano Dominioni, kako se navodi, predstavio je program Kulturnih ruta Savjeta Evrope koji datira iz 1987. godine i podsjetio da u Evropi, ali i šire, postoji 31 ruta sertifikovana kroz ovaj Program.\n"Dominioni je podržao inicijativu Crne Gore za uključenjem u kulturne rute vina i maslinovog drveta, ocijenivši da država ima veliki potencijal na ovim poljima, te pozdravio inicijativu Ministarstva kulture za uključenje lokaliteta Lipci u Kotoru u kulturnu rutu praistorijske umjetnosti", kazali su iz ministarstva.\nVladan Đuričković iz Sektora za vinski turizam kompanije "13. Jul Plantaže", kako su kazali, prezentovao je aktivnosti kompanije na polju promocije vinskog turizma u Crnoj Gori i predstavio kapitalni projekat "Vinsko selo", koji će obogatiti i osavremeniti turistiku ponudu Crmnice, ali i regiona Skadarskog jezera.\n"Prisutnima se obratila i Olga Mezeridou koja je pozdravila zainteresovanog Udruženja maslinara iz Bara za uključivanje u kulturnu rutu maslinovog drveta, ocjenivši da isto doprinosi interkulturalnom dijalogu i održivom razvoju u maslinjacima. Mezeridou je podsjetila da je ruta maslinovog drveta uspostavljena 1998. godine, te da je glavni cilj inicijative prenošenje poruke o značaju maslinjaka kao segmenta kulturne baštine koji doprinosi komunikaciji, mirnom suživotu i saradnji", navodi se u saopštenju.\nTom prilikom predstavljena je i Mreža univerziteta koji se bave istraživanjima kulturnih ruta, a čiji rad koordinira Evropski institut za kulturne rute.\n"Rektor Univerziteta Crne Gore, Danilo Nikolić i rektor Univerziteta Donja Gorica, Veselin Vukotić, potpisali su pismo namjere, kojim je izražen interes za uključivanje u navedenu mrežu, a sa ciljem promovisanja i podsticanja istraživanja iz oblasti kulturnog turizma", dodaju iz ministarstva.\nOni podsjećaju da je inicijativa Kulturne rute Savjeta Evrope uspostavljena 1987. odine sa ciljem jačanja saradnje u oblasti kulturnog turizma.\n"Crna Gora se 2011. godine pridružila Proširenom parcijalnom sporazumu (EPA) programa Kulturne rute, što je omogućilo nacionalnim institucijama i organizacijama da se kroz saradnju sa partnerima iz Evrope uključe u ovaj program", kazali su iz ministarstva.\nNa otvaranju je govorio ministar kulture Aleksandar Bogdanović a Kulturne rute predstavili su Aleksandar Dajković, generalni direktor Direktorata za kulturnu baštinu Ministarstva kulture, Stefano Dominioni, direktor Evropskog instituta za kulturne rute i izvršni sekretar proširenog parcijalnog sporazuma o Kulturnim rutama, Emanuela Panke, Kulturna ruta “Inter Vitis”, Vladan Đuričković, Vladan Đuričković, “13. jul Plantaže” i Olga Mezeridou, Kulturna ruta maslinovog drveta.


Singapore Airlines Putovanje sa kućnim ljubimcima -\nValidnu dozvolu iz izlazak/ulazak od strane državnih organa iz zemlje u koju putujete i koja Vam je tranzitna\nVažeće zdravstvene potvrde i potvrde o vakcinaciji dobijene od strane državnih organa iz zemlje u koju putujete i koja Vam je tranzitna\nSve dodatne ili posebne isprave koje se mogu zahtevati od strane državnih organa iz zemlje u koju putujete i koja Vam je tranzitna\nPutovanje sa kućnim ljubimcem može da bude stresno. Ali zato Vam Singapore Airlines obezbeđuje uslugu koja će Vaš put učiniti ugodnim.\nPUTOVANJE SA LJUBIMCEM – SERVIS\nVaš ljubimac može da se transportuje ili kao ‘’u pratnji (deo prtljaga)’’ ili ‘’bez pratnje’’.\nU pratnji (kao deo prtljaga)\nOva usluga Vam omogućava da sa svojim ljubimcem putujete na istom letu. On će biti udobno smešten u udobnom, klimatizovanom tovarnom prostoru, odmah ispod putničke kabine. Na putničkom terminaru na aerodromu dolaska opet ćete preuzeti svog ljubimca.\nDostupno je samo za mačke i određene vrste pasa\nDostupno je za određene aerodrome - raspitajte kod svog agenta ili u lokalnoj Singapore airlines kancelariji\nPrevoz kućnih ljubimaca u kabinama nije dozvoljen, sa izuzetkom službenih pasa.\nMolim Vas da nam kada rezervišete kartu naznačite da želite da putujete sa kućnim ljubimcem. Mi ćemo proveriti raspoloživost prostora i dati Vam sve informacije o propisima i zahtevima za prevoz Vašeg ljubimca.\nInformacije koje ćemo Vam tražiti su:\nTip / rasa / vrsta\nTežina kaveza i težina ljubimca\nDimenzije kaveza ( dužina / širina / visina )\nOva vrsta usluge za ljubimce Vam omogućava da čekirate i pokupite ljubimca na kargo terminalu aerodroma Vašeg odlaska i dolaska.\nOSNOVNI DOKUMENTI I ZDRAVSTVENI ZAHTEVI\nMolimo Vas da sledeća dokumenta pripremite za Vašeg ljubimca najmanje sedam dana pre poslaska na put:\nŽivotinje putuju pod manjim stresom kada se naviknu na njihov kontejner za putovanje pre nego što krenu na put. Upoznajte Vašeg ljubimac sa kontejnerom, stavite mu omiljenu igračku u kontejner da bi stvorio pozitivnu sliku o tom prostoru.\nKUĆNI LJUBIMCI KOJIMA NIJE DOZVOLJENO DA PUTUJE\nNekim životinjama je zabranjeno putovanje na našim letovima. To su:\nKućni ljubimci ( psi i mačke ) do 6 meseci starosti\nSve vrste ptica, osim nojeva sa farmi, emusa i ptica koje se isporučuju između vladinih zooloških vrtova\nSvinje ( na svim putničkim avionima)\nSve životinje namenjene za istraživačke svrhe\nSledeće rase pasa:\nDutch Pug (Mopshond, Mops Hund, Carlino)\nMastiffs including Neapolitan Mastiff and Dogue de Bordeaux\nPit Bull and Pit Bull Terriers\nKućni ljubimac – zajedno sa svojim kontejnerom – biće uračunat u vaš prtljag. Takse za višak prtljaga primenjivaće se ako prijavljeni prtljag prelazi dozvoljeni besplatni limit ili veličinu koja je propisana.


Majica - akcije i cena | Moj Katalog\nPočetna > ... > Proizvodi > Majica\nMajica - akcije i cena\nDa li tražite ponude i kataloge za majica? Verovatno ste proveli dosta vremena razmišljajući o tome kako da uštedite novac prilikom kupovine proizvoda kao što je majica. Na ovoj stranici ćete pronaći pregled svih letaka sa sjajnim cenama za majica.\nMi u Moj Katalog znamo sve o ponudama, akcijama, lecima i katalozima koji su dostupni za majica. Možemo da pronađemo najbolje popuste i prvi ćemo Vas obavestiti kada majica bude na akciji. A to znači da možete da ostvarite neverovatne uštede prilikom Vaše nedeljne kupovine. Samo pogledajte koliko su naše akcije i ponude iz najnovijih letaka mogle da Vam pomognu da uštedite na proizvodu majica.\nProverite cenu proizvoda majica kod Vaših omiljenih prodavaca\nAko želite da uštedite novac, jednostavno kliknite na neku od akcija i pogledajte aktuelnu cenu kod Vašeg omiljenog prodavca Pepco, Farmasi, Lidl. Da biste pojednostavili svoju pretragu sniženja, možete filtrirati kataloge i letke određenih robnih marki. Ne zaboravite da u Moj Katalog takođe možete da vidite popuste na veliki asortiman drugih proizvoda. Pogledajte naše neverovatne ponude i počnite da štedite prilikom kupovine.\nPogledajte trenutne ponude i promocije Vaših omiljenih proizvoda, kao što su Max Payne, Mafia, Mach3, maska za telefon, meki sir. Ovde na Moj Katalog imate sve na jednom mestu, i samo jedan klik Vas deli od sjajnih ponuda. Nastavite da se vraćate kod nas – neprekidno radimo na poboljšanju naše usluge i svakodnevno dodajemo nove promocije i akcije kako bismo Vam ponudili najniže cene!\nMajica - prodavci\nmajica dm drogerie\nmajica Lilly Drogerie\nmajica Mega Maxi\nmajica Mercator Centar\nmajica Zlatan Trag\nmajica Senta Promet\nmajica Uradi Sam


Posle Nemačke, i Rusija pod znakom pitanja | TRKE.rs\nVN Rusije se sprema da u oktobru održi svoju drugu trku na stazi u Sočiju, ali se organizatori nadaju da do tog vremena mogu naći još 64 miliona evra. Naime, zbog velike ekonomske krize novac za organizovanje ovog trkačkog događaja još nije spreman, a Rusi se nadaju da će u pomoć da im pritekne i vlast u Moskvi.\n„Ako ne dobijemo ovaj kredit, onda neće biti trke.“ jasno se izjasnio Veniamin Kondratiev, prvi čovek krasnodarskog regiona.\nIzveštaji ukazuju da je za sada prodato 20 000 karata, što je neverovatno mali broj za jednu trku Formule 1. Ukoliko dođe do odlaganja trke u Sočiju, biće to druga trka u 2015. godini koja je doživela kolaps, jer ni organizatori trke u Nemačkoj nisu uspeli da prikupe sredstva.\nZbirni rezultati iz Kruševca


Par saveta za ljubitelje vodenih kornjača - Životinje - Centar za prirodnu medicinu\nKornjače iz reda Pseudemys objedinjuju desetak vrsta rasprostranjenih na teritorijama od Južne Kanade do Brazila. To su velike vodene kornjače čvrstog oklopa, sa izrazito dugim krajnicima iskričavo zelene boje koja sa godinama poprima predivan smaragdni sjaj. Glava i vrat su ukrašeni karakterističnim šarama crvene ili narandžaste boje. Žive u vodi i na suvom, obožavaju...