GDE SU TI SADA MIGRANTI: Merkelova napravila katastrofalni privredni rast, samo 0.8%... | Vesti Dana\nNemačku očekuje ekonomski sumrak. Tim ekonomskih savetnika nemačke vlade gotovo je prepolovio prognozu rasta Nemačke za ovu godinu na 0,8 odsto. Uprkos stavu režima da u državi nedostaju radnici i da će Nemačka dovođenjem migranata osnažiti svoju privredu.\nOpozicija predvođena AfD upozoravala je da će masovna migracija osakatiti ekonomiju države zbog velikog broja migranata koji su na socijalnoj pomoći, a sada su se njihova upozorenja pokazala kao ispravna. Veliki porezi kojima je punjen budžet kako bi se davale socijalne beneficije, sputali su ekonomski razvoj.\nDanas je Nemačka izvršila najnovije u nizu smanjenja projekcija ekonomske ekspanzije za najveću evropsku ekonomiju.\nU današnjem redovnom ažuriranom izveštaju, panel ekonomista je srezao prognozu rasta za 2019. godinu sa prethodnih 1,5 posto, ali je naveo da bi sledeće godine rast trebalo da ubrza na 1,7 procenata, prenosi agencija AP.\nNezavisni eksperti su u saopštenju naveli da su na nižu prognozu snažno uticale naknadni posledice slabih ekonomskih rezultata na kraju prošle godine, kada je privredni rast u velikoj meri ukočen jednokratnim faktorima vezanim za nove standarde o emisiji gasova u automobilskoj industriji.\nNemački proizvođači automobila suočili su se tada sa problemima kod sertifikacije vozila prema novim, realnijim testovima emisije gasova koji su stupili na snagu 1. septembra.\nEksperti su takođe ukazali na visoke rizike koje u pogledu budućnosti predstavljaju neizvesnost oko Bregzita i globalni trgovinski sporovi. Kristof Šmit, predsednik panela ekonomista, rekao je da je „vrhunac nemačkog oporavka završen, ali se ne očekuje recesija s obzirom na snažnu domaću tražnju“.


Hiljade ljudi ispred Vlade - ne daju Telekom\nOrganizatori: Ima nas 10.000. MUP: 2.300\nNekoliko hiljada ljudi protestovalo je ispred Vlade Srbije protiv privatizacije Telekoma Srbije.\nProtest pod nazivom "Stop prodaji Telekoma" ispred vlade počeo je oko podna intoniranjem himne, a okupljeni su nosili državne zastave i zastave sindikata koji su organizovali skup - Jedinstvenog sindikata Telekoma Srbije i Sindikata Telekoma Srbije.\nPredstavnici dva reprezentatvina sindikta Telekoma Srbije su tokom protestnog skupa ispred vlade, ostavili pismo u kojem trže da se hitno obustavi prodaja tog preduzeća. Predstavnici organizatora protesta obavestili su okupljene da su pismo ostavili ispod vrata Vlade Srbije, pošto nikoga nije bilo na prijavnici. Predsednici Jedinstvenog sindikata Telekoma Srbije i Sindikata Telekoma Srbije, Slavoljub Kandić i Miroslav Joksimović, poručili su na skupu da Telekom nije za prodaju, jer je to preduzeće koje dobro posluje i ispunjava sve obaveze prema državi i građanima.\nLagace vas da nas je bila sacica #StopProdajiTelekoma pic.twitter.com/xrnx3t6PQS\nJoksimovići je pozvao premijera Aleksandra Vučića da "preseče agoniju" i obustavi prodaju, podsećajući da je Vučić dok je bio u opoziciji bio protivnik privatizacije Telekoma. Prema proceni organizatora, na skupu ispred Vlade Srbije okupilo se oko 10.000 ljudi, dok se prema procenama policije okupilo 2.300 ljudi. Nakon predaje pisma, okupljeni su krenuli ka zgrade Predsedništva Srbije. Ceo protest počeo je kod crkve Svetog Marka, odakle se kolona oko podneva spustila do Vlade Srbije. Saobraćaj je prekidan kako se kolona kretala, a protestnu šetnju i skup obezbeđivale su jake policijske snage.\nPredsednici sindikata koji su organizovali protest, Slavoljub Kandić i Miroslav Joksimović, ranije su rekli da će sa skupa biti poslata poruka Vladi Srbije da Telekom može uspešno da posluje i u sadašnjem vlasništvu i da ispunjava sve obaveze prema državi i građanima, a potencijalnom kupcu da nije dobrodošao.\n« Veliki da daju reč da se rat više neće ponoviti KRVAVI PIR NARKOMANA (23): Otrovao oca, silovao babu, pa je zapalio! »


2019 - Page 29 of 134 - Ekspanzija.com\nSrbijanski mediji tvrde: Pjevačicu Jelenu Marjanović je ubio biznismen Dragoje Milinković\nU Beogradu je jučer počelo suđenje Zoranu Marjanoviću, osumnjičenom za ubistvo pjevačice Jelene Marjanović. Kako je Kurir.rs objavio, jučer je u sud stiglo pismo nepoznatog pošiljaoca, a u njemu je napisano da je Jelenu s više udaraca tupim predmetom u glavu ubio čovjek koji je bio\nAnu Nikolić osušila osušila, pretvorila se u čačkalicu\nAna Nikolić se nakon rođenja kćerkiće Tare, koju ima iz braka sa reperom Stefanom Đurićem Rastom, drastično ugojila. [embed]https://www.instagram.com/p/Bw-mU1VBT9_/?utm_source=ig_embed[/embed] O tome je brujala cijela Srbija, a mnogi su se nekada bivšoj rukometašici i plesačici podsmijavali zbog fizičkog izgleda. Ipak, Ana je riješila da stavi tačku na takve priče\nKćerka pokojnog pjevača Nine, Sandra Rešić, odlučila je da stavi tačku na razne gradske priče koje već neko vrijeme kolaju, a tiču se smrti njenog oca. Naime, nju su neistine toliko dotukle da je riješila da otkrije najsitnije detalje porodične tragedije koja ju je zadesila kada\nPrije otprilike šest godina, vijest kako se Dado Polumenta oženio prelijepom tadašnjom vjeroučiteljicom Selmom Mekić, odjeknula je cijelim regionom. Međutim, nije trajalo dugo, podsjeća, jer su poslije svega pet i po mjeseci braka, odlučili su da raskinu bračnu zajednicu, jer su navodno, ‘dva su različita svijeta’. Više\nMarko Nikolić koji je preminuo u 73. godini imao je tri velike priče, krunisane brakom, koje su mu donijele troje djece. Tri braka? Možda ćete reći da je glumac bio veliki zavodnik. Dotakao se jednom prilikom te teme, pa je istakao da to ne može objektivno\nNeno Murić i njegov bend sve više su angažirani i putuju širom BiH, regiona i Evrope. Odličan repertoar koji specijalno priprema za svaki nastup, energija i vrhunski provod su odavno sinonim za našeg pjevača, koji je u proteklom periodu pjevao u Podgorici i Nikšiću. Dok se sliježu\nDragana Mirković dobila je nagradu za životno djelo. Pjevačici je ovo prestižno priznanje uručeno u nedelju u studiju RTS na Prvom saboru narodne muzike Srbije. - Kad su mi javili da su me kolege predložile za ovu prestižnu nagradu, bila sam počastvovana jer znam kojim je\nBebi Dol se iselila iz stana jer nema novca, kad ju je vlasnik pozvao počela da plače\nPjevačica Bebi Dol se, prema pisanju beogradskih medija, iselila iz stana na Vračaru u kome je donedavno živjela jer nije imala dovoljno novca da plaća kiriju. Bebi Dol navodno četiri mjeseca nije platila kiriju i račune za struju i infostan, piše Kurir. Kako se dalje navodi, izvor\nRada Manojlović nije jedina: Još jedna pjevačica deportovovana za Srbiju\nRadu Manojlović je prošle sedmice policija deportovala iz Švicarske. Kako su objavili mediji u Srbiji, pjevačica je dugo bila na aerodromu u Švicarskoj jer nije imala radnu vizu, nakon čega su je deportovali za Beograd, ali ona nije jedina koja je ovako prošla, prenosi Blic.rs. Isti peh\nDragan Kojić Keba je tokom nastupa u jednom TV showu, pišu srbijanski mediji, navodno stao na ogromnu zavjesu koja nije bila podignuta na vrijeme, a kada se podigla – odbacila ga je nekoliko metara. Povrijeđeni pjevač, sretan što ga ništa gore nije zadesilo, potvrdio je ove\nPrethodno 1 … 28 29 30 … 134 Slijedeće


Nejasnoće vezane po pitanju oralnog seksa - N-UM.com\nPrvo, što se tiče Vaših riječi “da li imate saznanja o tome da li je iko od naših islamskih učenjaka u BiH imao priliku da pročita Vaš PRIRUČNIK O BRAČNOJ INTIMI, i da li su išta komentirali o dijelu gdje govorite da je oralno zadovoljavanje dozvoljeno u islamu”, ja mogu kazati da do ovog momenta do mene nije došla niti jedna kritika vezana za spomenuti priručnik, a što ne znači da priručnik nema grešaka i da nije podložan sugestijama i kritikama. Ali, ne znam da li ste obratili pažnju na prvu stranicu knjige na kojoj stoji da su dvojica magistara islamskih nauka recenzenti spomenutog priručnika.\nDuboko se nadam da su spomenuti magistri oni na koje bi trebalo da se odnose Vaše riječi ”učenjaci BiH”, naročito ako znamo da je jedan od njih, ne želeći da umanjim vrijednost drugog recenzenta, Safet Kuduzović koji je našoj javnosti poznat po naučnim radovima u kojima je više nego opravdao zvanje koje nosi. Čak štaviše, on mi je savjetovao, prilikom recenzije, nakon što sam to pitanje nedovoljno pojasnio, da pitanje oralnog seksa treba da bude jasno pojašnjeno.


Otvoreni Parlament | Uglješa Marković\nRođen je 18. januara 1991. godine u Beogradu.\nOsnovnu školu i gimnaziju završio je u Beogradu.\nDiplomirao na Ekonomskom fakultetu u Beogradu.\nOd 2017. godine pohađa master studije na Ekonomskom fakultetu, smer ekonomija i menadžment energetike.\nBio je predsednik Socijalističke omladine SPS Stari grad i član Saveta za sprovođenje omladinske politike opštine Stari grad (Kancelarija za mlade).\nOd 17. decembra 2017. godine predsednik je Socijalističke omladine Srbije.\nNa parlamentarnim izborima održanim 21. juna 2020. godine po prvi put postaje narodni poslanik.\nPoslednji put ažurirano: 11.12.2020, 11:02\nDatum rođenja: 18.01.1991.\nUkupno glasao: Za: 356 Protiv: 0 uzdržan: 0 Nije glasao: 6 Nije prisustvovao: 60\nPoštovana ministarka sa saradnicima, uvažene kolege, poštovani građani Republike Srbije, često govorimo o inovacijama, idejama, novim rešenjima za već postojeće probleme. Međutim, mnogi se boje da će im neko ukrasti ideju, pa iz tog razloga i ne žele da ih podele sa drugima.\nOno što je zanimljivo i što treba reći jeste to prava intelektualne svojine nisu tvorevina modernog doba već da je svest o izuzetnoj važnosti autorskog dela postojala još u antičkom svetu, mada ne u pravnim okvirima kakvi danas postoje.\nZnačaj intelektualne svojine, preciznije zaštita autorskih i srodnih prava, kao i prava industrijske svojine, danas su daleko važniji nego ikada pre, posebno kada imamo u vidu globalni domet interneta, a krađa određenih vidova intelektualne svojine na taj način je značajno olakšana. Možemo reći da predstavlja samu srž ekonomskog razvoja, poslovanja i konkurentnosti.\nZahvaljujući sve razvijenijoj pravnoj regulativi danas mogu da se zaštite patenti, žigovi, dizajn, književna, naučna i umetnička dela. Kako su danas na dnevnom redu izmene i dopune Zakona o patentima, fokus mog izlaganja biće upravo na ovoj vrsti prava industrijske svojine.\nPatent možemo da definišemo kao skup ekskluzivnih prava koje pronalazaču garantuje država, štiteći njegov pronalazak od upotrebe, iskorišćavanja i prodaje od strane drugih fizičkih i pravnih lica, a patentiranjem proizvoda dobija se monopol nad tim proizvodom sa ciljem da se spreči da bilo koja druga strana može da koristi to pravo.\nPatenti se danas dodeljuju za nove mašine i industrijske proizvode, ali značajno poboljšanje već postojećih, za hranu, medicinske i farmaceutske proizvode.\nNajznačajnije izmene i dopune Zakona o patentima odnose se na oblast sertifikata o dodatnoj zaštiti i zaštitu pronalaska malim patentom.\nNaime, proširen je predmet zaštite malog patenta, tako da se malim patentom može štititi proizvod, a ne samo rešenje koje se odnosi na konstrukciju nekog proizvoda, kako je važećim zakonom propisano.\nNa ovaj način širi se spektar proizvoda, što dalje može da ohrabri naša nacionalna preduzeća da stvaraju nove proizvode, a time se ujedno povećava konkurentnost privrednih subjekata koji posluju na domaćem, ali i inostranom tržištu.\nU poslovanju par godina ubrzano se razvija tržište lekova i medicinskih sredstava u Republici Srbiji. Ono što je važno i što se želi postići navedenim izmenama i dopunama zakona jeste da se poveća konkurentnost domaćih proizvođača lekova kako na domaćem, tako i na inostranom tržištu. Na taj način će proizvođači lekova čija se proizvodnja odvija u našoj državi biti u istom pravnom režimu kao i proizvođači iz EU, što će za rezultat imati da će pacijenti u Srbiji imati pristup potrebnim lekovima po povoljnim cenama.\nMalopre je bilo reči i o vakcini koja je počela da se proizvodi u našoj zemlji, tako da upravo sve ovo ide kao prilog ovoj diskusiji koju ste malopre vodili.\nSvake godine u svetu se podnese veliki broj patentnih prijava. Samo prošle godine prijavljeno je više od 180.000 patenata u Evropskom zavodu za patente. Po broju prijavljenih patenata prednjače Amerikanci, Nemci i Kinezi.\nKada govorimo o konkretnim oblastima zaštite u 2020. godine, najviše je bilo inovacija iz oblasti medicine i faramcije, što je i logično ako imamo u vidu upravo pandemiju izazvanu korona virusom.\nPored toga što je naš slavni i neprevaziđeni naučnik Nikola Tesla imamo ukupno 308 patenata koji su registrovani u 27 zemalja na pet kontinenata, Srbija i danas ima razloga za ponos. Jedan naš mladi naučnik osmislio je sistem za daljinsko navodnjavanje parcela putem SMS-a.\nNa osnovu istraživanja drugog našeg naučnika, razvijen je revolucionarni sistem mikrobaterija koji se danas koristi u gotovo svim prenosnim uređajima, a treći je radio na inovativnom sistemu gradnje koji štedi i novac i vreme izgradnje, a čijim korišćenjem se doprinosi ne samo energetskoj efikasnosti, već i ekološki podobnoj, zdravijoj i jeftinijoj gradnji.\nVeća pravna sigurnost, stimualcija stvaralaštva, ubrzanje tehnološkog razvoja i suzbijanje piraterije samo su neke od konkretnih koristi koje se garantuju pravnom zaštitom patenata. Svakako, izmene i dopune Zakona o patentima upravo idu u prilog tome.\nPored toga što radimo na unapređenju i boljem kvalitetu zakona iz brojnih oblasti, naše državno rukovodstvo radi i na unapređenju i očuvanju dobrih odnosa sa velikim brojem država upravo zaključujući bilateralne sporazume, bilo da je reč o ekonomskoj, socijalnoj, vojno-političkoj, trgovinskoj ili kulturnoj saradnji. Upravo jedan takav sporazum imamo danas na dnevnom redu, a to je Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Mongolije o ekonomskoj i trgovinskoj saradnji.\nMongolija je država sa kojom nemamo dovoljno razvijene odnose, ali su isti tradicionalno dobri i prijateljski i posebno je značajna podrška Mongolije na putu očuvanja našeg teritorijalnog integriteta i naše južne Pokrajine u okviru postojećih državnih granica. Mislim da je vrlo važno, kada govorimo o međunarodnim sporazumima koje sklapamo sa zemljama koje nisu priznale lažnu državu Kosovo, da to uvek nekako ističemo i ponavljamo, jer zaista pogotovo i Mongoliji nije bilo lako da istraje u toj politici.\nMongolija je država o kojoj ne znamo puno i koja je nepravedno zapostavljena. Njena privreda se u poslednje vreme oporavlja nakon dužeg perioda stagnacije. Pretežno je agrarna, sa tradicionalnim proizvodima, poput mleka, mesa i vune u ukupnom BDP-u poljoprivreda, kao i industrija, učestvuje sa nepunih 30%.\nUprkos oporavku i rastu privrede, koja u najvećoj meri počiva na uslužnim delatnostima, nešto povoljnijim cenama bakra i zlata na svetskom nivou, veliki broj stanovništva, čak 36%, u Mongoliji živi upravo ispod granice siromaštva. Ujedno, sve su veće i socijalne razlike, kao i sve veći jazovi između grada i sela.\nIzmeđu dve države ima dosta prostora za unapređenje sveukupne saradnje, sa posebnim akcentom na jačanje ekonomskih odnosa, ali i poljoprivredne, kulturne, prosvetne saradnje, jer je sve to u interesu obe države.\nImajući u vidu sve na šta se odnose ova dva zakona, kao i sporazum koji se odnosi na „Srbijagas“, poslanici poslaničke grupe Socijalistička partija Srbija izjasniće se afirmativno u danu za glasanje, a sve u najboljem interesu naših građanki i građana.\nUvažena ministarka sa saradnicima, poštovane kolege, uvaženi poštovani građani Republike Srbije, danas su na dnevnom redu dva zakonska predloga i dva predloga odluke koje se odnose na kadrovska pitanja.\nKao prvu tačku naše današnje rasprave imamo izmene i dopune Zakona o privrednim društvima, zatim, Sporazum sa Kraljevinom Norveškom o poljoprivrednim proizvodima, Predlog odluke o izboru dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, kao i Predlog odluke o izboru predsednika i članova Komisije za hartije od vrednosti.\nKao ovlašćeni predstavnik poslaničkog kluba SPS, osvrnuću se na sve četiri tačke, kako bih približio građanima ono o čemu ćemo danas govoriti ovde u plenumu.\nUkoliko krenemo od same definicije, privreda predstavlja osnovnu društvenu delatnost jednog društva. Samim tim, privredna društva i preduzetnici koji su nosioci privrednog razvoja veoma su važan deo te privrede. U savremenom društvu u kojem živimo važno je imati viziju, a zajednička vizija svih nas ovde je da Srbija bude zemlja najboljih prilika za sve njene građane.\nS tim u vezi, značajno je povezivanje ovih subjekata, kao i poboljšanje njihovog položaja, za šta nam je neophodan dobar zakonodavni okvir koji u našoj državi već i postoji. Brojne su činjenice koje idu u prilog ovoj mojoj konstataciji.\nPrivreda je u Srbiji uprkos pandemiji u toku prošle i ove godine ostvarila pozitivan rezultat. Najveći profit zabeležen je u sektorima trgovine na veliko i malo, građevinarstvu, poljoprivredi i energetici, dok su najveći teret same pandemije podneli hotelijeri i ugostitelji.\nU prvoj godini pandemije privredna društva su povećala broj zaposlenih za oko 43.500, a ovaj trend se nastavio i ove godine, posebno u sektorima trgovine i građevinarstva.\nNedavno je navršeno i godinu dana ove Vlade, što je bila prilika da sumiramo sve rezultate onoga što je u ovom periodu i urađeno.\nKroz programe finansijske podrške malim i srednjim preduzećima u navedenom periodu Ministarstvo privrede je obezbedilo investicije u iznosu od 11 milijardi dinara i realizovalo 76 projekata u 56 lokalnih samouprava. Usvojena je i Strategija državnog vlasništva i upravljanja privrednim subjektima koji su u vlasništvu Republike Srbije za period od 2021. do 2027. godine, kao i Akcioni plan za sprovođenje Strategije industrijske politike Republike Srbije od 2021. do 2030. godine.\nU Srbiji je za prvih sedam meseci ove godine osnovano skoro 5.500 privrednih društava, što je za 3,2% više nego u istom periodu prošle godine. Takođe, već postoji u Srbiji i povoljnije poslovno okruženje.\nOno što je cilj izmena i dopuna Zakona o privrednim društvima je da doprinese većoj pravnoj sigurnosti, povećanju transparentnosti prilikom zaključivanja poslova, da se podigne nivo svesti direktora i članova nadzornog odbora pri zaključivanju pravnog posla, kao i da garantuje transparentnost podataka o visini i strukturi naknada menadžmenta akcionarskog društva. Da bi se povećala korporativna transparentnost, odgovornost direktora, posebno je važno da se objavi svaki element i ukupan iznos naknade.\nOvaj zakon uticaće i na uslove konkurencije na taj način da će društva koja budu imala transparentniju politiku naknada, kao i ona koja budu utvrdila identitet svojih akcionara, biti sigurnija za ulaganje stranih investitora i biće prepoznata kao pouzdaniji poslovni partneri. Na taj način stimulisaće se privredna aktivnost i povećaće se tržišna konkurencija. Takođe, stvoriće se uslovi za povoljniji nivo investicione aktivnosti i bolje poslovanje privrednih subjekata.\nSve ovo treba da doprinese daljem razvoju naše domaće privrede, unapređenju vladavine prava, kao i da stvori povoljno poslovno okruženje za privredne subjekte koji posluju na teritoriji Republike Srbije. Predložene izmena ovog zakona jesu neophodne, između ostalog i u cilju poboljšanja naše pozicije na Duing biznis listi Svetske banke o uslovima poslovanja.\nTakođe, danas na dnevnom redu imamo i Sporazum o poljoprivrednim proizvodima sa Kraljevinom Norveškom. Naši značajni diplomatski odnosi postoje već preko 100 godina. Mi sa Norveškom imamo više od 20 potvrđenih bilateralnih sporazuma iz različitih oblasti.\nUprkos tome što je Norveška priznala tzv. državu Kosovo i što je glasala za prijem Kosova u UNESKO, postoji dobra, pre svega, ekonomska saradnja, kako na bilateralnom, tako i na multilateralnom nivou, prvenstveno u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini iz 2010. godine koji je zaključen između Republike Srbije i Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu, poznatije kao EFTA. Ovim Sporazumom se predviđa potpuno ukidanje carina na industrijske proizvode i time je otvoreno tržište tri evropske zemlje za naše proizvode.\nSrbija ima i pojedinačne sporazume o poljoprivrednim proizvodima sa državama članicama EFTA, a o čemu će mnogo detaljnije govoriti moja koleginica, narodna poslanica Dijana Radović.\nOno što ja želim da istaknem jeste investicija „Telenora“ u iznosu od 1,5 milijardi evra koja je jedna od najvećih pojedinačnih investicija u Srbiji, ali i najveća norveška investicija u našoj zemlji. Norveška je zainteresovana za dalje intenziviranje ekonomske saradnje sa Srbijom, povezivanjem poslovnih ljudi dveju zemalja, kao i za saradnju u oblasti inovativnih tehnologija i održivog razvoja.\nTakođe, želim da naglasim da ima prostora da se unapredi i saradnja u oblasti kulture, posebno imajući u vidu da preko 10.000 naših sunarodnika živi u Norveškoj.\nNa samo karaju, ali ne i najmanje važno, Norveška se pokazala kao iskren prijatelj Srbije i njenih građana. Podsetio bih ili informisao one koji to ne znaju da je Norveška na samom početku izbijanja pandemije poslala novčanu pomoć u iznosu od pet miliona evra državi Srbiji na čemu želim da im se zahvalim i u ime poslaničkog kluba SPS i u ime SPS.\nDanas, razmatramo i dva predloga odluka o kadrovskim rešenjima. Reč je o Republičkoj komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki i Komisiji za hartije od vrednosti.\nNa samom početku važno je reći da je novi Zakon o javnim nabavkama stupio na snagu 1. januara 2020. godine, sa početkom primene od 1. jula iste. To je veoma važan zakon, možemo da kažemo, i sistemski koji uređuje pravila postupaka javnih nabavki koje sprovode svi državni organi kako bi za sebe pribavili određeno dobro, uslugu ili obezbedili određene radove. S obzirom da se ovde radi o novcu poreskih obveznika, odredbe ovog zakona i način na koji se novac troši direktno se tiču svih građana, poštujući pri tom načela ekonomičnosti, efikasnosti, jednakosti privrednih subjekata, zabrani diskriminacije i transparentnosti.\nRepublička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki je u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama samostalan i nezavistan organ Republike Srbije koji obezbeđuje zaštitu prava u skladu sa ovim zakonom. Ima status pravnog lica i za svoj rad odgovara Narodnoj skupštini kojoj dostavlja godišnji izveštaj.\nTakođe, predsednika i članove same Komisije bira i razrešava Narodna skupština, tako da danas pred sobom imamo biografije kandidatkinja. Svaka od njih ima dugogodišnje radnog iskustvo u poslovima koji se tiču javnih nabavki, izuzetne stručne i profesionalne kvalifikacije i poseduju i sam sertifikat.\nNa samom kraju, par rečenica i o poslednjoj tački koju imamo danas na dnevnom redu. Kada pričamo o tržištu kapitala, ne možemo a da ne konstatujemo da je usled pandemije ono zaista u jednoj velikoj krizi za čije posledice će trebati vremena da se sagledaju.\nU skladu sa tim ukazao bih na značaj Strategije za razvoj tržišta kapitala u Republici Srbiji za period od 2021. do 2026. godine koji je prvi takav dokument koji je naša Vlada donela sa ciljem da se pruži podrška održivom ekonomskom rastu i poveća nacionalna konkurentnost kroz dobro, funkcionalno tržište kapitala. Razvijena i efikasna tržišta imaju ključnu ulogu u finansiranju ekonomskog rasta i obezbeđivanju finansijske stabilnosti.\nKomisija za hartije od vrednosti je samostalna i nezavisna državna organizacija, regulator je tržišta kapitala koja je osnovana još 1990. godine. Njen osnovni zadatak je zakonito, pravično i transparentno funkcionisanje tržišta kapitala, zaštita investitora. Za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti ona takođe odgovara Narodnoj skupštini Republike Srbije. U okviru svoje izborne funkcije, Narodna skupština bira i razrešava predsednika i članove Komisije za hartije od vrednosti.\nMi danas pred sobom imamo biografije kandidata za predsednika i četiri člana. Te biografije zaista ulivaju poverenje da će spoj kontinuiteta u vidu predsednika i dva člana u reizboru, kao i dva nova predložena kandidata u ovako izazovnim vremenima za tržište kapitala dati najbolje rezultate. Ovo govorim, imajući u vidu, njihovo iskustvo i poslove koje su do sada obavljali.\nPosebno imam zadovoljstvo da je prepoznat i kvalitet predloga poslaničke grupe SPS. Radi se o Ireni Radulović koja je završila Ekonomski fakultet Univerziteta u Beogradu, koja ima 10-godišnje radno iskustvo u sektoru bankarstva, a od 2012. godine radi u Komisiji za hartije od vrednosti na različitim poslovima. Verujemo da će svojim znanjem, iskustvom i moralnim vrednostima na najbolji mogući način doprineti radu i funkcionisanju same Komisije, kao i svi predloženi kandidati.\nPoslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati sve tačke sa današnje sednice.\nOno što bih na samom kraju i naposletku svog izlaganja iskoristio priliku, s obzirom da sutra neće biti te mogućnosti, želim da čestitam svim građanima Republike Srbije 11. novembar – Dan primirja, odnosno za nas dan pobede u Prvom svetskom ratu. Tog 11. novembra 1918. godine, u 11.00 časova, centralne sile su potpisale kapitulaciju čime je i zvanično prekinut taj surovi, do tada poznati, Veliki rat. Jedanaesti novembar nas sve obavezuje i podseća na žrtvu i junaštvo naših predaka, zahvaljujući kojima mi danas možemo da uživamo u slobodi i zahvaljujući kojima mi danas imamo suverenitet. Slava im i hvala za sve.\nUvažena ministarka sa saradnicima, uvažene kolege, poštovani uvaženi građani Republike Srbije, ja ću se u današnjoj svojoj diskusiji se fokusirati na Predlog zakona o potvrđivanju Ugovora o garanciji između Republike Srbije i Evropske banke za obnovu i razvoj. Moram zaista da pohvalim kolegu, Filipovića koji je već u svom iscrpnom obraćanju dosta toga rekao, tako da ću pokušati da nešto dodam u njegovoj diskusiji, manje-više u svemu se slažem o onome što je kolega Filipović već pre mene u svojoj diskusiji rekao.\nTako da na samom početku svog izlaganja ne mogu a da se osvrnem na energetsku krizu u kojoj se nalazi cela Evropa koja je posledica niza faktora koji su upravo doveli do te krize.\nPre par meseci usvojili smo set zakona koji se odnosi na sektor rudarstva i energetike, prepoznajući razvojne šanse i potencijal ovog sektora. Tada smo ovim zakonima uveli nove instrumente i mogućnosti. Na taj način otvaramo nova poglavlja, razvojnih šansi u oblasti energetike. Samo takvim kontinuiranim planskim i realnim pristupom možemo nastaviti sa očuvanjem naše elektro energetske nezavisnosti i sigurnosti.\nZato danas Srbija i njeni građani sa mnogo manje neizvesnosti nego građani drugih država dočekuju predstojeću zimu i kada je u pitanju isporuka, ali i cena samih energenata. Nismo se odrekli termoelektrana, ali smo zato uložili u ekološke projekte i filtere i na taj način im produžili upotrebu imajući u vidu ekološke standarde i zaštitu životne sredine, na taj način sačuvali smo nezavisnost.\nPored toga mudrim i istrajnim pristupom uspeli smo da završimo projekat poznatiji kao Turski tok, odnosno Balkanski tok koji je omogućio da Srbija ne bude više samo zemlja uvoznica gasa već i tranzitna zemlja što u mnogome menja i naš strateški i politički položaj.\nNaravno, obnovljivi izvori energije jesu budućnost, ali i sadašnjost, jer smo i u tom smeru razvijali, a tek se planira sa razvijanjem svih naših potencijala, ali naravno, ponovo, naglašavam u svemu tome su veoma bitni planiranje, kontinuitet i objektivan pristup našim mogućnostima.\nZato danas govorimo o projektu za pametna brojila čija je vrednost 80 miliona eura i koji će se sprovesti u dve faze. Prva će obuhvatati 205 hiljada brojila čija će instalacija početi u gradovima Čačak, Niš i Kraljevo. Brojni su benefiti koji će dovesti do uvođenja i korišćenja ovih brojila kako za potrošača, operatora, proizvođača ali sa aspekta snabdevanja i zaštite sigurnosti podataka.\nOno što je važno, gledajući iz ugla potrošača je to da će na ovaj način omogućeno direktno očitavanje brojila od strane samih potrošača, kao i bilo kojeg trećeg lica što dalje može značajno da utiče na racionalnu potrošnju električne energije. Druga značajna pogodnost, ažuriranje očitavanja u dovoljno čestim intervalima kako bi se omogućila ušteda energije na osnovu dobijenih informacija. Preporuka je da napredni merni sistem ima mogućnost čuvanja podataka kako bi potrošač imao mogućnost uvida u potrošnju u proteklom periodu.\nIz ugla operatora koji vrši merenje biće omogućeno daljinsko očitavanje naprednog mernog sistema. Takođe, biće uspostavljena dvosmerna komunikacija mernog sistema i operatora, a biće omogućeno i merenje i očitavanje podataka koji se kasnije mogu koristiti za planiranje razvoja i unapređenja same mreže. Ovo poslednje, posebno se odnosi na podatke o ponudi i tražnji, kao i proizvodnji i potrošnji električne energije.\nKada govorimo o snabdevanju veoma je važno da napredni merni sistemi imaju mogućnost da se prilagode tarifnim strukturama tako što menjaju tarifu u vremenu i poseduju daljinsku tarifnu kontrolu. Ova funkcionalnost zajedno sa one dve koje se odnose na potrošače ključne su za osnaživanje uloge potrošača na tržištu električne energije i za povećanje energetske efikasnosti. Sigurnost podataka i visok nivo bezbednosti istih, sve je to značajna tema kojoj se pridaje sve više značaj.\nS tim u vezi veoma je važno da se osigura bezbednost podataka i sigurna komunikacija. Ono što je takođe važno to je sprečavanje i otklanjanje same krađe električne energije.\nNa samom kraju ovog povezanog niza sa aspekta proizvodnje na distributivnoj mreži da ukažemo i na mogućnost dvosmernog merenja i merenja reaktivne energije što posebno je značajno za korisnike koji imaju funkciju potrošača, ali istovremeno su i proizvođači električne energije.\nOno što na samom kraju želim da istaknem jeste da u realizaciji ovog projekta šansu treba dati našim firmama i kompanijama koja prave ovakva brojila, jer ovo može biti impuls i stimulacija njihovom daljem razvoju. Oni su pokazali na trenutno aktuelni ekspo 2020. Dubai izložbi, da i te kako imaju šta da ponude i da mogu konkurentski i svojim kvalitetom da pariraju svim drugim proizvođačima u svetu, ali mi ćemo na taj način kao država da razvijamo i da podržavamo našu privredu.\nIz svega ovoga navedenog, u danu za glasanje, mi ćemo podržati ovaj ugovor. Zahvaljujem.


Radio Slobodna Evropa — Cenzolovka\nRadio Slobodna Evropa (RFE/RL) osuđuje dodavanje zatvorenog novinara beloruskog servisa RFE/RL Ihara Losika na listu za praćenje terorista od strane režima autoritarnog lidera Aleksandra Lukašenka.\nNovinar Radija Slobodna Evropa osuđen na šest godina zatvora u Belorusiji\nAndrej Kuznječik, novinar beloruskog servisa Radija Slobodna Evropa (RSE), osuđen je 8. juna na šest godina zatvora pod strogim obezbeđenjem pod optužbom da je stvaranju ili bio deo ekstremističke organizacije.\nRuski sud odredio kaznu od 325.000 dolara za Radio Slobodna Evropa\nMoskovski sud je 6. juna odredio novčanu kaznu od 20 miliona rubalja (325.000 dolara) za Radio Slobodna Evropa/Radio Liberty (RFE/RL) zbog "lažnog" sadržaja koji se tiče ruske "vojne operacije" u Ukrajini, javila je agencija Interfax a prenosi Reuters.\nProducentkinja Radija Slobodna Evropa ubijena u ruskom granatiranju Kijeva\nProducentka Radija Slobodna Evropa (RSE) Vira Hirič ubijena je kada je ruska raketa pogodila kuću u kojoj je živela u Kijevu.\nProjekat RSE i Glasa Amerike, Current Time blokiran u Rusiji na društvenim mrežama\nDvije vodeće društvene mreže u Rusiji blokirale su sadržaj Current Time-a, projekta koji Radio Slobodna Evropa (RSE) vodi sa Glasom Amerike, nakon zahtjeva državnog medijskog regulatora u posljednjem potezu Moskve da zatvori nezavisne medijske organizacije.\nRuski mediji u Srbiji zaobilaze evropske sankcije\nPiše Nevena Bogdanović\n"Medijski zastupnici ruske vlade, poput Sputnjika, nastavljaju da raspiruju vatru iz 1990-ih na Zapadnom Balkanu u pokušaju da opravdaju ničim izazvan i neopravdani rat protiv Ukrajine", saopštio je 4. marta portparol Ambasade Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Beogradu.\nRadio Slobodna Evropa obustavlja rad u Rusiji nakon napada Kremlja\nRadio Slobodna Evropa (Radio Free Europe / Radio Liberty, RFE/RL) obustavlja rad u Rusiji.\nBlokirani sajtovi Radija Slobodna Evropa u Rusiji\nRuski medijski regulator "Roskomnadzor" saopštio je 4. marta da je "ograničio" pristup sajtovima nezavisnih medija.\nRusija ograničila pristup sajtovima BBC, DW, Meduza i Svoboda\nRuske vlasti su danas ograničile pristup sajtovima četiri nezavisna medija, pooštravajući kontrolu informacija dok Moskva sprovodi invaziju na Ukrajinu.\nRSE osuđuje rusko blokiranje stranica ‘Current Time’ i ‘Crimea.Realities’\nRadio Slobodna Evropa (RFE/RL) osudio je odluku Rusije da blokira web stranice "Current Time TV" i "Crimea.Realities" na ruskom jeziku, ukrajinskog biroa RFE/RL zbog izvještavanja o ruskoj invaziji na Ukrajinu.\nRSE osuđuje zatvorsku kaznu za novinara svog ukrajinskog servisa\nRadio Slobodna Evropa (RFE/RL) osuđuje zatvorsku kaznu koja je izrečena novinaru ukrajinskog servisa Radija Slobodna Evropa, Vladislavu Jesipenku (Vladyslav Yesypenko), koju mu je izrekao sud pod ruskom kontrolom na teritoriji nezakonito anektiranog poluostrva Krim.\nBelorusko udruženje novinara saopštilo je da je policija uhapsila fotoreportera Radija Slobodna Evropa/Radija Slobode koji finansiraju Sjedinjene Američke Države.\nGrupa za ljudska prava: Maskirani ljudi oteli dopisnika RSE u Minsku\nAleha Hruzdzilovicha, dopisnika Beloruskog servisa Radija Slobodna Evropa (RSE) oteli su maskirani ljudi koji su provalili u njegovu kuću u Minsku, izvestila je organizacija za ljudska prava.\nIZVOR Radio Slboodna Evropa\nRSE zapošljava: Menadžer/ka digitalnih medija\nLokacija: Beograd Prijavite se na ovom linku. Konkurs ostaje otvoren do izbora najboljeg kandidata. Opis posla: Menadžer/ka digitalnih medija upravlja digitalnom jedinicom u birou Radija Slobodna Evropa (RSE) i urednički nadgleda sadržaj koji ta jedinica proizvodi kako bi bio u skladu sa standardima RSE. Osoba će biti odgovorna za postizanje ciljeva kada je reč o aktivnosti pratilaca na…\nRTS: Zbog manjka ljudstva nije emitovana borba kosovske džudistkinje\nRadio televizija Srbije (RTS) prekinula je u ponedeljak, 26. jula prenos Olimpijskih igara u Tokiju pred finalni meč džudistkinje sa Kosova, Nore Đakova (Gjakova), zbog manjka ljudstva.\nAmerička Agencija za globalne medija (USAGM) ogorčena je zbog izveštaja da je više od 180 novinara – uključujući Glasa Amerike (VoA) i Radija Slobodna Evropa (RSE), navodno bilo na meti sofisticiranog špijunskog softvera vojne klase, saopštila je ta agencija, preneo je danas Glas Amerike.\nBankarski računi Radija Slobodna Evropa (RFE/RL) u Rusiji zamrznuti su danas posle dolaska sudskih izvršitelja u kancelariju te medijske kuće u Moskvi, preneo je RSE na svom sajtu na srpskom jeziku.


Blog: Navike – šta su zapravo? | FISKULTURA online fitnes\nNavika predstavlja rutinski oblik ponašanja koji se dešava na podsvesnom nivou i o kom ne moramo da razmišljamo. To su svi oni oblici ponašanja koji se iznova ponavljaju po nekoj nužnosti, sami od sebe, često bez aktivnog učešća naše svesti. Postoje pozitivne i negativne navike. One negativne, kao što znamo, često imaju zadovoljavajuće benefite. Prejedanje, pušenje, napijanje, igranje igrica…i to sve izaziva u nama određeno zadovoljstvo.\nNavike funkcionišu po obrascu. Sve počinje “podsetnikom” – to je stimulans koji inicira određenu aktivnost. Zatim se nastavlja rutina – sama aktivnost. I na kraju, nagrada – benefit/osećaj nakon aktivnosti. Spomenutim prejedanjem i pušenjem, npr.osećamo smirenost i emotivnu sigurnost, “ubijamo” dosadu i slično.\nDa bismo se rešili loših navika u životu, potrebno je prvo da budemo svesni tog stanja u kom se nalazimo. Kada ručamo i siti smo, i nakon toga mahinalno krenemo i za čokoladicom, treba da se zapitamo – da li nam je to stvarno potrebno, da li to želimo…da li je to SVESNA RADNJA ili mehanička odluka?\nZatim sledi KLJUČNA STVAR U MENJANJU LOŠIH NAVIKA – potrebno je promeniti rutinu, dakle, negativnu naviku zameniti pozitivnom. I, onda, kada osetite nezadovoljstvo, stres, kada vam je dosadno – vi obujete patike i odete u šetnju, odradite trening, sredite kuću…ne otvorite frižider i pojedete sve što nađete.\nNe postoji drugi način da se rešite loših navika, osim ako ih ne zamenite dobrim i usvojite ih zauvek. Ne možete samo prestati da jedete slatkiše. Mora se stvoriti druga “opsesija”. I zato npr. TRENING jeste LEK ZA SVE. Jer, pruža taj dobar osećaj, luči se endorfin i prosto nas zadovoljava. I zato ja, kada me pitaju šta je bitnije, ishrana ili trening, dajem makar 1% prednost treningu.


U16 ženska BiH osvojila drugo mjesto na UEFA razvojnom turniru – Reprezentacija.ba\n27.05.2022. | 17:01\nUEFA razvojni turnir za igračice do 16 godina\nU16 ženska BiH\nŽenska U16 reprezentacija Bosne i Hercegovine odigrala je juče neriješeno 3:3 protiv reprezentacije Slovačke u okviru 3. kola UEFA razvojnog turnira koji se igra u Staroj Pazovi, javlja zvanična stranica Fudbalskog saveza BiH.\nPo pravilima UEFA razvojnih turnira, u slučaju neriješenog rezultata šutiraju se penali, u čemu je Slovačka imala više uspjeha i pobijedila sa 5:3, te osvojila dva boda u ovoj utakmici, dok je Zmajicama pripao jedan bod.\nGolove za BiH postigle su Nina Pupić u 36. i 88. minutu i Elma Brković u 76. minutu.\nZa Bosnu i Hercegovinu na ovoj utakmici su igrale: Aleksandra Panić, Nina Marijanović (24. Tasneem Dizdarević (44. Ajla Građan)), Dalal Bratović, Ivona Radošević, Nina Brnić, Natalija Mirković (46. Lina Hadžikadunić), Jovana Lana Novaković (46. Amila Abdukić), Una Rankić, Marijana Panić (24. Nina Pupić), Bogdana Milićević (64. Hana Dedović), Lejla Robović (24. Elma Brković).\nNa kraju turnira, prvo mjesto zauzela je Slovačka sa 6 bodova, BiH je imala 5, Mađarska 4, a Srbija 3 boda.\nU prva dva kola, Bosna i Hercegovina je savladala Mađarsku sa 2:0 i igrala neriješeno sa Srbijom 2:2 (poraz nakon penala 5:4).


Pljackali po Beogradu\nPljačkali po Beogradu 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nCrna hronika 30.10.2014. / 11:17 11:17\nIzvor Beta 30.10.2014. / 11:17 11:17\nlopovi MUP Srbije hapšenje\n30.10.2014. / 13:29\nEj nije to ništa gospodo razbojnici, samo se vi opustite ako ste kojim slučajem stvarno krivi? Auuu! Onda...Gotovi ste!!! ;^) Ošišaće do glave i u zatvoru, al sami ste krivi jer pametan čovek i ako bi uradio tako nešto nebi se vraćao po još i na istu vrstu zločina već(neću da kažem) tako ga ne uhvate pa naučićete u zatvoru ako ne to što vam treba onda nešto što će te zamrzeti! ;^


Stopa nezaposlenosti u Srbiji pada, ali je pola miliona ljudi i dalje bez posla | N1 Srbija\nStopa nezaposlenosti u Srbiji pada, ali je pola miliona ljudi i dalje bez posla\n28.07.2019. |18.07 >18.11 |\nStopa nezaposlenosti u Srbiji je 12,1 odsto, a krajem jula je na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje (NZS) bilo 527.000 nezaposlenih osoba.\nDirektor NZS-a Zoran Martinović rekao je za Radio-televiziju Srbije da je stopa nezaposlenosti u odnosu na isto razdoblje 2018. godine za 2,7 odsto manja, navodeći da se do posla najlakše dolazi u Beogradu i Vojvodini, a najteže na jugoistoku Srbije.\nMartinović je istakao da se pozitivan trend na tržištu rada vidi od 2014. godine, uz ocenu da je “slika na terenu zadovoljavajuća“, a osim sezonskih radnika, najlakše se zapošljavaju oni koji su spremni da rade na najjednostavnijim poslovima.\nVelika je potražnja i za obrazovnim profilima za koje su potrebne određene veštine - u građevinarstvu, zanatskim poslovima, ugostiteljstvu, turizmu, IT sektoru i industriji telekomunikacija, a traže se lekari sa specijalizacijama, pravnici, inženjeri, farmaceuti.\nDo posla najteže dolaze stariji od 50 godina, koji su na biro rada pretežno dospeli u tranzicionom razdoblju privatizacije, zbog otkaza kao tehnološki viškovi, zbog restrukturiranja preduzeća nakon vlasničke promene ili zbog nedostka kvalifikacija za nova radna mesta.\nZa nezaposlene te starosne dobi NZS priprema programe samozapošljavanja ili kurseve koji omogućuju lakše zapošljavanje.\nSrbija, po zvaničnoj statistici, ima 6,98 miliona stanovnika, pokazuju podaci saopšteni povodom Svetskog dana stanovništva 11. jula ove godine.\nPrema podacima Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), Srbiju je od 2000. godine napustilo oko 650.000 ljudi, najviše mladih uzrasta od 15 do 24 godine.\nnezaposlenost odliv mozgova Nacionalna služba za zapošljavanje\nA Ja mislio da je Bosna tamni vilajet!\nAlo od 7 miliona ljudi 2 miliona su penzioneri, bar 1 milion su deca i mladi koji nisu radno sposobni jos uvek. Osraje 4 miliona zaposlenih i NEzaposlenih. Dakle više od polovine stanovništva NE RADI NIGDE. Biro nije relevantan, jer se ljudi više ne prijavljuju ni zbog zdravstvene knjižice (posto svi idu kod privatnika koji su sve jeftiniji), a posao preko biroa skoro niko i ne dobija i što bi bili na evidenciji i trčali da se prijavljuju? Dakle probudite se i pogledajte stvarnost.\nVerujte mi, da kad bi se zaista uradio pravi popis stanovništva, da nas nema više od 5,5 miliona!! Radila sam na izborima i videla kad dođu roditelji od mojih drugova i drugarica, koji već decenijama žive u inostranstvu, vidim pored njihovih imena i imena njihove dece koja ne žive više u Srbiji. Kad je rađen popis, ljudi iz straha prijavljuju decu koja su odavno otišla i odlaze svake godine. Tom cifrom od 7 miliona se opasno manipuliše. Drugo, kad sam ostala bez posla, ja se nisam prijavila na biro jer nemam nikakve koristi od njih osim obaveze da se javljam na 3 meseca. Ako kojim slučajem promašim datum, brišu te iz evidencije na neki period. Tako da se i time manipuliše i veštački pravi privid da nezaposlenost opada.


NISU BAŠ SVI UGROŽENI KAKO TVRDE: Imaju stanove, a u „Bristolu“ glume beskućnike | Vesti | Kurir\nFoto: Stefan Kojić, Beta\n24.08.2019. 07:15h 23.08.2019. 22:44h\nIstina Od 11 stanara koji odbijaju da se isele iz hotela u Beogradu dok ne dobiju stan u trajnom vlasništvu, čak četvoro već poseduje nekretnine koje su ranije dobili od Vojske Srbije, dok dvoje nema uopšte pravo na vojni stan\nBez obzira na to što nemaju pravo na još jedan stan od Vojske, oni, kao i ostalih sedam stanara koji još uvek žive u „Bristolu“, iseljenje iz tog hotela uslovljavaju dobijanjem trajnog smeštaja i odbijaju da se usele u privremeni koji im je obezbeđen uprkos tome što ni na njega nemaju pravo.\n- Od oko 130 stanara hotela „Bristol“, više od 90 odsto je prihvatilo privremeni smeštaj koji im je obezbedilo Ministarstvo odbrane, a samo njih 11 neće da se iseli. Među tih 11 stanara ima čak četvoro koji već poseduju stan koji su dobili od Vojske i, samim tim, nemaju pravo ne samo na još jedan stan već ni na privremeni smeštaj. Dve stanarke nemaju pravo na stan od Vojske jer nisu ni na rang-listi MO. Uprkos tome, MO je svima njima obezbedilo privremeni smeštaj, u koji oni odbijaju da se usele - kaže izvor Kurira koji je upućen u pravila dodele stanova u Vojsci.\nOn objašnjava da ni stanari „Bristola“ koji imaju pravo na stan i koji se nalaze na rang-listama Ministarstva odbrane ne mogu da dobiju stan u trajno vlasništvo pre nego što dođu na red.\n- Ni preostalih pet stanara „Bristola“ koji imaju pravo na stan, a kojima je obezbeđen privremeni smeštaj u stanovima ili u vojnim samačkim hotelima „Zvezdara“ i „Galeb“, ne mogu ga dobiti preko reda. To bi bila diskriminacija prema 18.000 aktivnih i penzionisanih pripadnika Vojske Srbije koji čekaju stan i koji su na istim rang-listama na kojima su i stanari „Bristola“. Ne mogu oni koji su živeli u „Bristolu“ i plaćali minimalne troškove stanovanja i komunalija da budu prioritet i da dobiju stan pre nekog oficira koji je došao iz Bosne i koji godinama živi kao podstanar i plaća stanarinu i ispred njih je na rang-listi - naglašava sagovornik Kurira.\nSTANARI KOJI TRAŽE DRUGI STAN\n1. Zora P.\nUdovica penzionisanog oficira koja je povratila dvoiposoban stan u Karlovcu u Hrvatskoj koji je njen suprug dobio od Vojske. Stan danas koristi njen sin Zoran. Zora traži još jedan stan od Vojske i, bez obzira na to što na to nema pravo, ponuđen joj je smeštaj u vojnom samačkom hotelu na Zvezdari.\n2. Simo N.\nPenzionisani oficir otkupio je dvosoban stan u Nišu koji je dobio od Vojske. Posle razvoda od supruge pripala mu je polovina stana i zato nema pravo da od Vojske Srbije traži još jedan stan. Bez obzira na to, ponuđen mu je smeštaj u vojnom samačkom hotelu na Zvezdari.\n3. Radovan A.\nPenzionisani oficir u Nikšiću ima stan od 52 metra kvadratna koji je otkupio iz Vojnostambenog fonda. Pošto već ima svoj stan, nema pravo na privremeni smeštaj, ali mu je ponuđen smeštaj u vojnom samačkom hotelu na Zvezdari.\n4. Slobodan D.\nPenzionisani oficir koji nema podnet zahtev za stan zato što je iz Vojnog fonda dobio trosoban stan na Novom Beogradu, koji je otkupio od Vojnostambenog fonda. Pošto se razveo od supruge, pripala mu je polovina tog stana i zato nema pravo na novi. Bez obzira na to, ponuđen mu je smeštaj u samačkom hotelu na Zvezdari.\nKurir.rs / Foto: Dragan Kojić, Beta\nISELJAVAJU SE VOJNA LICA IZ HOTELA BRISTOL: Stanari neće ostati na ulici, predloženo nekoliko opcija


Sudar u Sarajevu: Pogledajte trenutak kada se BMW “zakucao” u Clia – Sandzaklive.rs\n0 484 Manje od minute\nNa Youtubeu je objavljen kratki video snimak na kojem se može vidjeti trenutak sudara koji se desio danas u Sarajevu, a u kojem su učestvovala dva putnička motorna vozila.\nDo nesreće je došlo je na glavnoj gradskoj saobraćajnici, na dionici između GRAS-a i Olimpijskog bazena na Otoci, nešto prije podneva.\nVozač BMW-a je po svemu sudeći kasno shvatio da se vozila zaustavljaju ispred semafora.\nU velikoj brzini pokušao je zakočiti, no nije to uspio uraditi prije nego se zakucao u vozilo ispred koje je bilo njegovoj traci, Renault Clio. Nezavnično, osim materijalne štete na vozilima, nije bilo stradalih.


IOM objavio kako i koliko je novca potrošeno na migrante\nSarajevo 3°C Nedjelja 24.01.\nTrenutna temperatura - Nedjelja 24.01.\n13.01.2021 / 18:47 BiH - Objavili izvještaj\nMeđunarodna organizacija za migracije u BiH (IOM) objavila je koliko su dobili novca od Evropske unije za migrantsku krizu u BiH te koliko je i na šta potrošeno.\nMeđunarodna organizacija za migracije (IOM) u Bosni i Hercegovini još od juna 2018. godine, u saradnji sa ministrom sigurnosti Bosne i Hercegovine, Evropskom unijom, partnerskim organizacijama UNHCR, UNICEF, UNFPA i DRC, te provedbenim partnerima Pomozi.ba i Crvenim križom Unsko-sanskog kantona i Crvenim križom Grada Bihaća podržava upravljanje migrantskom i izbjegličkom situacijom u Bosni i Hercegovini (BiH).\nSvrha ove informacije je da se upoznate sa:\n(I) procesom utvrđivanja kako se doznačavaju sredstva EU i kako se vrši nadzor i provjera korištenja tih sredstava;\n(II) koliko je primljeno sredstava i koliko je do sada utrošeno; i\n(III) kako su utrošena sredstva.\nVezano za sredstva od EU, uloga IOM-a je trostrana: (1) provodi dogovorene aktivnosti direktno ili putem svojih provedbenih partnera; (2) prebacuje doznačena sredstva provedbenim partnerskim organizacijama: UNHCR, UNICEF, UNFPA i DRC; i (3) vrši nabavku opreme, roba, hrane, usluga i osigurava podršku za troškove osoblja u BiH institucijama prema njihovim prioritetima i izraženim potrebama.\n# Ukupno sredstva koja je doznačila EU za IOM ili putem IOM-a od juna 2018.: EUR 76.851.217\n# Ukupan iznos sredstava potrošen do decembra 2020.: EUR 51.560.327\n# Preostala sredstva za period do jula 2021.: EUR 25.290.890\n# Ukupan broj migranata, izbjeglica i tražilaca azila: 59.139\n# Broj centara za smještaj migranata i izbjeglica, formiranih u periodu od juna 2018.: 7 sa ukupnim odobrenim smještajnim kapacitetom od 7.830 kreveta\nI Kako se određuju prioriteti za finansiranje i kako se vrši nadzor nad potrošnjem i kako se ona potvrđuje?\nNakon što EU donese odluku o iznosu sredstava koja će se doznačiti, prioriteti i budžet se dogovaraju na sastanku između predstavnika EU Delegacije u Bosni i Hercegovini, Ministarstva sigurnosti BiH, IOM-a i UN partnera i Danskog izbjegličkog vijeća. Konačna odluka o doznačavanju sredstava i budžetu je na donatorima.\nNador nad izvršenjem budžeta vrši ‘Upravni odbor za IPA specijalne mjere’ koji se redovno sastaje, a čine ga predstavnici EU Delegacije u BiH, Ministarstva sigurnosti, Granične policije, Službe za poslove sa strancima, IOM-a i UN partnera i DRC-a. Ovaj odbor djeluje kao forum na kojem se donose odluke o potrebi izmjena u izvornom budžetu, na osnovu izraženih potreba, o kojima se razgovara i donose odluke.\nDa bi se osigurala potpuna odgovornost i transparentnost, IOM podnosi tromjesečni izvještaj pomoćniku ministra za migracije (u Ministarstvu sigurnosti BiH) i EU Delegaciji u BiH. Izvještaj sadrži detalje o sredstvima koje su IOM i provedbeni partneri potrošili prethodnog mjeseca. Pomoćnik ministra podnosi ove izvještaje Ministarstvu finansija BiH kako bi dobio njihovo mišljenje, a nakon što dobije ovo mišljenje i izvještaj se finalizira, dostavlja ga Vijeću ministara BiH prije održavanja njihovog sastanka. Osim toga, IOM takođe na isti način dostavlja detaljan godišnji finansijski izvještaj.\nKonačno, IOM i njeni partneri su predmet redovne interne i vanjske revizije, koje potvrđuju da su sredstva utrošena prema odobrenom budžetu i strogim pravilima EU. Vanjske revizore angažira EU.\nII Koliko je sredstava primljeno i koliko je do sada potrošeno?\nSljedeći grafikon nudi pregled EU sredstava doznačenih IOM-u za podršku BiH u upravljanju migrantskom i izbjegličkom situacijom:\nSredstva su osigurana putem sljedećih EU mehanizama i Generalnih direktorata (DG): a) Instrument predpristupne pomoći (IPA) od Generalnog direktorata za susjedstvo i pregovore o proširenju (DG NEAR), b) Generalni direktorat za civilnu zaštitu i operacije humanitarne pomoći (DG ECHO) i c) Instrument za doprinos stabilnosti i miru (IcSP) u odgovoru na pandemiju COVID-19.\nNaredni grafikon ukazuje na sredstva koja su potrošena i sredstva koja su preostala, namijenjena za osiguranje pomoći do jula 2021.:\nIII Kako su utrošena sredstva?\nNaredni grafikon pokazuje kako su do sada utrošena sredstva:\nOperativni i administrativni troškovi (2%)\nOvi troškovi obuhvataju finansijske, te troškove nabavke i administrativnog osoblja za podršku operativnim aktivnostima, te troškove ureda u Sarajevu i Bihaću.\nUspostava 7 Prihvantih centara za migrante i izbjeglice (14%)\nOvo su jednokratni troškovi nastali tokom uspostave 7 prihvantih centara za migrante i izbjeglice, koji su formirani u BiH u periodu od 2018. Ministarstvo sigurnosti BiH mora odrediti i dati saglasnost na sve lokacije prije uspostave prihvatnih centara za migrante.\nOvi troškovi obuhvataju sve troškove potrebne za uspostavu prihvatnih centara za migrante i izbjeglice, te uključuju troškove početne izgradnje i obnove zgrada i prostora za smještaj i usluge; nabavku potrebne opreme za rad centara; nabavku i postavljanje kontejnera (gdje se oni koriste); uspostavu sistema vodosnabdjevanja, električne struje i odvoza otpadnih voda unutar centara.\nKonkretnu primjeri obuhvataju:\nPotpunu obnovu bivšeg đačkog doma Borići, sa uspostavom sistema vodosnabdjevanja, priključka za električno napajanje, vešeraja i kuhinje\nPotpuna obnova sa nabavkom potrebne opreme za vodosnabdjevanje, priključka za električno napajanje i odvoz optadnih voda u centrima za migrante i izbjeglice u Ušivku i Blažuju, sa obnovom/izgradnjom kuhinje, trpezarije, skladišta, vešeraja i medicinske usluge\nNabavka o postavljanje 562 kontejnera za smještaj i tuširanje/toalet u Ušivku, Blažuuj, Lipi, Biri, Sedri, Borićima i Miralu\nNabavka 5.900 kreveta na sprat i više od 10.000 madraca i posteljine; 1.300 radijatora i grijalica; 45 industrijskih mašina za pranje i sušenje veša; i 900 IT uređaja za registraciju korisnika, pristup internetu u svim centrima i unutrašnji sistem za video nadzor u kampovima u svrhu bezbjednosti kampova\nHumanitarna pomoć (77%)\nHumanitarna pomoć je podijeljena u sljedeće podkategorije, uz prikaz utroška za svaku od podkategorija:\na. Hrana i prehrana\nHranu u centrima priprema i dostavlja Pomozi.ba (u Kantonu Sarajevo), a Crveni križ Unsko-sanskog kantona i Grada Bihaća (u Unsko-sanskom kantonu), provedbeni partneri IOM-a. IOM koristi sredstva EU da plati ove organizacije i njihovo osoblje za pružene usluge i direktno nabavlja proizvode kako bi se smanjili troškovi. U ovom periodu je podijeljeno korisnicima centara više od 8,2 miliona obroka, te dodatnih 15.000 obroka i pitke vode mgrantima i izbjeglicama koji spavaju izvan centara u improviziranim kampovima i napuštenim zgradama u Unsko-sanskom kantonu.\nb. Distribucija neprehrambenih proizvoda\nNeprehrambeni proizvodi neophodni za ličnu higijenu, kao što su sapuni, šampon za kosu, četkice za zube, odjeća, obuća i druge sitne stvari potrebne za svakodnevni život migranata i tražilaca azila u prihvatnim centrima. Ovi proizvodi se po potrebi dostavljaju migrantima i izbjeglicama. Ovdje su obuhvaćene i vreće za spavanje, zimska odjeća i drugi proizvodi za hitne potrebe za osobe koje spavaju na otvorenom ili u improviziranim kampovima. Do sada je podijeljeno 1,6 miliona proizvoda, uključujući 11.724 pari zimskih čizama, 12.220 zimskih jakni, više od 12.000 zimskih vreća za spavanje, te 25.000 zaštitnih maski za lice kao zaštita od COVID-19.\nc. Sklonište, higijena (voda, sanitacija i higijena) i troškovi rada\nOvo obuhvata ključne troškove za upravljanje prihvatnim centrima za migrante i izbjeglice, uključujući troškove za gorivo za grijanje, komunalne usluge, odvoz otpada, redovno održavanje, kupovinu posteljine, iznajmljivanje zgrada i šatora (gdje se oni koriste), te troškove osoblja u vezi rada i upravljanja centrima, kao i troškove zaštite i pružanja osnovnih usluga korisnicima centara (timovi IOM-a su pristuni 24/7 u svim centrima).\nOvo su troškovi vezani za usluge osiguranja, čime se omogućava bezbjedno okruženje za sve korisnike centara. Ovim su obuhvaćeni protivpožarni alarmi, oprema za prvu pomoć, PP aparati, te troškovi vezani za privatne sigurnosne agencije koje su prisutne 24/7 u svim centrima.\ne. Zaštita, zdravlje i obrazovanje\nLokalne zdravstvene ustanove pružaju medicinski tretman migrantima i izbjeglicama, a te troškove plaća DRC iz EU sredstava. Troškovi takođe obuhvataju medicinski transport; njegu i zaštitu za maloljetnike bez pratnje i odvojene od porodice i porodice sa djecom, uključujući pristup osnovnom obrazovanju; sprečavanje i zaštitu od rodno zasnovanog nasilja i besplatnu pravnu pomoć za one koji traže azil u BiH.\nDirektna podrška BiH institucijama (7%)\nU skladu sa prioritetima, koje je utvrdilo Ministarstvo sigurnosti, direktna podrška BiH institucijama za podršku upravljanju i odgovor na migrantsku i izbjegličku situaciju obuhvata, na primjer:\nNabavku 30 specijaliziranih vozila, vozila i kombija za Službu sa poslove sa strancima (SPS) (6), Graničnu policiju BiH (6) i policiju Unsko-sanskog kantona (USK) (18)\nFinansiranje plata za 25 službenika SPS-a\nTroškove smještaja i hrane za policajce iz Republike Srpske, Granične policije i inspektore SPS-a u Zvorniku, Foči, Bijeljini, Bihaću i Trebinju\nPodršku Graničnoj policiji i SPS za transport migranata (uključujući gorivo i druge vezane troškove)\nNabavku audio-vizuelnih uređaja za potrebe policije USK (dronovi, termalne kamere, kamere, …)\nNabavku zaštitne opreme za policajce u Unsko-sanskom kantonu, uključujući nabavku 50 pari zimskih čizama, pancira za kontrolu demontracija, policijskih šljemova i čizama\nNabavku uniformi za SPS\nNabavku spasilačkih čizama za policiju USK\nTroškove fizičke zaštite ureda SPS u Sarajevu\nTroškove iznajmljivanja ureda u Bihaću za potrebe SPS\nNabavku IT opreme za službenike SPS (laptop, tableti, printeri, faks, skeneri, digitalne kamere, itd.)\nNabavka ambulantnog vozila za zdravstvene vlasti Unsko-sanskog kantona\nOstale informacije o zapošljavanju i nabavakama\nIOM trenutno zapošljava 423 osobe u prihvatnim centrima i svojim terenskim timovima koji pružaju humanitarnu pomoć spašavanja života migrantima i izbjeglicama koji žive u improviziranim kampovima i napuštenim zgradama u Unsko-sanskom kantonu. Dva uposlenika nisu državljani BiH, dok preostalih 421 jesu državljani BiH. Sljedeći grafikon pokazuje da je više od 50% zaposlenih sa teritorije Unsko-sanskog kantona, dok druga velika grupa dolazi sa teritorije Kantona Sarajevo, čime se ukazuje na napore IOM-a da prioritet u zapošljavanju stavlja na zapošljavanje iz lokalnih zajednica, gdje se nalaze i prihvatni centri za migrante i izbjeglice.\nKonačno, aktivnosti EU finansiranja su osigurala direktnu podršku za zapošljavanje više od 1.100 osoba u Bosni i Hercegovini, jer osim osoblja IOM-a, i druge provedbene agencije, pružaoci usluga, UN partneri i DRC zapošljavaju osoblje za pružanje usluga. Na primjer, Crveni križ i Pomozi.ba zajedno zapošljavaju 170 osoba za pripremu i dostavu hrane, dok privatne sigurnosne agencije zapošljavaju u prosjeku 220 osoba mjesečno.\nUkupna vrijednost usluga i kupljenih proizvoda iznosi više od EUR 31.000.000 – više od 98% ovih nabavki su od BiH kompanija, od čega su 85% lokalni ponuđači iz dva kantona u kojima se nalaze prihvatni centri za migrante i izbjeglice, tj. Kantona Sarajevo i Unsko-sanskog kantona.\nCentri ‘Ušivak’ i ‘Blažuj’ su u Kantonu Sarajevo, a ‘Bira’, ‘Borići’, ‘Sedra’, ‘Lipa’ i ‘Miral’ u Unsko-sanskom kantonu. Odobreni kapacitet se odnosi na kapacitet svakog centra kojeg odobravaju nadležne vlasti. Neki centri djeluju i preko zvaničnog kapaciteta, jer rastu hitne potrebe (na primjer, kapacitet ‘Blažuja’ iznosi 2.400 kreveta, a trenutno ima preko 3.000 korisnika). Vlasti Unsko-sanskog kantona su zatvorile Prihvatni centar za migrante i izbjeglice ‘Bira’ u novembru 2020. godine, a ‘Lipa’ je trenutno zatvorena zbog radova, kojim će se ovaj centar pretvoriti u stalni smještajni centar za migrante i izbjeglice.\nInicijativa za Srebrenicu traži smjenu OIK-a i biračkih odbora\nU Bosni sutra susnježica i snijeg, u Hercegovina kiša\nPotvrđena optužnica protiv Desnice Radivojevića\nDelić najavio podršku organizaciji 53. EFNS-a\nSoftić: Izvinjavam se pripadnicima Islamske zajednice, nikad ne bih glasao da sam znao\nIstražna komisija saslušat će predsjednicu VSTV-a i ministra pravosuđa BiH\nZaokret SAD ka multilateralizmu prilika za BiH\n22:59 Fudbal Real pobijedio Alaves, konačno pogodio i Hazard\n22:20 KORONAVIRUS Državljani BiH ne mogu u Njemačku bez negativnog PCR testa\n22:12 Zanimljivosti Sretni Amerikanac osvojio jackpot od čak milijardu dolara\n21:21 Ljepota i Zdravlje Namirnice koje sadrže više kalija od banana\n21:17 Svijet Velika Britanija poziva Rusiju da oslobodi učesnike mirnih demonstracija\n20:56 KORONAVIRUS Predsjednik Meksika dozvolio saveznim državama da nabavljaju vakcine\n20:54 KORONAVIRUS Đajić: Povećan broj hospitalizovanih pacijenata, novi apel građanima\n20:52 Fudbal Manchester City se spasio blamaže\n20:15 Fudbal Milan razbijen na San Siru, Inter kiksao u Udinama\n20:10 Rukomet Lino Červar podnio ostavku!


RTS :: Inflacija u planiranim granicama\nEkonomija Inflacija u planiranim granicama\nInflacija u planiranim granicama\nutorak, 19. nov 2013, 12:15 -> 18:39\nU drugoj polovini 2013. godine ispunile su se najave centralne banke da će inflacija biti u granicama cilja, kao i da će oporavak ekonomske aktivnosti biti praćen smanjenjem spoljne neravnoteže, izjavila guvernerka NBS Jorgovanka Tabaković.\nGuvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je da su se u drugoj polovini 2013. godine, ispunile najave centralne banke da će inflacija biti u granicama cilja, kao i da će oporavak ekonomske aktivnosti biti praćen smanjenjem spoljne neravnoteže.\n"Međugodišnja inflacija u septembru je iznosila 4,9 odsto, čime se vratila u granice dozvoljenog odstupanja od cilja, koji iznosi četiri plus-minus 1,5 odsto", rekla je Jorgovanka Tabaković na predstavljanju novembarskog izveštaja o inflaciji.\nUkazala je na to da je inflacija i u oktobru smanjena na 2,2 odsto, čime se privremeno našla ispod donje granice cilja, ističući da će mere monetarne politke, u narednom periodu, biti usmerene na njeno zadržavanje u granicama cilja.\n"Inflaciona očekivanja privrede i građana za narednih godinu dana znatno su niža", rekla je Jorgovanka Tabaković.\nZbog povoljnijih trendova u spoljnotrgovinskoj razmeni, rekla je Tabakovićeva, deficit tekućeg računa više je nego prepolovljen u poređenju sa prethodnom godinom i spoljna neravnoteža se smanjuje i brže nego što je očekivano.\n(utorak, 19. nov 2013, 14:46)\ndaloko je nada nasa...?????\nMoze Srbija sve uciniti.\nKada hoce i kada zna kako hoce.\nSrbija ce i krizu svoju rijesiti.\nKad bude mogla ono sto nemoze.\nKad bude znala ono sto nezna.\nKad bude htjela ono sto nece.


Jolić: Očišćeni putevi prvog prioriteta, ekipe na terenu - FILTER\nJolić: Očišćeni putevi prvog prioriteta, ekipe na terenu\nNa području opštine Istočno Novo Sarajevo očišćene su i posute abrazivnim materijalom sve saobraćajnice prvog prioriteta, kao i trotoari u prvoj gradskoj zoni, izjavio je direktor Komunalnog preduzeća “Rad” Bojan Jolić.\nJolić je Srni rekao da se trotoari u prvoj gradskoj zoni smatraju prvim prioritetom, tako da se oni paralelno čiste sa ovim putevima.\n“Trenutno raščišćavamo puteve drugog prioriteta, a dinamika njihovog čišćenja zavisiće od intenziteta padavina. Nadam se da će padavine stati danas kako bi smo očistili sve putne pravce na području naše opštine”, naglasio je Jolić.\nKada je riječ o putevima trećeg prioritete Jolić je pojasnio da, prema važećem ugovoru sa opštinom Istočno Novo Sarajevo, ti putevi moraju biti očišćeni u roku od 72 časa od prestanka padavina, ali da su do sada ekipe “Rada” na teren uvijek izlazile ranije.\nTags: Bojan Jolić KP Rad čišćenje snijega\nPrethodna Sutra obilježavanje 28 godina od pogibije Zorana Cvijetića\nSledeća Šta je istina o blokadi računa Doma zdravlja Istočno Sarajevo?


Novi nemački zakon o širenju mržnje na društvenim mrežama izazvao polemike - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Novi nemački zakon o širenju mržnje na društvenim mrežama izazvao polemike\n0Piše: Beta 19. juna 2020. 12.36\n„Iz reči mogu da nastanu dela. To su nam jasno pokazala stravična dela u Haleu, Hanau i ubistvo gradonačelnika Kasela Valtera Libkea“, rekao je potpredsednik poslaničke grupe vladajuće Hrišćansko-demokratske unije (CDU) Torsten Fraj.\nDopune zakona izazvale su kritike još u fazi nacrta. Same društvene mreže – Fejsbuk, Tviter, Jutjub – su te kojima zakon sada daje ovlašćenje da identifikuju sadržaje, obrišu ih i proslede policiji korisničke podatke.\nPoslanička grupa Zelenih predložila je u parlamentu amandman, koji je kao kompromisno rešenje predviđao privremeno zamrzavanje podataka, takozvani „kvik friz“. Prema tom predlogu, mreže bi obrisale sporni sadržaj i poslale ga BKA na uvid, dok bi korisničke podatke zamrznuli i sačuvali, i prosledili policiji samo ako ona proceni da je reč o krivičnom delu i odluči da pokrene istragu.\nRidel je naglasila da lično zna za slučajeve ishitrenog, neopravdanog brisanja sadržaja, kada na primer, neko u šali prijatelju napiše „ubiću te“, a to bude pogrešno protumačeno kao pretnja ubistvom.\nČak i kada je prigovor, koji zakon predviđa, moguć, šteta je već nastala. Na taj način privatne internet platforme postaju „pomoćni šerifi“, ocenila je Ridel. I poslanik Levice Nima Movasat ocenio se tako „na mala vrata“ uvodi paralelna baza podataka o ličnosti.\nZvaničnik Nemačkog udruženja sudija Sven Reben ocenio je za informativni portal RND.de da će tužilaštvo godišnje imati oko 150.000 novih predmeta. „Savezne pokrajine moraju značajno da pojačaju kapacitete krivičnihe sudova. Za sudove i tužilaštva, koji već sada rade na granicama mogućnosti, to će biti ogroman posao“, rekao je Reben.\nBundestag, Društvene mreže, Facebook, mržnja, zakon\nAbazović saslušan u tužilaštvu zbog pretnji na društvenim mrežama


Koprivica: Krivokapić protivzakonito zaradio skoro 34 hiljade eura | onogošt.me\nOn je problematizovao slučaj Đoka Krivokapića koji je predsjednik Odbora direktora EPCG, od 31. 1. 2017. godine, što je javna funkcija, a od oktobra te godine je i član Odbora direktora Prve banke.\n“Ovaj funkcioner je i jedan od izdašnijih donatora DPS-a, istovremeno pokriva dvije funkcije, od kojih je jedna javna, i ostvaruje finansijske prihode po osnovu obje, što je zabranjeno i kažnjivo po Zakonu o sprečavanju korupcije," smatra Koprivica.\nOni navode da s obzirom na to da je Prva banka, postala pravno lice u kojem država preko državne kompanije ima 19% vlasništva, ovaj Zakon dopušta Krivokapiću da bude član u Odboru direktora Prve banke, ali mu, navodi Koprivica, imperativno zabranjuje da po tom osnovu stiče prihode ili druge naknade.\nOn se pozvao na Zakon o sprečavanju korupcije (član 12 stav 5), koji izričito zabranjuje da javni funkcioner prima prihod ili drugu naknadu po osnovu članstva u organima upravljanja u drugom pravnom licu. Kazna za ovo ponašanje je propisana članom 103 ovog Zakona, navodi Koprivica.\n“Uprkos ovoj jasnoj, nedvosmislenoj i izričitoj zakonskoj zabrani, za vrijeme vršenja javne funkcije, a za koju je aktuelni predsjednik Odbora direktora EPCG, Đoko Krivokapić, u prosjeku mjesečno plaćan 3.285 eura, istovremeno je po osnovu članstva u Odboru direktora Prve banke tokom prethodne tri godine protivzakonito je ostvario ukupno 33.821 eura. Naime, tokom 2017. godine, protivzakonito je ostvario tri mjesečne naknade u ukupnoj visini 4.741 eura, tokom 2018. godine protivzakonito je ostvario 12 mjesečnih naknada u ukupnoj visini 13.905 eura, a tokom 2019. godine protivzakonito je ostvario 12 mjesečnih naknada u ukupnoj visini 15.174 eura," navodi se u saopštenju Demokrata.\nOni navode da su javni funkcioneri DPS-a iz reda DPS-a korisnici velikih mjesečnih bonusa za odrađene poslove.\n"Da je to tako govori i činjenica da je Đoko Krivokapić ovako isto protivzakonito dupliranje fotelja i plata činio i tokom 2015. godine u drugim institucijama. Naime, tada je bio i potpredsjednik Opštine Nikšić (i po tom osnovu prihodovao mjesečno 1.182 eura, odnosno ukupno na nivou godine 14.187 eura) i tokom 8 mjeseci, uporedo je bio i član Odbora direktora Instituta za crnu metalurgiju AD Nikšić, i po tom osnovu prihodovao po 239 eura mjesečno, tj. ukupno 1.908 eura, a što je u direktnoj suprotnosti sa Zakonom o sprečavanju korupcije”, istakao je Koprivica.\nKoprivica je kazao da iz navedenog jasno proizilazi da je predsjednik Odbora direktora najveće državne kompanije grubo pogazio zakon, izvukao enormnu finansijsku korist za sebe, nanio štetu ugledu državne kompanije i kompromitovao javnu funkciju, sa koje mora hitno poći.\nNaveo je da je Krivokapić funkcioner i donator DPS-a, te je jasno da se "nezakonito stečeni novac upumpava u kasu DPS-a".\n"Sad je jasno zašto Vlada i EPCG nijesu prihvatili predlog Demokrata da se, u periodu epidemije, snizi cijena struje za 60% i da se programira olakšana otplata za ugrožena domaćinstva, a nijesu prihvatili jer ne žele da se prazni rezervoar novca namijenjen funkcionerima sa duplim foteljama i duplim platama", navode Demokrate.\nKoprivica smatra da ta finansijska primanja javnih funkcionera, ne samo što su nepristojna, nego su i nezakonita.\nOn je najavio podnošenje i krivične prijave nadležnom tužiocu, koju su, kako kaže, kompletirali.\n12:18 Zaštititi mlade od manipulacija duvanske industrije\n11:27 Raspopović: Pandemija značajno uticala na šverc droga\n10:04 Nikšićanka brendom “KOKA” „isplela“ specifičnu modnu priču koja ostavlja efektan estetski trag u svijetu\n9:21 UPCG: Korona ozbiljno uzdrmala crnogorsku privredu\n9:04 Saobraća se po mokrim putevima


Obavijest o početku radova na rekonstrukciji mosta kod Kotke\nObavještavamo građane da će sa danom 13.03.2017. godine započeti pripreme za izvođenje radova na rekostrukciji mosta preko rijeke Krapinice u Krambergerovoj ulici kod zgrade Kotke. Radovi će se odvijati u periodu od mjeseca ožujka zaključno do mjeseca svibnja 2017. godine. S obzirom na zahtjevnost predmetnog zahvata, izvođač radova će u zoni zahvata za vrijeme izvođenja radova izvesti privremenu regulaciju prometa. Grad Krapina ovim putem moli stanare te sve građane za strpljenje.


Poslednja nedelja decembra i januar čine se idealnima za kupovinu garderobe jer su izlozi oblepljeni natpisima sa primamljivim popustima od 30 do 50 odsto, a oni najveći popusti, od 70 odsto, biće na komade preostale u najmanjim veličinima.\nTako izgledaju i glavne destinacije za šoping u centru prestonice. Najveći popusti mogu se naći na zimsku garderobu, pa su tako jakne u onim luksuznijim buticima sa 8.990 dinara snižene za 5.990 dinara. Za 1.990 dinara možete pronaći kratki kaput, a mogu se povoljno pazariti i jesenje jakne za 2.499 dinara.\nPrepolovljene su cene i džempera - oni brendirani koji su na početku sezone koštali 6.990 dinara, sada staju 3.590 dinara. Ipak, veliki je izbor i među onima čija se cena kreće od 790 do 990 dinara. Takođe, u slučaju da ste u potrazi za pantalonama od debljeg materijala koje su predviđene za zimske dane, one su sada snižene sa 3.290 na 2.290 dinara\nIpak, najpovoljnije proći će osobe sitnije građe jer komadi preostali u najmanjim veličinama sniženi su i do 70 odsto.\nPrema rečima stručnjaka, ovo je samo još jedan u nizu marketinških trikova kojima se prodavci služe ne bi li se rešili robe koja se slabije prodaje ili im je ostalo nekoliko artikala od jednog modela iz protekle sezone. Najčešće su to veliki ili mali brojevi cipela, patika, haljina, bluza, košulja, džempera...\nTrgovci kažu da im je ovo jedinstvena prilika da prodaju zaostalu robu koja im zauzima rafove, pa i da dodatnim popustima privuku kupce u nadi da će prodati i nešto što nije na popustu.\n- Moram priznati da nam je dobro išlo pred novogodišnje praznike, pa su vlasnici odlučili da produže vreme trajanja popusta do sredine februara. Taman ćemo, nadam se, uspeti da rasprodamo svu sezonsku robu jer nam onda otprilike stiže nova prolećna kolekcija – priča nam jedna trgovkinja u Novom Sadu.\nDodaje da su pojedini artikli dodatno sniženi kako bi ih se praktično rešili jer je za njima slaba potražnja.\n- Naš trgovinski lanac specijalizovan je za prodaju garderobe za odrasle i nakon svih popusta, najviše nam je ostalo velikih i malih brojeva. Sada smo odlučili i njih dodatno da snizimo, pogotovo kada je reč o malim brojevima. Mnogi sugrađani snabdevaju se na dečjim odeljenjima. To pre nije bilo tako zato što se za decu nije proizvodila garderoba kao za odrasle. Sada se na dečjim odeljenjima mogu naći prave večernje toalete kojih pre nije bilo, pa sitnije dame mogu sasvim komotno da se obuku u odeljku za tinejdžerke - priča nam naša sagovornica.\nPrema njenim rečima, to je trenutno jedan od glavnih motiva da se za artikle malih veličina odobri dodatni popust da ne bi zaostali u prodavnici jer je reč o večernjim haljinama, bluzama, džemperima, košuljama...\nSlično je i Nišu.\n- Na popustu imamo i ženske sakoe, do pre dve nedelje prodavali smo ih po ceni od 3.000 dinara, sada su već 1.500, i to su uglavnom najmanje veličine S, košulje smo sa 2.600 snizili na 1.200, elegantne haljine koje su do pre desetak dana bile 6.000 dinara, sada su 4.000 - kaže trgovac Ana Zdravković.\nKaputi najmanjih veličina koji su do sredine decembra držali cenu od 10.000 sada se mogu pazariti za 6.000 dinara.\n- Sada ima manje kupaca nego u decembru, valjda zato što nam je ovo drugi radni dan, pa je to možda razlog, mada inače u januaru slabije ide prodaja uprkos sniženjima - dodaje Ana.\nVeliki popust i na male brojeve obuće\nNa popustu su i ženske cipele broj 35, i one se mogu kupiti za samo 1.000 dinara, čizme za sneg, prošlogodišnji model, broj 36 koštaju 1.500 dinara, čija je cena niža za 70 odsto.\nIako je život prilično lep za samostvorenog multimilonera i zvezdu "Shark Tanka" Kevina O'Lirija (zvanog "Mr.Wonderful"), nikada nije loše imati rezervni plan.


Stvorite organizacijski imunitet - Pokreni posao\nStvorite organizacijski imunitet\nPsihološke metode nošenja s COVID-19 krizom!\nZagreb, 8. travnja 2020. – Ramiro, konzultantska kuća specijalizirana za primjenu psihologije u suvremenom poslovanju, razvila je program za jačanje organizacijskog imuniteta koji tvrtkama (i drugim ustanovama i organizacijama) treba pomoći u izdržavanju psiho-socio-ekonomske situacije u kojoj smo se zatekli globalnom epidemijom corona virusne bolesti, koja je u Zagrebu dodatno pojačana nedavnim potresom.\nPandemija gura organizacije do krajnjih granica, jer potpuno nove okolnosti traže kreiranje potpuno novih rješenja. Kako bi u tome uspjele, potrebna im je pojačana briga i novi pristupi očuvanju organizacijskog imuniteta, koji se odnosi na sveukupno fizičko i mentalno zdravlje zaposlenika, izjavila je Tanja Pureta, direktorica tvrtke Ramiro.\nFizička i mentalna dobrobit zaposlenika moraju biti prioritet, ali i imunitet same organizacije kako bi se ona mogla nositi s krizom i vremenom nakon nje.\nU svijetu postoje uspješne prakse očuvanja organizacijskog imuniteta, a u skladu s njima tvrtka Ramiro razvila je niz aktivnosti koje tvrtke mogu koristiti s ciljem očuvanja poslovanja i osiguranja zaštite svojih zaposlenika.\nViše o Ramirovim tehnikama podizanja organizacijskog imuniteta – pročitajte OVDJE\n*CIPD, svjetski poznati institut u području upravljanja ljudskim potencijalima, u ožujku ove godine je objavio Izvještaj o zdravlju i dobrobiti zaposlenika (Health and Well-Being at Work, Survey Report) u kojem ističe da fizičko zdravlje zaposlenika najviše ovisi o njihovom psihološkom zdravlju.\nTags: imunitet, organizacija, psihologija, Ramiro\nPrevious Kako prijaviti ozljedu na radu od kuće\nNext Poslovni tjednik Lider predstavlja


Vesti online / Vesti / Srbija / Staćemo pod jednu šljivu\nSrbija nikada nije imala manje stanovnika nego danas i nikad više najstarijih građana. Sa prosečnom starošću od 43 godine našli smo se se u vrhu grupe zemalja sa najstarijom starosnom strukturom stanovništva. Stručnjaci kažu da je crna statistika proizvod dva faktora - bele kuge i masovnog iseljavanja.\nNajbrojniji: Penzionera više nego mladih\nSve manje rođenih doveo je do toga da je broj starijih od 65 godina značajno premašio broj tinejdžera. O razmerama emigracija svedoči podatak da je u proteklih 15 godina iz Srbije ka razvijenim i zemljama Zapada otišlo čak 654.000 stanovnika, odnosno Novi Sad, Kragujevac i Niš zajedno.\nU države OECD je od 2005. do 2014. prosečno godišnje emigriralo 46.000 ljudi, a posle 2014. taj broj raste na više od 60.000. Srbija tako svake godine ostane bez grada veličine Smedereva. Pojedini stručnjaci ukazuju da Srbiju godišnje napusti 100.000 građana zbog sve češćih odlazaka u zemlje poput Rusije ili arapskih država.\nAko se takav trend nastavi, projekcije Unicefa govore da će do 2041. u Srbiji živeti svega 5,5 miliona građana ili skoro četvrtina stanovništva manje nego 2013. godine.\nKada je reč o broju novorođenčadi, lestvica se stalno spušta. Demograf Goran Penev iz Centra za demografska istraživanja, Instituta društvenih nauka upozorava da se u poslednje vreme rađa rekordno mali broj dece.\n- Preživeli smo tokom proteklog veka dva svetska rata i bombardovanje zemlje, ali se ipak više dece rađalo u ta vremena. Koliki je pad nataliteta jasno je iz činjenice da se 1950. rodilo više od 160.000 beba, a da smo došli do nešto više od 64.000 - kaže Penev za "Vesti".\nPrema rečima Sanje Jankelić iz Zavoda za statistiku, 2017. je udeo populacije stare 65 i više godina u Srbiji bio 19,63 odsto, što je za dva procenta više u odnosu na podatak iz 2011.\n- Kada su brojke iz porodilišta u pitanju, u Srbiji su 2018. rođene 64.894 bebe, samo 160 više nego 2015. godine, kada je u matične knjige rođenih upisano najmanje dece od početka 20. veka - kaže Jankelićeva.\nDa je situacija iz dana u dan sve gora ukazuju podaci iz nekih opština poput Crne Trave gde prošle godine nije rođeno nijedno dete.\nBejbi bum na zalasku\nGoran Penev otkriva da na 100 dece u Srbiji dolazi 160 ljudi starijih od 65 godina.\n- Stanje je alarmantno. Srpska bejbi bum generacija ulazi u doba iznad 65 godina, a zbog smanjenog rađanja manje je i žena koje ulaskom u reproduktivni period iznad 20 godina treba da postanu majke - objašnjava Penev.\nI svet ostario\nU svetu živi 705 miliona ljudi starijih od 65 godina i oko 680 miliona dece do četiri godine života. straživanje UN pokazalo je da se životni vek stanovnika Zemlje produžio, ali da se ne rađa dovoljno dece.\nMeđu "najstarijima" su Italija, Nemačka i Grčka, gde je prosečna starost 45, odnosno 46 godina. Suprotnost su Irska i Island s većim udelom mlađih do 15 godina i Turska, gde prosečna starost iznosi 31 godinu.\nStanovništvo u Srbiji\nSreda 29.05.2019. 13:21\nОвако кукате већ 30 година и нико није у стању да уради нешто конструктивно. Продужите са кукањем и жалбама (коме?) како је цео свет у рукама ђавола а нама Србима ће бити лепо у царству небеском. Помози Боже ако може.


Srbija zainteresovana za gradnju aerodroma u Hercegovini - Akta.ba\nSrbija zainteresovana za gradnju aerodroma u Hercegovini\n24.07.2020. 10:26 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je jučer u Banjaluci da je Srbija zainteresovana da sa Vladom RS-a počne razgovore o izgradnji aerodroma u istočnoj Hercegovini između Trebinja, Bileće i Gacka.\nVučić je naglasio da bi bio izgrađen aerodrom i kompletna infrastruktura i da bi Srbija uprvljala tim aerodromom na 30 do 35 godina, dodavši da tu nema profita, ali da smatra da je to od ogromnog strateškog značaja i za Srbiju i RS.\n"Kada smo razgovaralai sa `MTU ` kompanijom, koja je jedna od najboljih njemačkih investitora koji je došao u Srbiju i počinju da grade fabriku u Staroj Pazovi, da mi pravimo motore za najmoćnije avione, oni su nam rekli da je to jedini posao koji ima garantovani biznis u narednih 60 godina, posebno manji avioni", rekao je Vučić na konferenciji novinare u Banjaluci nakon sastanka sa delegacijom RS-a koju su predvodili predsjednik Republike Željka Cvijanović i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nOn je naglasio da je važno da se gradi mreža aerodroma i da Hercegovina bude dio toga jer će tako biti bolje povezana sa ostatkom RS-a i Srbijom.\nVučić kaže da će i nakon izgradnje auto-puta do Požege, pa odatle do Kotromana, odnosno do Višegrada, mnogo vremena biti potrebno da se stigne do Trebinja, "jednog od najljepših srpskih gradova".\n"Zato bi bilo važno i da nastavimo i da pomognemo opstanku ljudi u Hercegovini i bližem povezivanju sa Beogradom. Spremni smo da uložimo značajan novac, zaposlimo ljude iz RS-a , koji bi na tom aerodromu radili i već u ponedjeljak naša delegacija je spremna da ide u misiju u Trebinje i da vidimo kako i kojom brzinom to možemo da uradimo", naglasio je Vučić.\nOn je dodao da se Srbija na današnjem sastanku obavezala da dodatno pomogne izgradnju auto-puta od Beograda do Sarajeva i Beograd-Banjaluka.\n"Sem izgradnje mosta na Savi kod Rače ići ćemo i na začajnu podršku izgradnji 17,1 kilometar do Bijeljine. Vrijednost je između 140 i 150 miliona eura, a mi ćemo u tome da učestvujemo sa 100 miliona eura i da damo najveći novac da bismo obezbijedili direktnu vezu između Bijeljine, kao drugog grada po veličini u Srpskoj", rekao je on.\nOn je rekao da se Srbija danas obavezala i da je spremna u narednih nekoliko dana uplati milion eura za Studentski centar "Nikola Tesla" - Paviljon tri, odnosno dvije trećine iznosa ovog projekta.\nPredsjednik Srbije izrazio je zadovoljstvo realizacijom projekata koje Srbija finansira u RS-u , ali i FBiH.\nVučić je rekao da se nada da će sve poslaničke grupe u parlamentima Srbije i RS-a podržati zakon o očuvanju i zaštiti srpskog jezika i ćirilice, koji bi trebalo da bude donesen u gotovo istovjetnom tekstu.\nOn je najavio da će Srbija, ukoliko bude potrebno, pružiti dodatnu finansijsku injekciju RS-u do kraja godine jer želi da pomogne narod u RS-u , poštujući najbolje odnose i sa BiH te poštujući Dejtonski sporazum, čiji je Srbija garant.\nSastanku delegacija Republike Srpske i Srbije prisustvovali su i i predsjednik parlamenta Republike Srpske Nedeljko Čubrilović i ministri u vladama RS-a i Srbije.\nNašli način da se oduže: Vlada KS će subvencionirati hotelski smještaj za 2.000 turista iz Srbije\nIz donatorskih sredstava Srbije najviše miliona Banjaluci i Foči\nVakcinacija bh. građana: Jedni idu u Srbiju, a drugi čekaju svoj red u BiH\nUkupan obim razmjene RS-a 1,78 milijardi dolara\n1.6 miliona KM pomoći prevoznicima iz RS u drumskom saobraćaju\nVlada RS: Za povećanje plata radnika 2,5 miliona KM\nPovećanje najnižih plata u RS izazvat će lančanu reakciju rasta ostalih plata


Suncokret je korišćen još u doba Maja i Inka i kao biljka je predstavljao simbol života, Sunca i svetlosti. Suncokret su koristili u ishrani tako što su mleli semenke u brašno i pravili hleb i takođe su pravili čaj od suncokreta za koji se verovao da ima lekovita dejstva. Danas se najviše koristi u procesu proizvodnje suncokretovog ulja.


Izvor: Radio 021, 28.Avg.2019, 19:03\nNiste baš sigurni šta se upravo desilo u Engleskoj? Niste jedini. Pred vama je zgodno objašnjenje.\nBBCDonji dom britanskog parlamenta\nDramatičnim potezom u sredu ujutru, novi britanski premijer Boris Džonson je pokrenuo suspenziju parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva - što znači da poslanici imaju mnogo manje vremena da pričaju o Bregzitu, procesu izlaska Engleske iz Evropske unije.\nParlament >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << će biti suspendovan na pet nedelja, pre 31. oktobra, datuma kada Engleska treba da napusti EU.\nSa tako malo vremena, poslanici će teško uspeti da spreče Englesku da napusti EU bez dogovora.\nO Bregzitu i suspenziji parlamenta u 500 rečiČekajte, šta se upravo dogodilo?\nEngleska je prvobitno trebalo da napusti Evropsku uniju 29. marta. Nakon što je parlament odbio sporazum o kojem se u tri navrata pregovaralo sa EU, rok je produžen. Datum za napuštanje EU sada je 31. oktobar.\nDžonson, jedan od ključnih aktera u Brezit kampanji, obećao je da će proces dovesti do kraja po svaku cenu - sa ili bez sporazuma.\nVlada Velike Britanije traži suspenziju parlamenta Britanska kraljica odobrila raspuštanje parlamenta u septembru\nPravno osporavanje ovog poteza bi bilo teško, s obzrom na to da vlada ne krši ni jedan zakon. Jendostavno koristi parlamentarnu proceduru, dok premijer Džonson pokušava da ispuni obećanje koje je dao tokom kampanje - da će izvesti Ujedinjeno Kraljevstvo iz EU.\nPredsedavajući Donjeg doma parlamenta, Džon Berkov, opisao je suspenziju kao „ustavnu sramotu" koja je osmišljena kako bi sprečila poslanike da raspravljaju o Bregzitu.\nBregzit kao velika nepoznanica Šta je sa kraljicom?\nPA MediaKraljica se oduvek držala izvan politike\nAFPDžonson je poslanike kojji se protive Bregzitu stavio u nezgodnu poziciju.\n28.Avg.2019: Novi Sad\n28.Avg.2019: Radio 021


Domaćini su SP, a ne zanima ih fudbal! | BN\nDomaćini su SP, a ne zanima ih fudbal!\nKatar pobedio Sloveniju, tribine u Dohi sablasno prazne! Fudbaler Partizana Branko Ilić nije dobio priliku za igru, pa je ceo meč presedeo na klupi Slovenije kojoj je ovo treći poraz u poslednje četiri utakmice.\nFudbal 31.03.2015 | 12:20\nFudbaleri Katara pobedili su selekciju Slovenije sa 1:0 u prijateljskoj utakmici odigranoj na stadionu Abdulah bin Kalifa u Dohi. Ono što je obeležilo ovaj meč nije ni gol, ni visoki kvalitet prikazane igre već gotovo bizarna poseta jer na tribinama nije bilo više od par desetina navijača.\nPodatak koji ne uliva baš nadu jer se radi o zemlji koja će 2022. godine organizovati Svetsko prvenstvo u fudbalu. Da sve bude gore, kadrovi sa stadiona pokazali su kako pusto i sablasno deluje ovaj objekat, a utisak je da čak ni članovi najuže rodbine nisu došli da gledaju svoje najbliže koji nose dres nacionalnog tima.\nDoduše, sigurno je da će se sve to izgledati mnogo bolje, ali domaći navijači očigledno još nemaju naviku da bodre reprezentaciju.\nKao i nedavno na Svetskom šampionatu u rukometu koje je organizovao Katar, u domaćem timu bilo je najmanje onih koji su rođeni u toj zemlji, tako da je i fudbalska reprezentacija svojevrstan skup plaćenika.\nIpak, strelac jedinog pogotka na ovoj utakmici bio je Abdelkarim Hasan, momak rođen u Dohi, koji je u prvom minutu drugog poluvremena prevario Jana Oblaka. Inače, Hasan je član ekipe Al Sad za koju će od leta igrati i legendarni španski reprezentativac Ćavi.\nFudbaler Partizana Branko Ilić nije dobio priliku za igru, pa je ceo meč presedeo na klupi Slovenije kojoj je ovo treći poraz u poslednje četiri utakmice.


Kako da vam svako jutro bude dobro jutro - WANNABE MAGAZINE\nKako da vam svako jutro bude dobro jutro\nZa neke omiljeni deo dana, za druge užurbana jurnjava do posla, a za treće period dana kada spavaju dubokim snom, jutro je neizbežni početak svakog dana. Pretpostavljamo da se, ukoliko sve stavite na tas i razmislite želite li da prespavate polovinu dana, počnete ga u nervozi, ili harmonično i samouvereno krenete u svakodnevne bitke, odlučujete za ovo treće.\nJutro je najlepši deo dana, a kako bi ujedno bilo i najspokojniji, i kako biste se već po buđenju napunili potrebnom energijom, potrebno je da uložite minimum napora, uz koje ćete ga zavoleti.\nSmestite budilnik na drugi kraj sobe, i odaberite neku umirujuću melodiju. Ovako će vas njegova zvonjava postepeno probuditi, bez da vas grubo trgne iz sna bukom pored glave, a pritom ćete biti prinuđeni da se razbudite laganim hodom do njega.\nNoću odstranite sve nepotrebne izvore svetlosti, poput televizora i telefona, a ujutru obezbedite svojim prostorijama dovoljno svetlosti koje će pomoći vašem telu da se privikne na ustajanje i početak novog dana.\nPočnite svaki novi dan sa osvežavajućim mlazom vode iz tuša i izbalansiranim ukusnim obrokom. Ova dva pogonska goriva snabdeće potrebnom energijom i duh i telo.\nI za kraj, pronađite svoju strast. Kada ste bili mali, bili ste presrećni kada se probudite jer je to bilo vreme kada ćete gledati omiljene crtane filmove. Važno je da i danas nađete nešto što vas uzbuđuje, diže na noge i tera da entuzijastični ušetate u novi dan.\nUvek imajte na umu da je svaki dan i svaki njegov trenutak veoma vredan u vašem životu. Nema boljeg vesnika sreće od spokojnog jutra.


Promocija priručnika Zumići uče kroz film – EFM.BA\nPromocija priručnika Zumići uče kroz film\nUdruženje građana Pravo Ljudski u saradnji sa Osnovnom školom „Džemaludin Čaušević“ iz Sarajeva, a uz podršku Nacionalne fondacije za demokratiju iz Washington-a, te Ministarstva za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo, u petak, 24. juni 2016. godine organizira prezentaciju novog priručnika Zumići uče kroz film: Interaktivna edukacija putem audiovizuelnih sadržaja za osnovne škole. Ovaj priručnik najnoviji je obrazovni modul u okviru obrazovnog programa Zumiraj prava u školi.\nPrezentacija će se održati u prostorijama Općine Novi Grad Sarajevo, sala Općinskog Vijeća, Bulevar Meše Selimovića 97, sa početkom u 11:00 sati.\nUdruženje građana Pravo Ljudski proširuje doseg obrazovnog programa Zumiraj prava u školi novim obrazovnim modulom namijenjenim osnovnim školama. Priručnici Zumiraj prava u školi su rezultat intenzivnog rada sa preko 150 nastavnika/ca i profesora/ica iz cijele Bosne i Hercegovine u okviru projekta Promocija aktivizma i podizanje svijesti o ljudskim pravima kroz film.\nImajući u vidu da obrazovne institucije imaju društvenu odgovornost da kroz promociju pozitivnih vrijednosti tretiraju teme kojima se djeca izložena u svom neposrednom okruženju, a kako bi djeci bilo omogućeno da razviju sistem vrijednosti koji podržava i poštuje različitosti, Pravo Ljudski je razvio metodologiju za rad na temu različitosti, prijateljstva, porodice kao i odnosa prema slobodnom vremenu unutar redovnog obrazovnog sistema.\nPriručnik Zumići uče kroz film nastao je u suradnji sa Osnovnom školom Džemaludin Čaušević iz Sarajeva.\nKorištenjem specijaliziranih publikacija i interaktivnih metoda, Zumiraj prava u školi ne podrazumijeva samo razvijanje ljubavi prema dokumentarnom filmu i usvajanje novih znanja i informacija, već i motivaciju za dijalog o mnogobrojnim temama o kojima djeca i mladi u procesu nastave teško ili nerado progovaraju.\nOvu metodologiju, koja se postepeno razvija i implementira od školske 2011./2012. godine, aktivno koristi preko 150 profesora i profesorica iz cijele BiH.\nPrezentacija će se održati u petak, 24. juni 2016. godine u Sali Općinskog Vijeća, Općine Novi Grad Sarajevo, Bulevar Meše Selimovića 97, sa početkom u 11:00 sati. Prezentacija je otvorena za sve koordinatore/koordinatorice razredne nastave, nastavnike i nastavnice, pedagoge/pedagogice te psihologe/psihologinje osnovnih škola.\nPozivamo sve zainteresirane da prijave svoje učešće najkasnije do 23. juna 2016. godine na e-mail adresu: elma@pravoljudski.org.\nAutor urednikObjavljeno 20. 06. 2016. 15. 03. 2017. Kategorije Muzika. Umjetnost. Kultura. Akcija.Oznake Pravo Ljudski, Zumiraj prava, Zumiraj prava u školi\nPrethodno Prethodni članak: Audio prilog: Javna dobra – primjeri dobre prakse II\nSljedeća Sljedeći članak: „IZ DJEČIJE PERSPEKTIVE: ULAGANJE U DJECU NA LOKALNOM NIVOU“


Bh. kadeti ispustili pobjedu protiv Finske - Sportske.ba\nBh. kadeti ispustili pobjedu protiv Finske\n10 Oktobra, 2021 19:51\nKadetska reprezentacija Bosne i Hercegovine odigrala je susret drugog kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo do 17 godina protiv vršnjaka iz Finske, susret je završen bez pobjednika rezultatom 1-1.\nFudbaleri Bosne i Hercegovine u prvom kolu su savladali Gibraltar sa visokih 6-1, dok je Finska remizirala sa Švicarskom odigravši 1-1.\nDanašnji susret bio je izuzetno važan za bh. selekciju, jer je pobjeda garantovala i plasman u elitnu fazu takmičenja. Bh. kadeti su do prednosti došli u 21. minuti susreta kada je Seid Pramenković matirao golmana Finske Ramulu. Prvo poluvrijeme obilježio je u žuti karton Prusine u 41. minuti susreta.\nU drugom poluvremenu hladan tuš za bh. reprezentaciju. U 56. minuti susreta Hanninen je pogodio za poravnanje Finaca. Do kraja utakmice rezultat se nije mijenjao.\nVezane vijesti:bosna i hercegovina u17Evropsko prvenstvoFinskakadetska reprezentacija\nOdigran humanitarni spektakl na Grbavici: Dječaci i djevojčice porazili Željezničar\nOvih 12 reprezentacija trenutno idu u baraž za Svjetsko prvenstvo\nEvo kako su finski mediji vidjeli pobjedu njihove selekcije u Zenici\nŠta kaže statistika? Zmajevi dominirali, Finci davali golove\nSelektor Finske nakon utakmice vidno zadovoljan: “Veoma smo sretni zbog pobjede”\nDefinitivno izgubljen baraž: Finska savladala Zmajeve na Bilinom polju\nVelika greška u odbrani Zmajeva, Finska pogodila i sa igračem manje\nForss doveo Finsku u prednost na Bilinom polju


MyCity » Zaštita od zlonamernih programa -> Zaštitni programi » Pitanje u vezi KIS2010 i zaštita od flash infekcija\nPoslao: 05 Mar 2010 22:25\nMomci, molim Vas, imam jedan konstantan problem. Naime, imam instaliran na racunaru KIS2010. Elem, generalno sam zadovoljan, ali problem je sa USB fles memorijom. Naime, kad god utaknem jednu od njih, ne znajuci da je ona inficirana, KIS2010 javi da je memorija inficirana, pokusa da ga dezinfikuje, ili u najgorem slucaju obrise "gamad". Ali, po pravilu se desava, da ta "gamad prodje preko USB na hard disk", sto ja tek kasnije opazim, ili kad vidim da ne mogu da vrsim redovan update, ili ga KIS sam kasnije nadje redovnim skeniranjem.\nMoje pitanje glasi:Da li postoji nacin da neka aplikacija spreci i dezinfikuje USB memoriju na samom ulazu?\nPricalo se o tome skorije... use search\nPoslao: 07 Mar 2010 23:22\ngvozd ::Momci, molim Vas, imam jedan konstantan problem. Naime, imam instaliran na racunaru KIS2010. Elem, generalno sam zadovoljan, ali problem je sa USB fles memorijom. Naime, kad god utaknem jednu od njih, ne znajuci da je ona inficirana, KIS2010 javi da je memorija inficirana, pokusa da ga dezinfikuje, ili u najgorem slucaju obrise "gamad". Ali, po pravilu se desava, da ta "gamad prodje preko USB na hard disk", sto ja tek kasnije opazim, ili kad vidim da ne mogu da vrsim redovan update, ili ga KIS sam kasnije nadje redovnim skeniranjem.\nNa KAV2010, obeležiti željenu opciju automatskog skeniranja, čim se utakne USB - Scan removable drives on connection. U podešavanjima za skeniranje birati željenu opciju, šta želite da uradi ako otkrije bilo kakve "štetočine".\nPoslao: 07 Mar 2010 23:50\nIsključi automatsko startovanje diskova i prenosive usb memorije!\nS obzirom da dosta zlonamjernog koda koristi autorun.inf datoteke, to u principu znači da će tvoj sistem u slučaju da ne posjeduje adekvatnu zaštitu automatski biti inficiran odmah pri umetanju USB prenosivog sticka ukoliko je ovaj inficiran. Da bi spriječio automatsko otvaranje i prikaz sadržaja prenosivih CD/DVD medija i usb flash memorije (USB stick), možeš onemogućiti automatski prikaz sadržaja na slijedeći način. Pokreni…\nstart –> run –> upiši “gpedit.msc” bez navodnika, a zatim stisni ENTER. U slijedećem prozoru idi na…\n“User configuration – Administrative templates – System”\n… i ovdje potraži opciju “Turn off autoplay”, a potom odaberi opciju isključenja autorun opcije za sve jedinice. Nakon ovoga sprečio si inficiranje sistema odmah po ubacivanju USB sticka ili inficiranog CD/DVD medija sve datoteke ćeš od sada morati otvarati (ručno)!Dakle svaki medij CD ili Flash prethodno skeniraj da se izbegne ulazak nezeljenih virusa..pozzz!!!\nPoslao: 08 Mar 2010 01:37\n1. Crvi koji se prenose putem CD/DVD medija su izuzetno retki (i mislim da trenutno ne postoji takav crv in the wild).\n2. Nije moguće automatsko pokretanje bilo čega sa flash drive-a, a time ni infekcija odmah po ubacivanju stick-a. Korisnik mora da klikne (dvoklikne) da bi se nešto pokrenulo sa flash drive-a.\n3. Opcija "Turn off autoplay" u Group Policy Editor-u se ne odnosi na autorun funkcionalnost, već na autoplay (onaj prozor sa ponuđenim akcijama u zavisnosti od toga šta se nalazi na mediju; Open Folder to view files, Play media files...).\nPoslao: 08 Mar 2010 02:16\nNa potpuno novim fleševima, "praznim", čim ga stavim, KAV odmah detektuje neki Auto-run i odmah ga izbriše, pošto sam ga tako i podesio.\nPoslao: 08 Mar 2010 04:39\nAko je flash bio prazan znaci da je neki program sa tvog racunata upisao taj ini na disk. Moja preporuka je da posetis ambulantu http://www.mycity.rs/Ambulanta/\nPoslao: 08 Mar 2010 11:37\nMoje izlaganje se odnosilo na KIS 2009 ili 2010 svejedno, jer iz mojih slucajeva ovaj AV automatski brise uglavnom sve sa stic-ka nebitno da li je jedan file zarazen ili vise on vidi ceo stick kao mogucu pretnju cim se ubaci u racunar i detektuje autorun.inf kao potencijalnu zarazu sto recimo neki AV programi uopste ne registruju,ujedno pretpostavljam da je problem sto ima GVOZD!I ovde je par slucajeva i topica bilo na tu temu tipa da posle ne mogu otoriti particije na hardu i sl(jedan od primera)!Sto se tice Cd medija moje izlaganje se samo odnosilo kao preventiva zastite pre pokretanja recimo nekog medija> filma, koncerta,kolko znam na par diskova koje sam dobijao i pri ubacivanju u Cd player je namesteno da se sam pokrene player koji je integrisan sa filmom,i to bez(dva puta) kliktanja !!!\ngentile01 ::I ovde je par slucajeva i topica bilo na tu temu tipa da posle ne mogu otoriti particije na hardu i sl(jedan od primera)!\nTo je primer (posledica) autorun funkcije, a ne autoplay funkcije.\nAutoPlay je feature Windowsa (WinXP/Vista/7) čija funkcija je da pod određenim uslovima ponudi/izvrši određenu akciju u zavisnosti od ubačenog CD/DVD diska ili prenosivog diska (removable drive).\nPrimer: ubacite CD sa slikama - Windows izvrši skeniranje sadržaja diska i ponudi npr. pregled slika pomoću Windows picture and Fax Viewer-a.\nStandardne Windows-ove akcije kao i one koje su dodali instalirani programi je moguće automatski pokrenuti ukoliko se koristi opcija Always perform the selected action.\nZa "akcije po sadržaju" dodate on the fly korišćenjem autorun.inf file-ova nije dostupna opcija Always perform the selected action, a time ni automatsko pokretanje nekog programa.\nAutoRun je feature dostupan još od Windows 95. Feature se ogleda u tome da Windows pri svakom mountovanju (priključivanju) drive-a (fiksnog ili prenosivog) potraži file autorun.inf u root-u (osnovnom direktoriju) drive-a i na osnovu njegovog sadržaja izmeni shell meni i poduzme određene akcije zavisno od tipa medija*.\n* AutoRun za optičke uređaje može automatski da pokrene neki file referenciran u autorun.inf file-u i može da promeni shell meni (meni koji se dobija desnim klikom na drive unutar Win. Explorer-a).\n* Autorun za ostale tipove drive-ova (local HDD, USB drive, mapped network drive) može da promeni shell meni ali ne može da automatski pokrene bilo koji file bez interakcije korisnika.\ngentile01 ::Sto se tice Cd medija moje izlaganje se samo odnosilo kao preventiva zastite pre pokretanja recimo nekog medija> filma, koncerta,kolko znam na par diskova koje sam dobijao i pri ubacivanju u Cd player je namesteno da se sam pokrene player koji je integrisan sa filmom,i to bez(dva puta) kliktanja !!!\nDa, korišćenjem autorun funkcionalnosti (tj. autorun.inf file-ova) je moguće vršiti automatsko pokretanje programa sa optičkih medija.\nNapisah li da nije? Ne, već...\nCitat:Nije moguće automatsko pokretanje bilo čega sa flash drive-a, a time ni infekcija odmah po ubacivanju stick-a.\nUkupno su 752 korisnika na forumu :: 51 registrovanih, 8 sakrivenih i 693 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., ALBION101, Apok, bbogdan, caesar, cavatina, Cufo, Doca, Dukelander, FOX, Gama, Gamer, gile58, goranperović66, goxin, havoc995, HrcAk47, ILGromovnik, Insan, ivica976, krkalon, MarKhan, mercedesamg, Mercury, milimoj, mnn2, mrav pesadinac, mushroom, nebkv, Neutral-M, nuke92, Oluj2.1, ozzy, pajkan, Panonsky, raskoljnikov, rovac, ruseskij, S2M, sabros, Simon simonović, Snorks, stemark, suton, Van, vathra, VJ, wolverined4, zajcev1, zivojin32, |_MeD_|


Sudski tumaci i prevodioci u Beogradu, agencija Documento\nAgencija Documento je vodeća prevodilačka agencija koja kompanijama i pojedincima pruža kvalitetne usluge prevoda po pristupačnim cenama. Za nas granice ne postoje, i u zemlji i u inostranstvu postavljamo standard i podižemo lestvicu na viši nivo. Naš tim se sastoji od preko 50 stalnih i honorarnih sudskih tumača I prevodilaca sa višegodišnjim iskustvom. Zbog personalizovane usluge agencija Documento se svakom klijentu maksimalno posvećuje, bez obzira na količinu dokumenata koji su potrebni za prevod. Individualan pristup se podrazumeva bez obzira da li je u pitanju rad sa kompanijama ili pojedincima.\nU domenu kvaliteta prevedenih dokumenata agencija Documento najveći deo vremena posvećuje pažljivom odabiru sudskih tumača sa akademskim obrazovanjem i obezbeđenom ekspertizom predmetne materije u području prevođenja. Pored toga za svaki dokument se vrši lektura i korektura dokumenta, kao i finalni pregled drugog prevodioca. Jedan od glavnih postavljenih ciljeva agencije Documento se odnosi upravo na strogo poštovanje zadatih rokova uz visoki kvalitet prevedenih dokumenata.\nUzimajući u obzir da u svim sferama poslovne etike rok predstavlja jako bitan faktor poslovanja, Agencija Documento omogućava maksimalno ispunjenje vremena koje je ponuđeno klijentu pre dogovorene saradnje. Agencija Documento za sve dokumente bilo da su u pitanju fizička ili pravna lica se obavezuje na neodavanje bilo kakvih informacija i čuvanje podataka koja su data na prevod. Takođe za sva pravna lica je u ponudi i ugovor o poverljivosti kojima se obe strane obavezuju na čuvanje određenih informacija kao tajne.\nGovorimo Vašim jezikom!\nSvaka reč znači!