Čaj od gloga – lekovita svojstva i recept |\nGlog je žbunasta biljka sa crvenim bobicama koje su poznate po brojnim lekovitim svojstvima. Bobice gloga ili gloginje se od davnina koriste u medicinske i kulinarske svrhe. U narodnoj tradiciji i istoriji se smatralo da je glog zaštitnik zdravlja i da zle sile beže od njega. Bobice gloga su naročito popularne u tradicionalnoj kineskoj i u evropskoj narodnoj medicini. Glog uglavnom raste na suvim kamenitim predelima. Ova biljka se naziva još i beli glog, bela drača, glogovka, čobančica, trnka, pasji ili oštri trn.\nU prodavnicama zdrave hrane možete naći različite vrste glogovih suplemenata, kao što su tečni ekstrakt, tablete, tinktura, ali ipak najpopularniji je biljni čaj od gloga. On je poznat po brojnim lekovitim svojstvima, a nešto više o uticaju ovog čaja na zdravlje i o tome kako sami da pripremite ovaj čaj možete pročitati u nastavku teksta.\nBobice gloga su bogat izvor vitamina C, provitamina A, pektina, vinske i limunske kiseline i šećera, pa mogu doprineti prevenciji i lečenju raznih bolesti. Kada je reč o zdravstvenim koristima, čaj od gloga pre svega povoljno utiče na kardiovaskularno zdravlje, odnosno štiti srce i krvne sudove. Smatra se da će u bližoj budućnosti glog postati jedna od glavnih biljaka za lečenje srca. Dokazano je da bobice gloga jačaju i leče upaljeni i oštećeni srčani mišić, da poboljšavaju cirkulaciju i da smanjuju rizik od infarkta. Takođe, preporučuje se da se čaj od gloga pije i nakon srčanog udara, jer će doprineti bržem oporavku. Ove bobice pomažu kod angine pektoris i blagotvorno deluju kod zakrčenja krvnih sudova.\nTakođe, ove bobice snižavaju nivo lošeg holesterola i regulišu krvni pritisak, odnosno smanjuju visoke i podižu niske vrednosti krvnog pritiska. Naročito se preporučuje ženama u menopauzi, jer su one tada najviše izložene riziku od kardiovaskularnih bolesti. Čaj od gloga ublažava stres i nervozu, a preporučuje se kako starim, tako i mladim osobama. On ima blagotvorno dejstvo na nervni sistem, pa ublažava napetost i omogućava miran san. Takođe, ovaj čaj otklanja hronični umor i daje energiju telu. Osim toga, čaj od gloga je efikasan i u borbi protiv raznih upala u organizmu, kao što su upalne bolesti zglobova ili creva. Dokazano je da čaj od gloga ima diuretičko dejstvo i da pomaže da se iz organizma izbaci suvišna voda, pa na taj način može da pomogne kod mršavljenja i u eliminaciji celulita sa kritičnih delova tela. Čaj od gloga je dobar i za jačanje imuniteta jer poseduje antioksidativna svojstva, pa štiti organizam od virusa i bakterija.\nKao što vidite, čaj od gloga poseduje brojne zdravstvene koristi ali da bi se osetio njegov pravi efekat potrebno je da prođe nekoliko meseci. Zato je potrebno da budete uporni i da čaj od gloga pijete svakodnevno duži vremenski period.\nZa pravljenje biljnog čaja od gloga najčešće se koriste sušene bobice gloga. Preporučuje se da pre pravljenja čaja bobice stoje u vodi oko 12h. Pored sušenih bobica, mogu se koristiti i bobice u prahu, lišće i cvetovi gloga ili kesice čaja.\nRecept 1. U šerpu stavite ¼ šolje suvih bobica gloga, prelijte sa 3 šolje vode i stavite na visoku temperaturu da se kuva. Kada voda proključa smanjite temperaturu i kuvajte sve dok u šerpi ne ostane vode za jednu šolju čaja. Nakon toga, čaj procedite i dodajte med ili neki drugi prirodni zaslađivač.\nRecept 2. Stavite u šerpu jednu kašiku sušenih bobica gloga i kašiku sušenih cvetova limuna. Prelijte ovu mešavinu sa 2 šolje ključale vode i sa pola kašičice rendane kore limuna. Pustite da ova mešavina odstoji 15-20 minuta, a zatim je procedite i vaš čaj od gloga i limuna je gotov.\nRecept 3. Za ovaj recept potrebno je samo u šolju da stavite kašičicu sušenih bobica i da prelijete ključalom vodom. Pustite da ova mešavina odstoji najmanje 10 minuta, a zatim procedite čaj. Ovaj čaj se može držati u frižideru 3 dana.\nRecept 4. Uzmite 1-1,5 g lista i cveta gloga ili 0,3 g izmrvljenog ploda gloga. Prelijte to sa 150 ml ključale vode. Pustite da čaj odstoji oko 10 minuta, a zatim procedite. Pijte ovaj čaj 3 puta u toku dana. Ovaj recept je najbolji za lečenje srčanih oboljenja.\nČaj od gloga je generalno bezbedan za upotrebu, ali u nekim slučajevima može izazvati i neželjene efekte. Naime, prekomerna upotreba ovog čaja može izazvati nagli pad krvnog pritiska, osip na koži, bolove u stomaku, vrtoglavicu, mučninu, pojačano znojenje i pospanost. Nekada se mogu javiti i ozbiljniji problemi poput lupanja srca i problema sa disanjem, a može doći i do interakcije sa određenim lekovima. Zato se preporučuje da se pre početka upotrebe ovog čaja obavezno konsultujete sa svojim lekarom.\nTakođe, ako se pojave bilo kakvi neželjeni simptomi, potrebno je što pre obratiti se lekaru i prestati sa upotrebom ovog čaja. Preporučuje se da trudnice strogo izbegavaju čaj od gloga.


Novopazarska premijera predstve ''Bojte se Allaha''\nU prvom zajedničkom projektu Bosanskog narodnog pozorišta Zenica i Kulturnog centra Novi Pazar, na velikoj sceni Kulturnog centra odigraće se dugo najavljivana predstava “Bojte se Allaha: Smisao života i smrti Ćamila Sijarića”, rađena prema autorskoj ideji reditelja iz Beograda Zlatka Pakovića. Premijera predstave u Novom Pazaru zakazana je za utorak u 18 časova.\nPredstava „Bojte se Allaha: Smisao života i smrti Ćamila Sijarića“ snažan je novi apel ljudima s ovih prostora da se dozovu pameti i ljubavi. Osnovni cilj predstave sažet je u ideji da se bavi likom i velikim književnim opusom Ćamila Sijarića, značajnog književnika Sandžaka, Srbije i Bosne i Hercegovine, čije viđenje stradanja, opomena je za sve ljude svijeta.\nU predstavi igraju glumica Selma Mehanović, Enes Salković i Saša Handžić iz ansambla Bosanskog narodnog pozorošta Zenica, te beogradski glumci Boris Milivojević i Vahid Džanković angažovani od Kulturnog centra Novi Pazar. Predstava je rađena pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i grada Novog Pazara. Novopazarska premijera predstve “Bojte se Allaha: Smisao života i smrti Ćamila Sijarića” biće izvedena u Kulturnom centru Novi Pazar 19. decembra u 18 časova a biće kamernog tipa.\n+1 # Sema 2017-12-19 09:35\nE Allah vas uputio hadaljevi!


Šematsko objašnjenje zakonodavnog procesa Podaci o Zakonu ZAKON O IZMJENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O VOJSCI CRNE GORE Broj Akta: 01-673/6 Datum: 09.12.2010 Saziv: 24 Sjednica: Peta - posebna śednica drugog redovnog zasijedanja - 30.11.2010. Oblast: Status: Usvojen Vrsta: Zakon Tip Predlagača: Vlada Dokument: Download Dokumenta koja su prethodila usvajanju akta Obrazloženje Naziv: OBRAZLOŽENjE Datum: 23.09.2010 Tip Predlagača: Vlada Download Ostalo Naziv: DOPIS SKUPŠTINI Datum: 23.09.2010 Tip Predlagača: Vlada Download Ostalo Naziv: TEKST ODREDBI ZAKONA O VOJSCI CRNE GORE KOJI SE MIJENJAJU, ODNOSNO DOPUNJAVAJU Datum: 23.09.2010 Tip Predlagača: Vlada Download Predlog zakona Naziv: PREDLOG ZAKONA Datum: 23.09.2010 Tip Predlagača: Vlada Download Ostalo Naziv: LISTING GLASANJA Datum: 14.12.2011 Tip Predlagača: Ostali Download Skupština Crne Gore - Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 10, Podgoricatel. +382 20 40 45 65press@skupstina.meSkupština Crne Gore © 2009 All rights reserved


Inicijativa o sukcesivnoj raspodjeli drvnih sortimenata\n03.12.2014. / 20:09\nPRIJEDOR, Gradonačelnik Prijedora Marko Pavić organizovao je danas sastanak sa načelnicima opština Novi Grad, Krupa na Uni, Kostajnica i Kozarska Dubica, vlasnicima drvoprerađivačkih preduzeća Klastera “DRVO-PD”, na kojem je razmatrana inicijativa za sklapanje ugovora o sukcesivnoj isporuci šumskih drvnih sortimenata za 2015. godinu.\nPavić je istakao da je na sastanku donesen jednoglasan zaključak da, u skladu sa Zakonom o šumama Republike Srpske, ne bi trebalo da više od 20 odsto drvnih sortimenata odlazi sa područja Šumskog gazdinstva “Prijedor”, jer drvoprerađivači sa ove regije ne dobijaju dovoljno sirovine za rad.\n“Drvoprerađivači su iznijeli podatak da je do sada više od 40 odsto najvažnije drvne sirovine sa ovog područja bukve odlazilo van područja Šumskog gazdinstva `Prijedor`. Mi, predstavnici lokalnih vlasti regije iskazali smo zainteresovanost da što više ove sirovine ostane na ovom području i da tako podstičemo naše drvoprerađivače”, rekao je Pavić.\nOn je potvrdio i da je zaključak ovog sastanka da se pokrene inicijativa kod Agencije za šume i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske da se izvrši reorganizacija u preduzeću “Šume Srpske”, jer “dosadašnja centralizacija ne podstiče lokalni industrijski razvoj”.\nPredsjednik Upravnog odbora Klastera “DRVO-PD” Ratko Macanović istakao je da su drvoprerađivači ukazali na najveći problem ugovaranja trupaca za 2015. godinu, kao i potrebu da što veći broj ove sirovine bude zadržan na ovom području.\n“Potrebe drvoprerađivača su veće od onoga što nam je do sada bilo na raspolaganju, jer je i više od 50 odsto drvnih sortimenata odlazilo sa područja Šumskog gazdinstva `Prijedor`, a mi smo sirovinu onda morali da nabavljamo sa drugim područja i to po znatno višoj cijeni”, rekao je Macanović.\nDirektor Šumskog gazdinstva “Prijedor” Miroslav Drljača istakao je da je ovim sastankom “načeta” važna tema oko snabdijevanja drvoprerađivača.\n“Problem snabdijevanja lokalnih preduzeća drvnim sortimentima postoji već nekoliko godina upravo jer se ne poštuje pomenuti član 84 Zakona o šumama, prema kome lokalni drvoprerađivači imaju prednost u odnosu na druge pod istim uslovima”, rekao je Drljača.\nOn je istakao da je Šumsko gazdinstvo “Prijedor” do sada za druge regije izdvajalo oko 40-50 odsto najvrijednijih drvnih sortimentima, a to su trupci bukve. Srna\nTagovi: bukvadrvosirovinesortientisume sprske\n19.07.2013 | 14:48\nPozitivno poslovanje “Šuma Srpske” prvi put nakon tri godine


Danas dronovi više nisu neštoneobično, ali ih je i dalje nezakonito koristiti. Federalna uprava za zrakoplovstvo Sjedinjenih Država (FAA) pružila je mogućnost upotrebe bespilotnih letjelica u filmskoj produkciji za šest holivudskih studija.\nSljedeće su filmske tvrtke dobile dozvolu za upotrebu UAV-ova:\nLeteća kamera bila je blizu postajanjasedmo, međutim, FAA želi više informacija od studija prije nego što dobije željeno odobrenje. Ovaj je korak značajan napredak u komercijalnoj upotrebi bespilotnih letjelica.\nRazlog zbog kojeg Hollywood želi doćiDronovi za njegovu upotrebu, je sposobnost hvatanja okvira iz jedinstvenih kutova bez potrebe za helikopterom pune veličine. Prije toga FAA je dala samo jedno dopuštenje za komercijalnu upotrebu u zračnoj fotografiji na Aljasci.\nSvi operateri dronova moraju imati osobne podatkeCertifikati pilota, kao i dronovi, trebaju se podići unutar vidnog polja i podvrgavati se provjeri prije svake uporabe. Noćni letovi nisu dopušteni. Agencija će razviti daljnja pravila i zahtjeve prema kojima će se izdavati dozvole, prenosi Gizmag.\n"Korištenje bespilotnih letjelica neće predstavljati opasnost za druge zrakoplove ili ljude ili njihovu imovinu na zemlji", kaže administrator FAA Michael Huerta.\nNapredak u uporabi bespilotnih letjelicauređaja je važan ne samo za Hollywood, već i za mnoge tvrtke iz drugih industrija koje imaju slične ambicije. Na primjer, Amazon i Google dvije su svjetski poznate tvrtke koje razvijaju ideju isporuke tereta pomoću dronova.\nPrema FAA-u, trenutno se razmatra još 40 zahtjeva za upotrebu bespilotnih letjelica u komercijalne svrhe.\nPrvi HP Spectre Folio pregled: stilski prijenosnik za kožni transformator\nElektrični automobil na tri kotača Nobe 100 može se parkirati na zidu (9 fotografija + video)\nNajava: Huawei nova 5i\nMehanički psi Boston Dynamics postat će članovi borbe na robotima\nMate 20 i Mate 20 Pro: 7 nm procesor, kamera s tri modula i makro fotografija (27 fotografija + video)


November 6, 2018, ispravka za Office 2016 (KB4461474)\nOvaj članak opisuje ispravku 4461474 za Microsoft Office 2016 koja je objavljena 2018 6.\nOva ispravka čini neke promene za japanski kalendar u sistemu Office 2016, tako da novo ime japanskog doba može biti ispravno prikazano kada počinje nova era. Za Office aplikacije se mogu zahtevati dodatne ispravke zbog očekivanih promena u japanskom dobu. Ovaj članak ćemo ažurirati po potrebi.\nImajte na umu da primenite ove promene, morate da instalirate November 6, 2018, ispravku za Office 2016 (KB4461438)zajedno sa ovom ispravkom.\nPreuzimanje ispravke KB4461474 za 32-bitnu verziju sistema Office 2016\nPreuzimanje ispravke KB4461474 za 64-bitnu verziju sistema Office 2016\nNa listi ispravki pronađite i izaberite KB4461474, a zatim kliknite na dugme Deinstaliraj.


Dragan Čović na nekoliko dana nestao je s bosanskohercegovačke političke scene.\nDok su uglavnom svi domaći zvaničnici na ovaj ili onaj način komentarisali uvođenje sankcija predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku, svi, ali ne i prvi čovjek Hrvatske demokratske zajednice u našoj zemlji. Iako smo u više navrata pokušali stupiti u kontakt sa članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine i dobiti Čovićev komentar na uvođenje sankcija Dodiku, nismo uspjeli.\nNišta novo, reći će neki. Čović je i ranije u sličnim (ne)prilikama mudro šutio i čekao pravu priliku za reakciju. Tako će, kako je u razgovoru za N1 najavio, analitičar i univerzitetski profesor Slavo Kukić, biti i sada. Čović, prema njegovom mišljenju, čeka reakciju Evrope na osnovu koje će formirati svoj stav.\n”Dragan Čović je puno pametniji od Milorada Dodika i u tome je čitava filozofija. On se, što bi narod rekao, ne bode kad zna da će izgubiti i sada naprosto iščekuje kako će reagirati Zapad na ovaj američki poticaj, šta će se događati sa zemljama Evropske unije i može li to dalje eskalirati. Naravno, ostane li to na ovoj inicijativi, on će se za 15-20 dana oglasiti, ne ostane li – on će otkačiti Dodika kao što je sve dosad otkačio”, ispričao je Kukić za N1.\nKako je za N1 kazao novinar i kolumnista Ahmed Burić, postoje stanovite razlike između onog što Čović intinmno priželjkuje i onoga što mu u datom momentu donosi političku korist.\n”Čović je shvatio da je odlazak za Dodikom nestanak Hrvata iz Bosne i Hercegovine, ali on to ne bi shvatio zato što je pametan već zato što zna da je put s Dodikom – put u propast. Jedina šansa da Čović politički preživi je ostanak u dijelu nomenklature u kojoj je Dodik. Međutim, ako će Amerikanci zalediti Dodika, njemu je jedini izlaz da se priključi takozvanom evropskom putu, a on intimno slijedi politiku Mate Bobana koja se reflektirala u dogovoru s Radovanom Karadžićem u Grazu”, kazao je Ahmed Burić u razgovoru za N1.\nPrema mišljenju političkog analitičara Almira Terzića, HDZ čeka rasplet kako bi se priklonio onome ko iz ove krize izađe jači.\n”Ćutanje HDZ-a BiH nije ništa novo. Uvijek kada se pojavi utjecaj “s vama” HDZ BiH mudro šuti i čeka konačan rasplet. Dakle, HDZ BiH ne želi da se na bilo koji način zamjeri Miloradu Dodiku, odnosno SNSD-u kao jednom od najboljih i najčvrščih političkih partnera oličenom i time da je HDZ BiH jedina partija iz FBIH koja aktivno učestvuje u vlasti u RS-u, ali ni SAD-u. HDZ BiH čeka rasplet i priklonit će se, kako bi se to reklo, onome ko u ovom slučaju izađe jači. HDZ BiH koji zagovara, bar deklarativno politiku evropskih i euroatlanskih integracija BiH, u ovom trenutku ne može i neće javno pružiti podršku Dodiku. Čekat će rasplet”, rekao je Terzić za N1.\nOni s nešto dužim sjećanjem nisu zaboravili Čovićeve prognoze ishoda neustavnog referenduma u entitetu Republika Srpska. Lidera HDZ-a tada je kazao da nakon referenduma ”ne očekuje nikakve sankcije” i da će se život vratiti u normalu. Sankcije, su podsjećamo, uvedene.\nDodik i Čović su, prema njihovim izjavama i priznanjima, veliki prijatelji.\n“Na brojnim primjerima i susretima izgradio sam prijateljstvo s Draganom Čovićem, ja se tog prijateljstva ne odričem”, kazao je u augustu u intervjuu za “Večernji list” Milorad Dodik.\n“Ovdje sam na poziv svog prijatelja, predsjednika RS-a Milorad Dodika, da na neki način budemo dio ovog slavlja“, kazao je Čović jedne prilike dok je boravio u Banjaluci.\nDakle, prema mišljenjima političkih analitičara i dobro obaviještenih izvora iz političkih krugova, Čović će sačekati reakciju predstavnika Evropske unije, pa će se tek onda oglasiti. Mudro i taktično – piše N1.\nPrevious Omladinci obilaze stare i iznemogle, pored prigodnih poklona donose i osmijeh u usamljene domove\nNext Glasovit Bošnjak: Osman-paša Pazvanoglija


16/11/2017 | 07:58\n„Postoji citat koji volim, a on glasi: „Dobri prodavci se rađaju, a dobri prodajni timovi se prave.“ Za prodaju možete imati nekog talenta. Prodavac mora da voli ljude, da ima talenta u komunikaciji i mora biti malo ekstrovertan“, kaže za BIZLife magazin Klaus Kümmel, osnivač Great Sales Force (GSF).\nOva agencija u saradnji sa „P&P Executive Search“ pruža usluge programa za prodajne timove u kompanijama. Program nudi 13 ključnih motiva kako biste bili uspešni u prodaji, a imaju i alat koji pomaže kompanijama da „skeniraju“ svoje prodajne timove. Tih 13 motiva pokazuju gde ste dobri, gde ste sjajni, šta su vam slabosti i šta treba da radite u budućnosti.\n„Ali jedna od glavnih karakteristika dobrog prodavca je da bude uvek zainteresovan za to da bude još bolji. Nešto slično kao u sportu. Jer uspešni sportisti teže da budu bolji, a to je dobra i karakteristika za prodavca. I to zato što je za prodavca uvek važno da dostiže ciljeve i bude još uspešniji, još uspešniji i još uspešniji. Stoga, moraju da ulože veliki trud kako bi do toga došli,“ kaže Kummel i naglašava činjenicu da ukoliko želite da budete doar prodavac morate da budete sistematični i da se držite plana.\nKako prepoznati dobrog prodavca?\nTo je jako teško. Ako prodavac ima talenta može da vam proda dobru priču, može da vam proda „veliku priču o maloj stvari“, stoga je za kompaniju jako teško da to utvrdi. Postoje mogućnosti za procenu, ali to zavisi od dve stvari. Jedna je da tražite nekog koji tek počinje (Junior Salesmen), koga možete sami da „kreirate“, da ga trenirate i slično. Druga je kada dolazi iz druge kompanije, gde tek posle 3-6 meseci možete videti da li su vaše procene tačne i da li taj prodavac može da bude uspešan na duge staze ili ne. To jest, da li je prosečan ili dobar prodavac. Jer ako imate iskustva u prodaji, možete reći „prelepu priču“ koliko ste dobri. Dolaskom u novu kompaniju, on ili ona ima „prošlost“, kontakte, i može da donese određene poslove na osnovu toga. To vas može prevariti, jer to je samo „prošlost“. I baš zbog toga za kompaniju je potrebno čak i godinu dana da procene prodavca.\nKoji su to novi trendovi u prodaji?\nSa jedne strane imate digitalizaciju i to na način kako komunicirate sa kupcima, kao i samo ponašanje kupaca. Zatim imate činjenicu da različite kompanije ulaze u tradicionalne industrije, kao što je bankarstvo, gde ulaze stratapi i nove kompanije.. I to je sve nova kompleksnost za prodavce, jer su kupci mnogo bolje informisani.\nU auto industriji pre 10 godina dobar prodavac je bio onaj koji je bio bolje informisan o tehničkim karakteristikama vozila, danas se potencijalni kupci informišu sami o tome. I oni sada dolaze kod prodavca sa „predznanjem“, a znanje prodavca danas više nije zanimljivo za potencijalne kupce.\nTako da se način prodaje znatno promenio. Danas moraš sa kupcima da pričaš o tome kakve su njihove potrebe, kakva je vaša porodica, kako koristite vozila, da li putujete van grada za praznike…Znači komunicirate potrebe, a ne tehničke karakteristike.\nDa li je u prodajnom timu bolje podsticati kompetativnost ili graditi timski duh?\nI jedno i drugo. Imate ljude koji su veoma kompetativni, ali koji rade kao tim. Tako izgledaju dobri prodajni timovi. To jeste teško, ali to je najbolja stvar koju možete da ostvarite. Da ih naterate da shvate da je bolje da budemo uspešni kao tim, jer će onda i individualno biti uspešniji.\nU skijanju na primer, svaka osoba je individua i želi da bude najbolji. Ali norveški tim je jedan od najboljih jer se sa jedne strane bore između sebe kao individualni sportisti, ali treniraju zajedno, a ne zasebno, kakav je često slučaj u tom sportu. I njima je jasno da će biti bolji individualno, ako timski rade. Tako i dobri prodajni timovi razumeju prednosti timskog rada, da će svi oni biti bolji ako je i tim dobar.\nAli je jako važno i da vođa, tj menadžer tog tima to razume i da radi i vodi taj tim.\nŠta biste preporučili onima koji tek počinju da se bave prodajom?\nTeoretsko znanje, i trening, trening, trening. Ali pre svega, izađite i razgovarajte sa kupcima. Sve je stvar iskustva. I ako na primer idete na sastanak sa mogućim kupcem, povedite nekog iskusnjeg da sluša kako razgovarate. Posle sastanka, on će vam reći šta radite dobro, šta radite loše. Vrlo je važno da između prodavca početnika i iskusnog prodavca bude jedna doza poverenja, jer je jako važno da od iskusnog prodavca dobijete dobar feedback. Još jedna stvar. Nikada ne pokušavajte da kopirate drugog prodavca. Posmatrajte šta drugi, dobri prodavci rade i usvajajte neke „cake“, ali nikad ne kopirajte. Zato iako je teoretsko znanje vrlo važno, morate i puno da vežbate i to uz nadzor iskusnijih kolega.\nKako koristiti Whatsapp, LinkedIn…?\n„Tu su i novi načini komunikacije koji su integrisani u prodajni proces. Ranije je bilo potrebno pozvati osobu, ili se sastati sa njom licem u lice, danas imate Whatsapp, LinkedIn. Jer svi ti novi mediji, koje inače koristimo za privatne stvari, sada se koriste i za biznis. Koristimo SMS za privatne razgovore, ali sada mi kupac šalje SMS, kako da mu odgovorim. Prodavci i dalje ne znaju kako da ih koriste na pravi način. Ne znaju kako da koriste LinkedIn za prodaju, kako da se predstave na Whatsapp-u da li da koriste „Dragi gospodine ili gospođo“, „Srdačan pozdrav“ ili samo „Pozdrav“, sve je kompletno novo.“\nprodaja/prodajni timovi/prodavac/timski duh


Prvaci prisustvovali "Pažljivkovom času" - Ozon Media\nPrvaci prisustvovali „Pažljivkovom času“\nOd strane Ozon 31.10.2016.\nOd strane Ozon 31.10.2016. 0 komentar\nSremska Mitrovica – Danas je u velikoj sali Gradske kuće u Sremskoj Mitrovici održano interaktivno saobraćajno – obrazovno predavanje „Pažljivkov čas“ namenjeno učenicima prvih razreda osnovnih škola.\nOrganizator „Pažljivkovog časa“ su Internacionalna policijska asocijacija Srbija (IPA Srbija) regije Sremska Mitrovica, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Gradska uprava za obrazovanje, Gradska uprava za saobraćaj, inspekcijske i komunalne poslove, Asocijacija za bezbednost saobraćaj Sremska Mitrovica i Rotaract klub Sremska Mitrovica.\nZamisao predavanja jeste da se đaci prvaci na jedan pre svega zabavan način upoznaju sa osnovnim saobraćajnim pravilima i na taj način smanji rizik njihovog povređivanja kao jedne od najugroženijih kategorija učesnika u saobraćaju.\n„Statistika kaže da u poslednjih petnaest godina u Srbiji godišnje strada pedesetoro dece, a da 1.500 njih bude povređeno, samim tim može se zaključiti da su deca najugroženija kategorija u oblasti bezbednosti saobraćaja. Upravo iz tog razloga jedan od primarnih ciljeva Uprave za saobraćaj jeste povećnje bezbednost dece u saobraćaju“, rekao je Miroslav Jovanović, načelnik Gradske uprave za saobraćaj, komunalne i inspekcijske poslove.\nOn je objasnio da je do sada akcenat bio na sređivanju saobraćajnog okruženja u zonama škola, da je postavljena zakonom sva predviđena saobraćajna signalizacija, a da se u narednom periodu akcenat stavlja na akcije usmerene ka edukaciji mladih o saobraćaju.\nMilan Ilić savetnik direktora Asocijacije za bezbednost saobraćaja rekao je da je jedan od ciljeva koji je zacrtan Strategijom o bezbednosti saobraćaja koju je donela Vlada Republike Srbije jeste da do 2020. godine nema poginule dece u saobraćaju. On je dodao da je Strategijom takođe predviđena saradnja svih subjekata bezbednosti kako na nacionalnom tako i na lokalnim nivoima, a da je današnje predavanje upravo još jedan plod te saradnje.\nNačelnica Gradske uprave za obrazovanje Mirjana Pjevac dodala je da je „Pažljivkovom času“ danas prisustvovalo oko 260 đaka prvaka iz tri osnovne škole sa teritorije grada, odnosno prvaci Osnovne škole „Boško Palkovljević Pinki“, OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ i „Jovan Popović“.\nPrema podacima koje je izneo Nikola Zeljković predsednik IPA regije Sremska Mitrovica u zonama škole na teritoriji grada prošle i ove godine nije bilo povređene dece.\n„Sremice“ na drugom mestu završile jesenji deo prvenstva\nU petak Ulične trke


Organski keks kakao i badem 40g :: VRANIĆ ORGANIĆ\nOrganski keks kakao i badem 40g\nOrganske čokolade, čokoladni namazi i slatkiši\nOrganski keks seme konoplje i suncokret 45g\nOrganski badem u čokoladi 40g\nMačkica je ručno pravljen mekani keks, od samo šest kvalitetnih sastojaka: integralnog ovsa, Arriba nacional kakao praha i kakao butera, sicilijanskog butera, kokosovog sirupa i kokosovog ulja, malo himalajske soli i apsolutno ničega više.\nOrganski Pirinčani napitak sa kakaom bez glutena 1l\nOrganske Masline krupne zelene sa košticom 550g\nSastav: Zelene masline*, voda, so, regulator kiselosti: limunska kiselina.\nOrganski susam integralni 500g\nOrganski bademov puter (250g)\nOd Sicilijanskog badema sorte Tuono\nIzvor proteina, bogato vlaknima\nOrganske filet paprike sa belim lukom 230g\nPasterizovani organski proizvod\nNeto težina: 230g\nSastojci: pečena organska crvena paprilka 88%, beli luk, organsko jabukovo sirće, voda,so.\nEkstra devičansko maslinovo ulje (u kanti) 5l\nEkstra devičansko maslinovo ulje zlatnozelene boje uravnoteženog ukusa i dugotrajnog laganog ukusa nakon degustiranja. Bogatu aromu duguje sorti masline Koroneiki.\nKupovinom ovog proizvoda donirate 1% udruženju "Budi Human".\nOrganski matični sok od šumske kupine 500ml\nSastojci: organski matični sok šumske kupine (100 %).\nBez dodatog šećera, hladno ceđeno, pasterizovano.\nRakija grožđe 0,75l\nOrganski praziluk (pak 200g)


Španija, brak i lezbejke: Revolucionarke koje su „prevarile" crkvu : Južne vesti\n21:39, 27. 1. 2020.\nMarsela i Elisa posle hapšenja\nŠpanska scenaristkinja i režiserka Izabel Koišet snima film od ovom revolucionarnom paru\nVeronika i Tijana su prve žene u Španije koje su imale građansko venčanje 2005. godine


Spisak kandidata i uputstvo o polaganju prijemnog ispita za kandidate koji su se u prvom upisnom roku prijavili na Konkurs za upis na prvu godinu prvog ciklusa studija na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli u ak. 2019/20. godini – Tehnološki fakultet Univerziteta u Tuzli\nTehnološki fakultet Univerziteta u Tuzli > Oglasna ploča > Oglasna ploča I godina > Spisak kandidata i uputstvo o polaganju prijemnog ispita za kandidate koji su se u prvom upisnom roku prijavili na Konkurs za upis na prvu godinu prvog ciklusa studija na Tehnološkom fakultetu Univerziteta u Tuzli u ak. 2019/20. godini\nTuzla, 01.07.2019. godine\nSpisak kandidata koji 02.07.2019. godine polažu prijemni ispit za upis u prvu godinu prvog ciklusa studija


Kako je sada ispričao, navodno je imao afere sa mnogim pevačicama sa estrade.\n- Bio sam sa pola estrade, ali neću da imenujem nikoga, to je bilo davno. Ne upoznam ja njih, oni se meni uglavnom javljaju na Instagramu, u klubovima, prepoznaju me... Ja da jurim sad neke pevačice, ne zanima me uopšte. Jure one mene - rekao je Nikola za "Telegraf JETSET".\nOn je zatim nastavio da šokira, te izneo tvrdnje da je navodno jedna od sada popularnijih pevačica na neobičan način počela svoju karijeru.\n- Jedna sada poznata pevačica pozvala je makroa i rekla je: "Ja hoću da se probijem. Možeš li da me naučiš kako se radi to i to". Ne bih da pričam šta je sad tačno tražila, ali to je cela priča - rekao je bahati momak, koji se na društvenim mrežama hvali time kako ne radi ništa, ali troši novac na luksuzne automobile i ostala zadovoljstva.\n- Skoro sam je video i verovatno zna da ja znam ovu priču. Ja nju da sam imenovao, pa ona može da se naljuti kao: "Ti si mene pomenuo tu i tu lično", ali pošto nisam nema svrhe da se naljuti - dodao je Keljanović.\nPodsetimo, Keljanović je postao poznat po tome što je uništio skupoceni automobil u centru Beograda i potom fotografiju krša objavio na društvene mreže uz opis: "Ubiće me ćale". Na Instagramu se često hvali skupocenim automobilima i novcem, a ono što je žalosno je što njegovo bahaćenje prati više od 130.000 ljudi na ovoj mreži. Ipak, među njima ima i onih koji ga kritikuju i kojima se njegove reči ne dopadaju.\nA šta je to čega bi Nikola zapravo trebalo da se stidi? Osim činjenice da je "ćaletov sin", on za sebe kaže da je "najjača kladioničarska organizacija na ovim prostorima", a kada je reč o njegovom stilu života na koji je ponosan - žurke, žene, dobra kola, kaže da "predstavlja san svakog Balkanca, kako zamišlja svoj život u budućnosti".\nVIDEO: Bahatio se skupim poršeom, pa ga slupao na ulicama Beograda


Bileća: Načelnici s privatnim firmama lakše do javnog novca - Impuls\nObjavljeno: Petak, 06 Septembar 2019 13:26\nFirme u čijoj su vlasničkoj ili osnivačkoj strukturi načelnik BiIeće Miljan Alekisć i načelnik Odjeljenja za prostorno planiranje i stambeno-komunalne poslove Radenko Popara samo od prošle godine od Opštine Bileća, u kojoj su obojica zaposleni, mahom direktnim sporazumima dobili su poslove vrijedne nekoliko desetina hiljada maraka.\nNetom prije nego što je imenovan za načelnika za prostorno uređenje i stambeno-komunalne poslove u Opštini Bileća, u avgustu 2016. godine, Radenko Popara je svoju firmu “Bostef inžinjering” prebacio na sina Bojana, ali je, prema podacima “Direkta”, on ostao prokurista u toj firmi. Firma porodice Popara je samo u prošloj, 2018. godini, sa opštinom Bileća sklopila šest direktnih sporazuma za različite vrste poslova. Ukupna vrijednost tih poslova je viša od 35.000 maraka sa PDV-om.\nIako je najprije tvrdio da firma nije njegova i da sa njom nema nikakve veze, Popara nam je u neformalnom razgovoru angažovanje “Bostef inžinjeringa” u opštini pravdao time što niko drugi nije želio da radi te poslove te da je firma zbog toga izgubila oko 30.000 maraka, jer je radove izvodila “ispod” cijene.\nPoparino opravdanje potvrđuje i načelnik Opštine Bileća Miljan Aleksić. U izjavi za “Direkt” Aleksić je kazao najprije kako nije bilo nikakvih smetnji da se firmi “Bostef inžinjering” dodijele poslovi direktnim sporazumima, jer se firma ne vodi na načelniku odjeljenja Radenku Popari i dodao da je ta firma “izvodila radove, jer niko drugi nije htio”.\n“Radili su i kad smo imali neke hitne postupke”, naveo je Aleksić.\nNačelnik direktno sebi\nVeć godinama unazad dobro posluje i firma načelnika Bileće Miljana Aleksića “Aleksić komerc”. Finansijski rezultati su sve bolji iz godine u godinu, a pored nekoliko ugovora koje je sklopila sa Opštinom čiji je načelnik njen osnivač, “Aleksić komerc” se može pohvaliti i dobrim poslovanjem sa preduzećima izvan Bileće, među kojima je i Rudnik i termoelektrana Gacko. Od početka ove godine samo iz RiTE Gacko za nabavke pića “Aleksić komercu” isplaćeno je više od 105.000 maraka. Takođe, RiTE je početkom godine sa “Aleksić komercom” sklopila okvirni sporazum u vrijednosti od oko 81.000 maraka sa PDV-om za nabavku konzervirane ribe.\nFirma je, poređenja radi, 2010. godine, kad Aleksić nije bio načelnik, imala ukupan prihod od oko četiri miliona maraka, dok je prošle godine prihod u firmi iznosio skoro osam miliona maraka, podaci su portala Akta.ba.\nU razgovoru za “Direkt” načelnik Miljan Aleksić ne poriče da je firma njegova i na pitanje kakav je njegov udio u firmi kaže – “ne znam, možda mi nekad daju koju marku”. Na portalu Akta.ba u vlasničkoj strukturi se navode Biljana Lero i Milenko Tabaković.\nOd načelnika kafa, sok, čaj\nOd prošle godine, “Aleksić komerc” je opštinu Bileća u nekolika navrata osigurao kafom, čajem, šećerom, sokovima i ostalim pićima. Bili su “najbolji” i kad je trebalo obezbijediti hranu i piće za Trojičindanski sabor. Tim ugovorima više od 20.000 maraka javnog novca otišlo je u privatnu firmu načelnika Miljana Aleksića. Pored dva dirketna sporazuma, “Aleksić komerc” je poslove od Opštine dobijao i konkurentskim zahtjevom.\n“Mi smo uzimali to, jer niko nije htio da radi, jer je trebalo čekati pare po pola godine ili godinu. Kad god to neće niko i onda je to Aleksić komerc radio”, rekao je načelnik Aleksić.\nInače, Sud BiH u februaru je prvostepeno osudio Miljana Aleksića na godinu dana uslovno i izrekao mu novčanu kaznu od 20.000 KM zbog počinjenog krivičnog djela poreske utaje. Firma "Aleksić komerc" odgovorna je što je kao pravno lice raspolagala protivpravno ostvarenom imovinskom koristi u iznosu od 135.884 KM, koju je u ime, za račun i u korist te firme ostvario Aleksić. Aleksiću je oduzeta protivpravno stečena imovinska korist od 135.884 KM i na taj način je izvršena reparacija štete počinjena krivičnim djelom.\nKafane i imanje\nZa skoro osam godina mandata na čelu Bileće, Miljan Aleksić je kupio kuću sa imanjem u selu Vlahinja pored Bileće, te kafić “Okretaljka” koji je u vlasništvu “Aleksić komerca”, dok kafe bar “Jagoda” u centru Bileće, takođe u Aleksićevom vlasništvu, bilećki načelnik trenutno izdaje pod zakup.\n“Ako znate nekog ko bi zakupio, recite. Kupio sam to imanje ima pet-šest godina. Moje vlasništo je 25 krava, 200 ovaca i 100 koza”, pohvalio se Aleksić.\nIako su po Zakonu o službenicima i namještenicima u organima i jedinicama RS ispoštovali procedure te firme prebacili na druga lica i dalje ostaje pitanje o uticaju javnih funkcija za privatni interes.\nNaime, prema Zakonu, službenik ne može da koristi rad kod poslodavca da bi uticao na ostvarivanje svojih prava ili prava sa njim povezanih lica, što podrazumijeva srodnika, te one osobe koje su sa službenikom u ličnoj, političkoj, ekonomskoj ili drugoj vezi.\n“Službenik se ne može baviti preduzetničkom djelatnošću, odnosno ne može biti osnivač, vlasnik ili većinski vlasnik privrednog društva ili ustanove. Službenik ne može donositi odluke, odnosno učestvovati u donošenju odluka koje utiču na njegov finansijski ili drugi interes, odnosno na finansijski ili drugi interes njegovog bračnog ili vanbračnog supružnika, djece (bračne, vanbračne i usvojene), pastorčadi, djece uzete pod starateljstvo i druge djece bez roditelja uzete na izdržavanje, majke, oca, očuha, maćehe, usvojioca, djeda i babe po majci i po ocu, braće i sestara”, navedeno je u Zakonu o službenicima i namještenicima u organima i jedinicama RS.\nOdbornik u bilećkoj Skupštini Dražen Dunđer smatra da je u slučaju Popare i Aleksića u pitanju uticaj sa javnih funkcija na njihove privatne firme.\n“Načelniku Miljanu Aleksiću je bilo malo da izvlači novac samo preko svoje firme, pa je onda uključio i Poparu. Jasno je da su iskoristili svoj položaj da sebi namaknu poslove, a ne zato što niko drugi neće da radi”, smatra Dunđer.\nPodizvođač radova na rekostrukciji vodovoda i kanalizacije pod velom tajne\nRadovi na rekonstrukciji vodovodne i kanalizacione mreže i izgradnji fekalne i kišne kanalizacije u Bileći su počeli u oktobru 2017. godine. Prema prvobitnom planu, trebalo je da budu završeni za godinu dana, međutim, rokovi su uveliko probijeni.\nRealizaciju projekta pratile su brojne komplikacije sa manjkavostima u projektu, rečeno je “Direktu” u Opštini Bileća. Prema informacijama našeg portala, dio radova na projektu izvodila je firma porodice Popara “Bostef inžinjering”. Mehanizacija i dio radnika “Bostef inžinjeringa” izvodili su radove i na bazenu u okviru kasarne. S druge strane, Popara je, kao načelnik odjeljenja dio opštinskog tima za implementaciju ovoga projekta.\nRaskopane ulice u Bileći otežavaju saobraćaj (FOTO: Direkt - arhiva)\nNačelnik za prostorno planiranje i stambeno-komunalne poslove u Opštini Bileća Radenko Popara, međutim, ne priznaje da je spomenuta firma imala bilo kakve veze s projektnom rekonstrukcije vodovodne i kanalizacione mreže u Bileći. Zvaničnu izjavu o svemu nije želio da da, ali nam je u neformalnom razgovoru rekao da je firma “posudila” nekoliko radnika izvođaču radova. Kada smo ga prije nekoliko mjeseci pitali da li je “njegova firma podizvođač radova”, Popara je kazao da nema firmu.\nU “Eko-euro timu” koji je izvođač radova u zvaničnom dopisu našem portalu kazali su da nemaju podizvođače i da su sve radove izvodili sami.\nDa je, ipak, “Bostef inžinjering” imao svoj udio u radovima “Direktu” je potvrdio i načelnik Opštine Miljan Alekisć.\n“Bostef inžinjering je bio podizvođač, radili su nešto sitno radova, ali kakve veze Opština ima sa podizvođačem”, rekao je Aleksić u izjavi za naš portal.\nU izjavi za “Direkt” menadžer Opštine Mihajlo Vujović naglasio da je “bilo nešto ugovora” sa tom firmom, ne želeći da precizira o kojim se iznosima radi, budući da je, kaže, sve bilo prije njegovog dolaska u Opštinu.\n“Ja koliko znam, ta firma o kojoj govorite i sa kojom je bio izvijestan broj tih sporazuma ne vodi se na načelniku Popari. To možete provjeriti kod nadležnih”, rekao je Vujović.\nKao načelnik odjeljenja Popara je bio dužan da o realizaciji projekta obavijesti bilećku Skupštinu, a na zahtjev nekoliko odbornika.\nOdbornik Dragan Babić za “Direkt” kaže da iako su u Skupštini tražili detalje o cijelom projektu, odgovore nisu dobili. Nije im, kaže, obrazloženo ni ko je odgovoran za propuste u projektu zbog kojih su se pojavili brojni nepredviđeni radovi.\nVrijednost cjelokupnog projekta procijenjena je na oko 10 miliona maraka, a prva faza radova koja bi trebalo, prema posljednjim najavama, da bude završena 5. novembra, koštala je oko 3,9 miliona maraka. Projekat se finansira 50 posto sredstvima kredita koji će otplaćivati Opština Bileća, 35 posto je grant Vlade RS, a 15 posto će učestvovati Opština Bileća iz svog budžeta.\n*Tekst je proizveden u okviru medijskog pool-a Mreže ACCOUNT (Antikorupcijska mreža organizacija civilnog društva)*\nKorupcija za velike i male: Nemojte pokušavati ono što rade vaši politički lideri


Zbrka.com - Boki 13 oterao Seku sa revije - Zanimljivosti i Jet Set\nTada je, kako “Alo!” saznaje, Bojan Jovanovski postavio konkretan uslov - ili on ili Seka!\n- Reviju kreatorke Maja Marukić trebalo da zatvori pevačica Seka Aleksić, dok je Boki trebalo da bude specijalan gost. Međutim, kada je to čuo, šoumen je postavio ultimatum u kojem je uslovio svoje učešće na reviji Sekinim nepojavljivanjem. Maja nije nimala drugog izbora nego da se Seki zahvali na saradnji – priča za “Alo!” dobro obavešteni izvor.\n- Svaki put kad se javno negde pojavljujem mora da bude sve dobro organizovano, a i moraju moji neki uslovi koje postavljam da budu ispunjeni. Predočio sam Maji svoje uslove koji su mi vrlo brzo bili ispunjeni. Zajedno smo pravili spisak javnih ličnosti koje će prošetati revijom, a o dotičnoj pevačici stvarno nemam komentar - rekao je Boki za naš list.\nKreatorka Maja Marukić kaže da se nijednog trenutka nije dvoumila:\n- Bokija obožavam tako da ni u jednom trenutku nisam razmišljala šta da učinim. Može 20 ljudi da bude pored, ali kad je Boki u pitanju, nema kompromisa. On mi je bio bitniji - rekla nam je Maja.\nSeka: Nikad čula za tu kreatorku!\nU želji da čujemo Sekin komentar, kontaktirali smo sa njenom PR službom, od koje smo dobili sledeći odgovor:\n- Ni Svetlana ni njeni saradnici ne znaju ko je izvesna devojka za koju pitate niti da priprema bilo kakvu reviju. To nije ni prvi ni poslednji put da neki anonimusi pokušavaju da dobiju medijski prostor zloupotrebljavajući Svetlanino ime - poručili su iz Sekinog PR tima.\nNemanja Stevanović - Nikada više sa Silvijom


eKapija | Tešanjski Koteks razvija novi model balističkog prsluka u saradnji sa Holanđanima - U toku i gradnja prve balističke laboratorije u BiH\nIzvor: eKapija | Nedjelja, 09.04.2017.| 16:13\nTešanjski Koteks razvija novi model balističkog prsluka u saradnji sa Holanđanima - U toku i gradnja prve balističke laboratorije u BiH\nTešanjski Koteks je prepoznatljivo ime u oblasti snabdijevanja opremom za policiju i druge specijalne službe u BiH, ali i regionu. Kompanija trenutno u saradnji s holandskim partnerom razvija novi model balističkog prsluka koji će biti namijenjen kako domaćem, tako i inostranom tržištu, piše portal Faktor.\nHotić je dodao da ova kompanija trenutno gradi i oprema prvu balističke laboratorije u BiH koja će u budućnosti omogućiti još kvalitetniju proizvodnju balističke opreme.\nKako je poznato, Koteksovi proizvodi se proizvode u skladu s vojnim standardima ili specifikacijama ili nekim drugim ekvivalentima i za to posebno namijenjenim komponentama, a što je prepoznato od policijskih i vojnih službi kako u BiH tako i u regionu, piše Faktor.\nprsluci za policiju i vojsku\npanciri za vojsku i policiju\nbalistička laboratorija u BiH


Poslovni prostor - Strana 4\nIzdajem lokal 65 m2 u centru Niša, u zgradi Aleksandrija, kod Pravnog fakulteta, sa letnjom baštom 30 m2. Pogodan za kafić, piceriju, mlečni restoran, apoteku i dr.\nAleksandrija, Niš\t € 0,00 EUR\nIzdavanje, Lokal, Vidikovac\t € 300,00 EUR\nSladja 61\t € 200,00 EUR\nIzdajem lokal u centru Zrenjanina\nLokal se nalazi u strogom centru blizu gimnazije Zrenjaninske u glavnoj ulici Kralja Aleksandra 8 cena 450 e, moguc zakup bašte u samom centru.\nIzdajem, Lokal\t € 300,00 EUR\nMagacin, Poslovni Prostor, Subotica\t € 0,00 EUR\nIzdajem poslovni prostor 135 kvm, visine 3,5 m u Nišu. Prostor se sastoji od kancelarije, mokrog čvora i poslovnog dela. Ogradjen je i ima veliki parking. Može se koristiti kao prodajni a i kao magacinski prostor.


Primed » Nutrijenti koji pomažu snižavanju nivoa šećera u krvi\nNutrijenti koji pomažu snižavanju nivoa šećera u krvi\nPovišeni nivoi šećera u krvi, čak i kad nije u pitanju bolest, izazivaju upalnu oksidaciju, koja se naziva glikacija. Prvi korak u normalizaciji nivoa šećera u krvi je da smanjite količinu tzv. “skrivenog šećera” koji unosite. Prerađena hrana (kolači, keksi, grickalice, peciva) sadrži često znatne količine dodatog šećera koji unosimo ,a da toga nismo ni svesni. Potrebe za šećerom je najbolje zadovoljavati pomoću voća i povrća, jer su u voću šećeri prirodno uravnoteženi sa biljnim vlaknima, mineralima i drugim materijama koje obezbeđuju njegovo pravilno i donekle sporije usvajanje.\nKada je nivo šećera u krvi nizak, to može da izazove osećaj nervoze. Neki ljudi osećaju drhtavicu, ili blagu vrtoglavicu, kada im je nivo šećera u kvi nizak. Onda obično posežu za slatkišima ili zašećerenom kafom kao sredstvom brzog nadoknađivanja šećera. Ako vam je nivo šećera nizak, možda ćete osećati glad čak i nakon što ste jeli.\nKada je nivo šećera u krvi visok, to čini da se osećamo umorno, posebno posle jela. Visok nivo šećera takođe može dovesti do osećaja iritacije, čak i sitnicama, ili do umora koji se provlači tokom celog dana.\nHrom. Uklanja glukozu iz krvi. Kad konzumirate šećer, vaše telo koristi zalihe hroma, pa je važno da vašoj ishrani dodate ovaj nutrijent. Sa starenjem se nivoi hroma u organizmu smanjuju i do 40 %. Biološki najaktivniji oblik hroma je hrom-polinikotinat.\nVanadijum. Mikroelement koji pomaže da se stabilizuje nivo šećera u krvi. U obliku vanadijum-sulfata, lako se apsorbuje. On omogućava da šećer iz krvi ode u mišiće gde lakše može da sagori.\nCimet. Podstiče ćelije da bolje reaguju na insulin. To je od velike koristi za pojedince koji pate od rezistencije na insulin ili imaju druge probleme sa šećerom u krvi. Cimet sadrži matilhidroksi-kalon, polimer koji uravnotežuje nivo šećera u krvi i povećava telesne zalihe energije. Bilo je više proučavanja na temu uticaja cimeta na šećer u krvi, a jedno od njih je pokazalo da je cimet uspevao da snizi šećer u krvi za 29%, snižavajući istovremeno i nivo holesterola.\nGurmar, ili gimnema (Gymnema sylvestre). Biljka koja se hiljadama godina koristi u ajurvedskoj medicini. Ona uništava šećer, što je i značenje njenog imena. Ova biljka sprečava da se hrana iz namirnica koje pojedete suviše brzo pretvori u glikozu. Ona usporava pretvaranje šećera u glukozu u krvi. Zahvaljujući tome, nivoi šećera u krvi su stabilniji.\nMomordika, čarantija ili gorka tikvica. Sve su to imena za istu biljku koja snižava nivo šećera u krvi, što je pokazalo preko 100 proučavanja. Takođe je pokazano i da ova biljka smanjuje apetit. Ono što smanjuje koncentraciju šećera u krvi je sastojak ove voćke, po imenu lektin, zajedno sa još četiri supstance. Gorka tikvica podstiče jedan telesni enzim koji imitira metod kojim se koristi šećer u krvi. To praktično znači, kada jedemo gorku tikvicu, šećer iz krvi se premešta u mišiće i tamo se pretvara u energiju, a ne u masti.\nPrimed Coprinus comatus prah može pomoći u boljem regulisanju vrednosti šećera u krvi, kao i u smanjenju rizika od nastanka komplikacija dijabetesa. Deluje zaštitno na ćelije pankreasa, i stimuliše njihov rad. Savremena istraživanja su pokazala povoljna dejstva Coprinus gljive i u regulisanju telesne mase i smanjenju nivoa holesterola u krvi, što ima značajnu ulogu u prevenciji različitih kardiovaskularnih poremećaja.\nVisok sadržaj trehaloze, slabo rastvorljivog šećera usporava resorpciju glukoze, te se smanjuje nagli porast glikemije nakon obroka.\nTags: cimet, gorka tikvica, hrom, Primed Coprinus comatus, vanadijum, Visok nivo šećera


Goodyear Dunlop otvorio novi poligon za testiranje zimskih guma\nGoodyear Dunlop je upravo otvorio novi Arktik centar za testiranje zimskih guma na krajnjem severu Finske. Proizvođači guma koji posluju u Evropi testiraju svoje zimske gume u krajevima gde su zime najoštrije, pre svega u skandinavskim zemljama. U finskom gradu Ivalu se već nalazi centar za testiranje zimskih guma finskog proizvođača Nokian Tyres i nezavisne kompanije za testiranje Test World Oy.\nArktik centar se nalazi 300 km udaljen od Arktika, pored grada Ivalo. Klimatski uslovi koji vladaju u ovoj oblasti su jako povoljni za testiranje u periodu od novembra do aprila.\nGoodyear Dunlop je zakupio poligon za testiranje od finskog Action Parka. U sastavu ovog kompleksa se nalaze zaleđeno jezero i staza koja prolazi kroz obližnju šumu, a Goodyear Dunlop će imati ekskluzivno pravo korišćenja.\nArktik centar je opremljen najsavremenijom opremom za testiranje guma na snegu i ledu i nekoliko garaža za održavanje test vozila i pripremu test guma. Ceo kompleks je ograđen i pruža kompletnu sigurnost i pouzdanost za testiranje prototipova guma i inovativnih tehnologija.\n“Veoma smo uzbuđeni zbog otvaranja Arktik centra. Imati mogućnost rada u idealnim uslovima na snegu i ledu je istinsko dostignuće. Po definiciji, snežne nauke ne mogu biti proučavane niti uvođene u praksu bez iskustva na terenu; to je uslov za implementaciju najsavremenijih tehnologija guma“, objasnio je Jean-Pierre Jeusette, direktor Goodyear-ovog inovacijskog centra.\nPored poligona za testiranje u Finskoj Goodyear Dunlop testira sve svoje zimske gume na stazama u Francuskoj, Luksemburgu, Švajcarskoj i Novom Zelandu. Geografski raspored centara dozvoljava testiranje na različitim vrstama snega i leda tokom cele godine. Arktik centar je dodatno proširio kapacitete i potvrdio posvećenost kompanije testiranju zimskih guma i unapređenju njihovog kvaliteta. Nova zimska guma Goodyear UltraGrip 9 je takođe testirana u septembru ove godine u Arktik centru.\nLaurent Colantonio direktor Goodyear Dunlop Globalnih predviđanja performansi guma je izrazio zadovoljstvo zbog postignutog ugovora: „Infrastruktura Arktik centra i iskustvo u testiranju zimskih guma dalje će unaprediti sposobnosti i kapacitete za testiranje zimskih guma kompanije Goodyear Dunlop, kako putničkih tako i kamionskih guma. Mi ćemo biti u mogućnosti da koristimo objekte prilagođene uslovima snega i leda koji podstiču razvoj novih zimskih guma i koncepata u budućnosti.“\nGoodyear Dunlop upozorava na značaj zimskih guma\nGoodyear i Dunlop predstavili dve nove zimske gume


EUROPOL je objavio specijalni izvještaj u kojem ističe da brojni primjeri žena koje su izvršile ekstremističke napade ili su preventivno uhapšene “dokazuju da su žene voljne da koriste nasilje ukoliko im to ideologija dozvoljava”.\nMekteb i džudo\nIslamska zajednica u BiH u saradnji sa sarajevskim džudo klubom ON1 pokrenula je projekt "Mekteb i džudo".\nU Studentskom centru Sarajevo živi oko 1.400 studenata koji samo dva sata dnevno imaju toplu vodu u zajedničkim kupaonicama...\nVijeće ministara BiH usvojilo je sredinom 2015. petogodišnju Strategiju za prevenciju i borbu protiv terorizma, koja je pored sigurnosnog i pravosudnog predvidjela i preventivni segment, no neki njeni dijelovi još se nisu ni počeli implementirati.\nU predizbornu kampanju su se uključile i vjerske zajednice u BiH.


“BROJ JEDAN JE NEŠTO NAJVEĆE U NAŠEM SPORTU” Đoković nije hteo da bude skroman nakon istorijske pobede, tribine oduševio jer je govorio “njihovim jezikom”\nKralj svih kraljeva i car svih careva! Živeo zauvek!\nNiko nikad kao Novak: Đoković nastavlja da piše istoriju, USPEO JE da uradi još jednu stvar koju nije niko pre njega


Naslovna Društvo Intervju Sledimo ono po čemu je porodica Dunđerski ostala prepoznata do danas\nUpravitelj Dunđerski fondacije, Jovana Mladenović.\nPostoji veliki broj oblasti u kojima možete delovati „društveno odgovorno“, a malo je onih organizacija, nažalost, koje su svoj fokus stavile na očuvanje naše tradicije i kulture.\n„Kada smo razmišljali o ideji osnivanja fondacije u Srbiji, vizija kojom na neki način ujedinjujemo ono što je zajedničko u istoriji Carlsberga i pivare u Čelarevu, bila je očigledan izbor fokusa našeg delovanja“, kaže za BIZLife upravitelj Dunđerski fondacije, Jovana Mladenović.\nVizija Carlsberga i Dunđerski Fondacije, koja postoji gotovo tri godine, jeste da neguje zaostavštinu i ideje dvojice osnivača, kroz konstantan doprinos unapređenju društva i razvoju pojedinaca u njemu.\n„Unapređenje zajednice u kojoj poslujemo je jedan širok pojam, tako da smo se usmerili na neke segmente koji su prirodni sled onoga po čemu je porodica Dunđerski ostala prepoznata do danas, a to je ulaganje u očuvanje kulturnog nasleđa i obrazovanje. U tom smislu, već treću godinu zaredom, ostvarujemo partnerstvo sa tri fakulteta Univerziteta u Novom Sadu – Tehnološkim, Ekonomskim i Pravnim, koje se ogleda u stipendiranju njihovih najboljih studenata.\nPored toga, saradnja sa Tehnološkim fakultetom ove godine biće unapređena i opremanjem prostorija za držanje nastave, dok za sledeću godinu planiramo još veću podršku u vidu pružanja mogućnosti studentima da praktično primene teorijsko znanje na predmetima koji obrađuju tehnologiju piva.\nSa druge strane, očuvanje kulturnog nasleđa realizujemo kroz podršku projektima lokalne zajednice Bačka Palanka i Čelarevo i već godinama unazad imamo dobru saradnju sa različitim lokalnim udruženjima i institucijama“, kaže Mladenović.\nPočetkom godine pokrenuli ste konkurs za lokalne projekte. Koliko se organizacija prijavilo, koliko je dobilo novac i da li te organizacije već rade na svojim projektima?\nOve godine, konkurs je otvoren za podršku projektima u oblasti zaštite životne sredine, očuvanja kulturnog nasleđa, podrške obrazovanju i odgovorne konzumacije alkohola. Ukupan broj prijavljenih projekata je bio 93, što je zaista bilo pozitivno iznenađenje za nas, a ujedno i pokazatelj da na nivou lokalnih zajednica postoje kvalitetne ideje, samo ih treba prepoznati i pružiti im podršku. Fondacija je podržala 18 projekata, od kojih je većina već realizovana, a planirano je da do kraja ove godine budu finalizirani svi projekti. Budžet koji je izdvojen za podršku lokalnim projektima iznosio je oko 6 miliona dinara.\nZa sada su vaši projekti vezani isključiva za mesta u kojima poslujete, konkretno Čelarevo i Bačku Palanku. Da li imate u planu da uključite i druga mesta u Vojvodini, ako ne i u Srbiji?\nTačno je da je delovanje fondacije za sada ograničeno na područje Vojvodine, pre svega na opštinu Bačka Palanka. Krenuli smo malim koracima, ali sa jakom željom da ono što radimo zaista ima pozitivnog uticaja na zajednicu.\nSvakako nam je ideja da svoj rad proširimo na nacionalni nivo, ali o tom potom, postoji još dosta prostora za delovanje u našoj lokalnoj sredini.\nKrajem prošle godine dodelili ste stipendije za treću generaciju studenata. Da li Fondacija prati razvoj tih stipendista i nakon uručenja novčane pomoći?\nOd osnivanja do danas, naša fondacija je uručila 32 godišnje stipendije, a u decembru ćemo imati i nove stipendiste za školsku 2017/2018-u godinu. Saradnja je za sada ograničena na tri fakulteta Univerziteta u Novom Sadu, ali nam je ideja da u narednom periodu taj broj proširimo. Svakako da pratimo razvoj svojih stipendista, a neki od njih su prošli i studentsku praksu u našoj pivari.\nFondacija postoji više od dve godine. Na koju ste stvar koju je Fondaciju uradila u tom periodu, vi lično najponosniji?\nPostoji veliki broj oblasti u kojima možete delovati „društveno odgovorno“, a malo je onih organizacija, nažalost, koje su svoj fokus stavile na očuvanje naše tradicije i kulture. Ponosna sam što kroz svoje delovanje, bar malo možemo uticati na negovanje nekih starih zanata, običaja, očuvanje znamenitosti i istorije jednog podneblja. Ipak je to ono što velikim delom čini naš identitet kao nacije, a čini mi se da ga ponekad zanemarujemo.\nPored novih stipendista, u narednoj godini planiramo saradnju sa fakultetima koja će obuhvatati razvoj praktične nastave, a neki od većih projekata ticaće se i unapređenja pivarstva u Srbiji. Nastavljamo podršku lokalnim projektima kroz konkurse i unapred se radujemo novim idejama koje ćemo u tom procesu razmatrati.\nPrethodni tekstHeroina Apolonija Laubert\nSledeći tekstPoziv poljoprivrednicima za korišćenje IPARD sredstava 20. decembra


Da Vinči naslikao samog sebe na “Tajnoj večeri”? – Centar za razvoj kreativnosti Cezar\nAugust 20, 2012 September 3, 2012 webmaster\nRenesansni genije nije iza sebe ostavio autoportrete iz mladosti, iako su stručnjaci dugo vremena smatrali da je svoj lik umetao i na svoja platna. Sada, jedan stručnjak ima uzbudljivu, novu teoriju – Da Vinči je naslikao samog sebe – i to dva puta – na jednoj od najpoznatijih slika svih vremena – “Tajnoj večeri”.\nRos King, autor međunarodnog bestselera “Brunelleschi’s Dome” (Bruneleskijeva kupola) verije da je Leonardo svoj lik iskoristio kao inspiraciju za apostole Tomu i Jakova Zevedejeva na 500 godina staroj fresci u Milanu.\nNjegov dokaz delimično se zasniva na malo poznatoj pesmi iz 1490 -ih, vremena kada je Da Vinči radio na “Tajnoj večeri”. Njen autor Gasparo Viskonti bio je prijatelj umetnika i u pesmi se na duhovit način podsmeva neimenovanom umetniku što je svoj potret umetnuo u slike, “i pored toga što je zgodan”.\nPrevious Fejsbuk ima 83 miliona lažnih korisnika\nNext Nagradjen rad “Nikola Tesla – u šest koraka”


Podzemni kontejneri - Strana 31 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Sre Apr 24, 2019 12:14 am\nPostod zexland » Pon Feb 11, 2019 1:17 pm\nJa ne znam sta oni to fantaziraju. Ovo je najbolji model koji se pojavio do sada, i sirina otvora je odlicna, materijal otporan i sam dizajn je prihvatljiv:\npodzemni-kontejneri.jpg (61.79 KiB) Pogledano 1144 puta\nIMG_2744-600x443.jpg (53.04 KiB) Pogledano 1144 puta\nPostod astrodule » Pon Feb 11, 2019 1:45 pm\nApsolutno se slažem. Velika rupa, nožna pedala, to je ono što nam treba.\nPostod Stanislav » Pon Feb 11, 2019 5:59 pm\nMislim da su kante za otpadno sortiranje adekvatnije i potrebnije od ovih.\nPostod Biciklistkinja » Pon Feb 11, 2019 9:18 pm\nPošto se i podzemni i nadzemni kontejneri najčešće nalaze u grupi od 2 do 5, za prvobitan sistem reciklaže potrebno je, kao za Bus Plus pokušaj učenja ulaska na vrata, zalepiti na svaki kontejner *KOMUNALNI OTPAD *PLASTIKA I KARTON *METAL i *STAKLO.\nZa to neko jeftino štampanje i preuređivanje 10 kamiona, mi možemo za 500 000e realno, da verovatno udvadesetrostručimo reciklažu za mesec dana. Nažalost i prošla i ova vlast su želele i prodale Vinču francuzima i na svakom otpadu koji vi bacite će jedna privatna kompanija zaraditi umesto da to ide u zajednički budžet.\nPostod zexland » Pon Feb 11, 2019 11:18 pm\nBiciklistkinja » 11 Feb 2019 08:18 pm napisao: Pošto se i podzemni i nadzemni kontejneri najčešće nalaze u grupi od 2 do 5, za prvobitan sistem reciklaže potrebno je, kao za Bus Plus pokušaj učenja ulaska na vrata, zalepiti na svaki kontejner *KOMUNALNI OTPAD *PLASTIKA I KARTON *METAL i *STAKLO.\nA mogla bi opcija da postoji za sakupljanje "poena" za besplatnu voznju GSP-om, ali za to su potrebni senzori, to bolje da uvedu u supermarketima, pa recimo 10 plasticnih flasa - 89 din, mozes da uzmes kesh ili popust u tom super marketu ili da uzmes busplus dopunu za jednu voznju\nZnaci 1 prazna plasticna flasa bi bila oko 9 din.\nPostod Propeler » Uto Feb 12, 2019 7:46 pm\nOvi podzemni kontejneri su užasavajuće ružni i nepraktični zato što nose u sebi hologramski otisak aure Đilasa i žutih.\nPostod Дошљак » Sre Feb 13, 2019 2:15 am\nzexland » Пон Феб 11, 2019 12:17 pm napisao: Ja ne znam sta oni to fantaziraju. Ovo je najbolji model koji se pojavio do sada, i sirina otvora je odlicna, materijal otporan i sam dizajn je prihvatljiv:\nЈедина замерка коју имам на овај тип контејнера јесте педала за отварање поклопца, у Поп Лукиној где бацам смеће се на једном од два оваква подземна контејнера на оном ближем тротоару покварила.\nPostod nekianonimnilik » Čet Feb 14, 2019 1:56 am\nal i dajle su bolji od djitlerovih u koje su ljudi bukvalno propadali, ja nisam imao iskustva sa pokvarenim pedalama\nPostod DusanBG » Čet Feb 14, 2019 9:09 am\nPa lepo reče čovek "jedina zamerka" ovi su svakako najbolji do sada kod nas.\nKvalitetnije izgledaju jedino oni ukopani raciklažni kojih ima ponegde po gradu, ali oni deluju dosta skuplje za izradu.\nPostod Дошљак » Čet Feb 14, 2019 9:44 am\nСлажем се, ти за рециклажу да кажем осмоугаони са средњом малом папучицом ми делују најиздржљивије. Али и са њима има проблема, ево у блоку 21 су их тако монтирали да им се папучица за отварање налази ти куз два стандардна паркирана контејнера тако да није употребљива. Иако имају отворе за убацивање амбалажа и смећа погодног за рециклажу, на Миријеву сам их видео препуне разног смећа у кесама да прелива. Али дефинитивно су сви бољи од првог типа подземних контејнера који су већином иструлили. Е да, има и један практичан тип подземних контејнера и код Студентског парка.\nPostod Bukira » Čet Feb 14, 2019 9:09 pm\nU 23. bloku su postavili nove podzemne kontejnere:\nPostod Bender Rodriguez » Čet Feb 14, 2019 9:13 pm\nNikad mi nije bila jasna poenta tih osmougaonih površina (limova) nakalemljenih na ove kvadratne. Mislio sam da se radi o nekoj preradi ali sad vidim da je to tako po defaultu.\nPostod astrodule » Čet Feb 14, 2019 9:57 pm\nDa se kladimo da neće da uklone ove obične bar još par meseci.\nPostod direktor » Pet Feb 15, 2019 12:01 am\nNije po difoltu kalemljeni su na vec postojece otvore sramno koliko ima vrsta sad kontisa ...\nPostod Дошљак » Pet Feb 15, 2019 1:32 am\nBukira » Чет Феб 14, 2019 8:09 pm napisao: U 23. bloku su postavili nove podzemne kontejnere:\nДобар пример лоше пројектованог простора за контејнере. Око подземних контејнера фали тротоар, а контејнери на точковима заклањају приступ подземним.\nPostod Bender Rodriguez » Ned Feb 24, 2019 8:35 pm\nMegatrend brigada ne odustaje\nBacanje smeća karticom\nJKP "Gradska čistoća" uskoro raspisuje tender za nabavku nekoliko kontejnera na zaključavanje. Ova novina najpre na desetak lokacija na opštini Vračar\nKontejneri sa sistemom zaključavanja uskoro će se, kako su "Novosti" već objavile, naći na prestoničkim ulicama. JKP "Gradska čistoća" u narednih mesec dana raspisaće tender za nabavku nekoliko ovakvih posuda za smeće, koji će se otključavati uz pomoć kartice. U ove svrhe, planom javnih nabavki za ovu godinu predviđeno je 7.000.000 dinara bez PDV.\nPrema navodima nadležnih u "Gradskoj čistoći", cilj ovog pilot-projekta je da se poboljša proces odvoženja otpada iz centralne gradske zone. Kako objašnjavaju, posebno u ovom delu grada, osim stanara, iste kontejnere ispred zgrada koriste i obližnji ugostiteljski objekti.\n- U velikoj meri posude za odlaganja smeća koriste vlasnici restorana, prodavnica kojih u centralnim gradskim opštinama ima najviše - navode u JKP "Gradska čistoća". - Tako dolazi do nekontrolisanog nakupljanja otpada, pa se dešava da se u tim ulicama stvaraju mini-deponije. Za mesec dana bi trebalo da raspišemo nabavku i kupimo kontejnere, koji će raditi po sistemu otključavanja uz pomoć kartice. Njih će posedovati stanari ulica u kojima će ovi kontejneri biti postavljani.\nOve kante za đubre najpre će isprobati stanari zgrada na Vračaru.\n- Ovo je pilot-projekat, koji će biti testiran na desetak do petnaest lokacija u nekoliko ulica na opštini Vračar kažu u pomenutom komunalnom preduzeću. Nakon sprovedene nabavke, u saradnji sa Gradom, a na osnovu stanja i potreba na terenu, biće određena mesta gde će ovi kontejneri biti postavljeni.\nOsim ovih novina, ovo gradsko preduzeće planira da uvede pametnu infrastrukturu za prikupljanje otpada.\n- Smart infrastruktura podrazumeva mehanizam koji identifikuje količinu otpada i popunjenost kontejnera i na osnovu tih informacija naše ekipe izlaze na teren - objašnjavaju u "Čistoći". - Na taj način ćemo obezbediti efikasnije i rentabilnije poslovanje.\nNadležni u "Gradskoj čistoći" upućuju poziv svim preduzetnicima da sa njima sklope ugovor o preuzimanju ambalažnog otpada kako ne bi koristili kontejnere stanara.\n- Ova usluga je potpuno besplatna, a ugovorom se reguliše dinamika preuzimanja otpada, što bi olakšalo poslovanje lokala, restorana i prodavnica, a doprinelo da naš grad bude lepši i čistiji - zaključuju u ovom komunalnom preduzeću.\nhttp://www.novosti.rs/vesti/beograd.74. ... a-karticom\nPostod Дошљак » Ned Feb 24, 2019 9:03 pm\nЧекај њихова логика је ако сам добро разумео следећа - контејнери у центру су препуни, угоститељи бацају пуно кабастог отпада (амбалаже углавном), па онда хајде да уведемо фенси контејнере на картице које ће имати само станари.\nЗар није било лакше одмах на почетку увести посебне рециклажне контејнере за угоститеље и условити их све обавезом да рециклирају? И исто урадити за све друге фирме које од смећа углавном имају папир и амбалаже.\nPostod direktor » Ned Feb 24, 2019 9:25 pm\nSamo ce smece da se gomila pored kontsa sa karticama ...Inace bice podzemn na kartice koje ce sve zajedno odredkeni da obijaju i vade smece tj sirovine ...\nPostod Bukira » Sub Mar 09, 2019 1:26 am\nOni kontejneri u 23. bloku sad izgledaju ovako:\nKontejneri_23.jpg (186.36 KiB) Pogledano 382 puta\nPostod Žika » Sub Mar 09, 2019 1:12 pm\nA ova dva zelena za mešan otpad ?\nPostod astrodule » Sub Mar 09, 2019 1:20 pm\nNadam se i da kod rupa piše isto. Obiću ću danas jedan takav kod mene.\nPostod Дошљак » Sub Mar 09, 2019 7:34 pm\nОпет грешка у пројектовању, отвор за убацивање смећа је заблокиран зеленим контејнерима. Требало је са друге стране до зелене површине да направе површину и отвор за убацивање смећа.\nPostod astrodule » Sub Mar 09, 2019 8:24 pm\nTo je čest problem. Otvor je okrenut ka ulici.\nPostod Дошљак » Sub Mar 09, 2019 8:29 pm\nА наш народ се гади да руком подигне поклопац контејнера замислите сад да треба да се завлаче у овај узани простор између подземног и класичног контејнера.\nPostod Дошљак » Ned Mar 17, 2019 2:03 pm\nЕво новог типа подземног контејнера у блоку 21.


Garantovana Dezinsekcija i Deratizacija Beograd Najniže Cene - Dezinsekcija Beograd | Deratizacija Beograd | Dezinfekcija Beograd Srbija, dezinsekcijabeograd.com\nO NAMA Dezinsekcija Beograd\nDEZINSEKCIJA kuća, stanova, objekata i poslovnih prostora\nDERATIZACIJA kuća, stanova, poslovnih prostora i magacina\nDEZINFEKCIJA zdravstvenih institucija i u prehrambenoj delatnosti\nKONTAKT informacije - dezinsekcija, deratizacija i dezinfekcija\nProdaja preparata za dezinsekciju\nGarancija za usluge dezinsekcije i deratizacije\nNajjeftinija dezinsekcija uz 6 meseci garancije...\nDanas: 4Ukupno: 51860\nGARANCIJA ZA USLUGE DEZINSEKCIJE, DERATIZACIJE i DEZINFEKCIJE - NAJJEFTINIJE U BEOGRADU\nSve naše usluge dezinsekcije i deratizacije podrazumevaju garanciju u periodu od 6 meseci. U slučaju opravdane reklamacije u periodu za koji važi garancija, dolazak je besplatan, kao i sama intervencija.\nUništavamo sve vrste buba i glodara - GARANCIJA 6 MESECI\nNAJJEFTINIJA DEZINSEKCIJA, DERATIZACIJA I DEZINFEKCIJA U BEOGRADU\nSertifikati, tj. njihovo izdavanje nije uključeno u osnovnu cenu dezinsekcije i deratizacije i ono košta 2400 dinara po izdatom sertifikatu o izvršenoj dezinsekciji i deratizaciji. Ovo važi u slučaju da površina prostorija pravnog lica ne prelazi 40mkv.\nZa pravna lica čije radne prostorije imaju više od 40m2 svaki sledeći kvadrat preko 40-og do kojeg se naplaćuje 2500 dinara, naplačuje se dodatnih 50 dinara po metru uz kompletnu uslugu dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije. Napominjemo da shodno Zakonu o Sanitarnom nadzoru svako pravno lice mora imati potvrdu - sertifikat o izvršenoj periodičnoj dezinsekciji i deratizaciji.\nSertifikati važe 6 meseci za neprehrambenu delatnost i 3 meseca za sve koji se bave proizvodnjom hrane.\nPravnim licima je omogućeno plaćanje putem računa uz overen predračun od strane vlasnika firme ili lica ovlašćenog za potpis po izvršenju dezinsekcije ili deratizacije.\nDezinsekcija Beograd-Najjeftinija dezinsekcija, deratizacija i dezinfekcija.\nBrza i efikasna usluga sa 6 meseci garancije i sertifikatom.\nEkološki prihvatljivi preparati.\nMogućnost reklamacije i besplatnog ponavljanja usluga u garantnom roku.\nU slučaju reklamacije dezinsekcije, deratizacije i dezinfekcije, zahtev za ponavljanje usluga možete nam proslediti preko KONTAKT stranice ili putem telefona. Pravo na reklamaciju imate po osnovu overene pisane garancije, naravno u datom periodu važenja garancije.\nTelefon za reklamacije: 065 66 33 731 (dostupan 0-24h)


"JA BIRAM SRBIJU" U ČAČKU I UŽICU\nTuristička organizacija Srbije je u okviru letnje promotivne kampanje "Ja biram Srbiju" predstavila turističku ponudu još dve destinacije domaćim turistima\nU pitanju su Čačak i Užice, sa čijom su se okolinom upoznali predstavnici domaćih medija. Studijska poseta organizovana je u saradnji sa Turističkom organizacijom grada Čačka i Turističkom organizacijom Užica.Čačak se, pored izuzetne ponude aktivnog odmora sa kojom su se gosti upoznali u ...\n"JA BIRAM SRBIJU" U SOKOBANJI\nTuristička organizacija Srbije je, u saradnji sa Turističkom organizacijom Sokobanje, u okviru promotivne kampanje posvećene domaćim turistima "Ja biram Srbiju" organizovala studijsku posetu domaćih medija Sokobanji\nKampanja "Ja biram Srbiju" je započeta 17. maja i trajaće sve do kraja juna. Fokus ovogodišnje kampanje predstavljaju aktivan odmor i odmor u prirodi, kulturno-istorijsko nasleđe i gastronomija. Upravo iz ovog razloga je Sokobanja izabrana kao prva destinacija koja je uključena u ovu kampa ...\nNOVI TURISTIČKI PROIZVOD - SRBIJA, OTVORENA KANCELARIJA\nTuristička organizacija Srbije predstavila je novi turistički proizvod "Srbija, otvorena kancelarija" (Serbia open office)\nOvaj proizvod namenjen je putnicima koji žele da posao obavljaju van mesta stalnog boravka, odnosno na destinaciji u dužem vremenskom roku, a da slobodno vreme koriste za turističke posete.Digitalni nomadi, naime, poznaju Srbiju i njene potencijale od ranije. Budući da se u vreme pandemije broj ...\nPREDSTAVLJEN STRATEGIJSKI MARKETING PLAN TURIZMA REPUBLIKE SRBIJE\nVlada Republike Srbije usvojila je Strategijski marketing plan turizma Republike Srbije do 2025. godine, strateški dokument čiji je predlog, u skladu sa Zakonom o turizmu i Strategijom razvoja turizma, izradila Turistička organizacija Srbije.\nStrategijski marketing plan turizma Repubike Srbije, putem virtuelne radionice koju je organizovala Turistička organizacija Srbije predstavljen je regionalnim i lokalnim turističkim organizacijama sa ciljem upoznavanja sa usvojenim strateškim dokumentom i najvažnijim zajedničkim zadacima ...\nTURISTIČKE INTERAKTIVNE TABLE U POŽAREVCU I VELIKOM GRADIŠTU\nPožarevac i Veliko Gradište dobili su informativne interaktivne table sa najznačajnijim turističkim informacijama. Vrednost ovog projekta je nešto preko 70.000 evra\n"Značaj ovog projekta prvenstveno se ogleda u tome što Turistička organizacija Grada Požarevca, prateći savremena komunikacijska sredstva, kroz saradnju sa Gradom, uspela je da obezbedi Interaktivnu tablu. Tabla je bila planirana još pre godinu dana ali zbog poznate situacije u vezi sa epidemi ...\n"ČISTO I SIGURNO" (CLEAN & SAFE)\nPoslovno udruženje hotelsko-ugostiteljske privrede Srbije HORES, po ugledu na evropske članice HOTREC-a, kreiralo je pečat "Clean & Safe" ("Čisto & Sigurno")\nIdeja je da se, na ovaj način, razlikuju hoteli, drugi smeštajni objekti i restorani, koji se pridržavaju minimalnih higijenskih i zdravstveno-bezbednosnih mera propisanih od strane Svetske zdravstvene organizacije, i naših nacionalnih zdravstvenih institucija,, spreči širenje virusa COVID–1 ...


Fudbalski savez FBiH obustavio sve aktivnosti | Sport | Fudbal\nFudbalski savez FBiH obustavio sve aktivnosti 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n18.03.2020. / 12:47\nSvim kantonalnim savezima preporučeno je striktno poštivanje odluka i uputstava Savjeta ministara BiH, Federalnog štaba Civilne zaštite kao i kantonalnih vlada i štabova Civilne zaštite.\nFudbalski savez Federacije BiH je zbog pandemije koronavirusa obustavio sve aktivnosti do daljnjeg, navedeno je u saopštenju objavljenom na sajtu ovog saveza.\nKako se navodi u dopisu, danas je održan sastanak najužeg rukovodstva FS FBiH, kojem su prisustvovali predsjednik Irfan Durić, potpredjednik Slaven Garić i generalni sekretar Eldin Baković, te je zaključeno da ''postupajući po odlukama i uputstvima ministara BiH i Federalnog štaba Civilne zaštiteda do daljnjeg traje obustava svih sportskih aktivnosti u okviru NS FBiH, te održavanje sastanaka organa i tijela Saveza''.\nTakođe, istalnuto je da se svim kantonalnim savezima i klubovima koji se takmiče u ligama FS FBiH preporučuje striktno poštivanje odluka i uputstava Savjeta ministara BiH, Federalnog štaba Civilne zaštite kao i kantonalnih vlada i štabova Civilne zaštite.\nNaredni koraci i aktivnosti, saopšteno je, biće utvrđeni u skladu sa odlukama i uputama nadležnih državnih i federalnih organa o čemu će svi članovi FS FBiH biti pravovremeno obaviješteni.\nRukovodstvo FS FBiH će uz pomoć svih postojećih sredstava komunikacija donositi potrebne odluke, a kancelarija FS FBiH ostaje otvorena za dalju komunikaciju i saradnju sa svim članovima Saveza.\nfudbal Fudbalski savez FBiH koronavirus korona virus virus korona


MODUL Univerzitet u Beču - Kako na Master - INO EDUKACIJA\nAustrija, bachelor, Master studije, Modul Beč, Partnerski univerziteti\nDate: April 5, 2016Author: Ana Marija Koppert\nDirektorka Ino Agencije Ana Marija Marinković imala je sastanke sa dekanom Florianom Aubkeom i direktorom upisa Alexandrom Barijem, gde je razgovarala o studijskim programima i apliciranju na osnovne i master studije. Ceo univerzitet je veoma lep, zgrade i učionice su nove i odlično opremljene, sa dobrom kantinom i različitim sadržajima da studentima učenje bude što lakše i prijatnije. Univerzitet je mali i ima 650 studenata iz 70 zemalja, što omogućava profesorima da budu veoma orijentisani na studente, i svaki student može da ima svog mentora ako mu je potrebna dodatna pomoć u učenju ili ispunjavanju zadataka. Postoje i različiti studentski klubovi, kao što su Vinski klub, Fudbal klub, Filmski klub, gde studenti mogu da se bavi različitim hobijima i aktivnostima.\nMODUL Univerzitet ima jedinstven kvalitet jer je Privredna komora Austrije vlasnik univerziteta i univerzitet je neprofitna organizacija, čiji je cilj da ima odlične međunarodne i studente. Akcenat je na biznis i hospitality programima, jer MODUL ima i prestižnu Srednju školu za hotelijerstvo i ugostiteljstvo. Ministarstvo obrazovanja Austrije strogo reguliše sve privatne univerzitete u Austriji te je kvalitet studija isti kao i na državnim univerzitetima, jedino odnos ka studentima potpuno drugačiji. MODUL Univerzitet ima svoj youtube kanal gde se možete detaljno informisati.\nPreko Ino agencije prijava je besplatna. Pošaljite nam besplatan upit\nPrevious Previous post: Univerzitet Cattolica del Sacro Cuore u Milanu


30 veličanstvenih filmova o umetnicima/deo V: U petom postu serijala „30 veličanstvenih filmova o umetnicima“ predstavljamo\n30 veličanstvenih filmova o umetnicima/deo IV: U četvrtom postu serijala „30 veličanstvenih filmova o umetnicima“ predstavljamo\nČetvrtak, 27 Juni 2019 18:00\nDatum: Četvrtak, 27 Juni 2019\nMesto: Sala bioskopa KC\nU četvrtak 27. juna, od 18h, u sali bioskopa KC Vršac, održaće se Veče baleta baletskog studija „Royalty”.\nBaletski studio Royalty osnovan je 14. oktobra 2018. godine u Vršcu. Iako relativno „mlad” baletski studio, već se može pohvaliti velikim brojem polaznika koji su za veoma kratko vreme postigli velike uspehe. Tim Baletskog studija Royalty svoju koncepciju rada usmerava u kulturnom i edukativnom smeru. Ideja je da se mladi ljudi afirmišu i kulturno uzdižu od malih nogu, da nauče na koji način da ispolje svoju kreativnost i oslobode straha od javnog nastupa. Najvažniji deo ovog zajedničkog rada svakako je druženje.\nBaletski studio „Royalty” primarno se bavi klasičnim baletom, uz brojne elemente modernog i džez baleta, šou densa i akrobatike. Klasičan balet je osnovna disciplina, jer razvija tehniku, izražajnost, sluh, koordinaciju pokreta, snagu i izdržljivost.\nJedna od stvari po kojima se izdvajaju je i ta što su njihove devojčice učenice baletske škole „Dimitrije Parlić” u Pančevu i koje za svoj rad, trud i znanje dobijaju značajne diplome.\nIako samo u jednoj takmičarskoj sezoni, deca Baletskog studija „Royalty” postigla su zavidne uspehe i osvojila brojna prva, druga i treća mesta na međunarodnim takmičenjima u Hrvatskoj i Crnoj Gori, državnim takmičenjima u Beogradu i na njima najdražem-takmičenju u našem gradu. Krase ih i dve specijalne nagrade za najbolje koreografije i nagrada za besplatno učešće na velikom plesnom takmičenju u Beču koje ih očekuje u februaru sledeće godine.\n« Predstava „Audicija“\tPredstava „Pet minuta za čitavu večnost” »\nBritish Council\tElizabeta Mihailovic\temocionalna pismenost\tFilm and chips\tfotografija\tfrancuska kinematografija\tFrancuski filmski institut\tFrancuski filmski karavan\tFrancuski institut u Srbiji\tImlek\tjelena gorički\tKeta Josif\tkonkurs\tKulturni centar Vršac\tMuzički centar Zvončići\tNenad Kukić\tPaja Jovanović\tpredstava za decu\tpsihologija\tSlavko timotijević\tSlobodna zona\tslobodna zona 2018\tslobodna zona2019\tUdruženje „Život i zdravlje“\tUnija studenata opstine Vrsac\tvrsacko kulturno leto\tVršački književni klub\tVršački Venac\tVršačko kulturno leto 2018\tŽivko Grozdanić


Teške optužbe na račun grčkih vlasti | Evropa | DW | 28.05.2021\nPotražioci azila u Grčkoj žive u paralelnom pravnom svijetu sa hapšenjima bez sudskog naloga, policijskim nasiljem i legalnim puš-bekovima. Stručnjaci traže nezavisan sistem nadzora.\nNakon šestomjesečnog lokdauna, kafići u centru Soluna su ponovo puni. Dvadesetšestogodišnja Britanka Huop Barker raduje se što se na ulice drugog po veličini grčkog grada konačno vraća život. Ona tu živi od 2018. godine i pomaže migrantima koji su legalno ili ilegalno stigli do Grčke i koji se nadaju da će nekako stići do zapadne Evrope.\n- pročitajte još: Grčka i ilegalno vraćanje migranata\nOd izbijanja korona pandemije, za potražioce azila u Grčkoj situacija se vidno pogoršala, objašnjava Barker. Dok se većina stanovnika zemalja EU raduje zbog završetka restriktivnih mjera u borbi protiv Kovida-19, migranti su “zaglavljeni” u Grčkoj: “Ima kazni za beskućnike koji su za vrijeme lokdauna bili napolju.” Potražioci azila su zarobljeni u kampovima ili se na druge načine zatvaraju – bez obzira da li imaju ili nemaju papire.\n26-godišnja Houp Barker zahtijeva uspostavljanje nezavisnog kontrolnog mehanizma u Grčkoj\nHuop Barker je dio Mreže za nadzor pograničnog nasilja (Border Violence Monitoring Network, BVMN), nezavisne nevladine organizacije koja na čitavom Balkanu prati situaciju sa migrantima i bilježi povrede ljudskih prava. Dok je pažnja svjetske javnosti usmjerena na dešavanja na ostrvu Lezbos i na tamošnji izbjeglički kamp Mavrovuni, poznat i kao “Kara Tepe”, na sjeveru Grčke policija djeluje van medijske pažnje.\nLjudi svjedoče o otmicama koje vlasti sprovode na ulicama ili u obližnjem kampu Diavata. I ne samo to: organizacije za zaštitu ljudskih prava, poput BVMN, iznose teške optužbe na račun grčkih vlasti. Bivši zatvorenici govore o strukturnom nasilju i drugim kršenjima ljudskih prava u šest zatvora za deportaciju na kopnu.\nMnogi ljudi u međuvremenu žive na ulici. U četvrtima sa crvenim svjetlima oko željezničke stanice u Solunu. Noću se kriju u napuštenim kućama ili u starim vozovima – u stalnom strahu od policije. Jedna od briga je strah od ilegalne deportacije u Tursku, odnosno da ih grčke vlasti ne odvedu do granice na rijeci Marici (Evros) i da ih krijumčari, koji vjerovatno sarađuju sa vlastima, ne prebace na tursku obalu.\n„Imam papire. Ali moramo da se krijemo, jer će nas u suprotnom uhapsiti policija“, kaže 23-godišnji Reza iz Avganistana. Rano uveče on i nekoliko drugih ljudi traže mjesto za prenoćište: „Skoro četiri mjeseca sam ovdje, tražim posao, ali ništa ne mogu da nađem”. Čak i ljudi koji su dobili azil u Grčkoj ne mogu da nađu ni posao, ni smještaj. Pored deportacije, plaše se i da će završiti u jednom od zatvora iz kojeg će biti deportovani.\nBez obzira što ima papire, 23-godišnji Reza iz Avganistana živi na solunskim ulicama\nJedan bivši zatvorenik sjevernogrčkog zatvora Paranesti, za BVMN okrtkriva: „Zatvorenici dobijaju veoma malo hrane. Ni odjeću ne dobijaju, stalno ih vrijeđaju i tuku.“ Kada se na to požale stražarima, maskirani policajci ih prebijaju. On sam je više puta zlostavljan: pesnicima, pendrecima ili šutiranjem.\nHoup Barker naglašava da to nije usamljen slučaj. Metode grčkih vlasti su brutalne – kako u izbjegličkim kampovima, tako i u zatvorima i tokom ilegalnih protjerivanja iz zemlje. Primjenjuju se čak i elektrošokovi, mučenje vodom ili prisilno svlačenje. Migranti se žale da su često bili satima maltretirani: „Ljudima su brijali glave. To nije samo puš-bek, već i ekstremno nasilje".\nU zatvoru za deportaciju Paranesti često dolazi do povreda ljudskih prava\nGrčka vlada o tim navodima ili ćuti ili ih demantuje. Nadležni ombudsman Anderas Potakis, objavio je izvještaj u kome govori o nekoliko incidenata. Pritom se žali da mu za detaljnu istragu nedostaju sredstva i ovlašćenja. Nadležne policijske vlasti je pozvao da sprovede istragu, a one su ga obavijestile da internom istragom nije utvrđeno kršenje zakona od strane grčkih službenika.\n- pročitajte još: Nova runda svađe u Briselu: Kuda sa izbjeglicama?\nDimitris Koros, advokat u Grčkom savjetu za izbeglice, prvenstveno kritikuje pooštreni zakon o azilu. Prema tom zakonu policija može da hapsi potražioce azila sa važećim dokumentima i za najmanje prestupe, čak i bez sudskog naloga. „To je paraleleni svijet pored stvarnog sistema krivičnog pravosuđa“, kaže Koros u razgovoru za DW. Za njega sve to ide predaleko: „Hapšenje je sredstvo za postizanje cilja. To znači da bi migranti trebalo da budu pritvoreni samo ako se čini da je moguća legalna deportacija.“\nKoros kritikuje postupanje grčkih vlasti prema migrantima\nTvrđava Evropa poprima oblik u Grčkoj. Zatvori za deportaciju na kopnu, novi hot-spotovi na ostrvima: svi objekti visoke bezbjednosti finansiraju se evrposkim novcem. I u Centru za dobrodošlicu i identifikaciju trenutno se gradi zid visok tri metra. To je naručila Međunarodna organizcaija za migracije (IOM), što se vidi na osnovu tendera koji je raspisan 5. januara 2021. godine, u kojem se govori o “ograđivanju”.\nIOM je 26. maja 2021. godine organizovala konferenciju za štampu o trenutnoj situaciji sa izbjeglicama u Grčkoj. Šef ogranka u Atini, Đanluka Roko, tada je uvjeravao da će Centar za dobrodošlicu i identifikaciju i dalje biti otvoren – osim ako “Grčka odluči da se ne pridržava direktiva i konvencija EU, koje je potpisala”.\nZahvaljujući evropskom novcu "niče" još jedan zid - visok tri metra - za "odbranu od ibjeglica\nNa pitanje DW da li je IOM znao da se, kada je riječ o „ograđivanju“, radi o betonskom zidu, Roko je odgovorio: „IOM upravlja projektom koji finansira EU. Taj projekat grčkim vlastima pomaže u upravljanju trideset i jednim kampom na kopnu.“ U to spadaju i aktivna izgradnja i održavanja.\n- pročitajte još: Jesu li pushbackovi na europskim morskim granicama legalni?\nKako bi se spriječila dalja kršenja zakona, Houp Barker smatra da je neophodno stvaranje nezavisnog kontrolnog mehanizma od strane organizacija koje su dobro upoznate sa situacijom migranata. „To bi moralo da se finansira nezavisno od Evropske komisije. Takođe su potrebne nenajavljene kontrole, i na granicama.“ Najavljane posjete izbjegličkim kampovima, kakve trenutno vrši Visoki komesarijat UN za izbjeglice (UNHCR) nisu dovoljne da bi se utvrdilo da li službenici države članice EU, Grčke, poštuju nacionalno i međunarodno pravo.\nAutor Florian Šmic, Fanny Facsar\nTagovi Grčka, azil


Lekcija iz istorije za Tursku | Kiosk | DW | 22.04.2015\nLekcija iz istorije za Tursku\nVelika koalicija u Berlinu je donijela odluku da masakr nad Armencima, koji se dogodio prije 100 godina, nazove genocidom. Njemačka štampa podržava ovu odluku, ali podsjeća i na zločine nad Hererima u Namibiji.\nSpomenik u Erivanu posvećen masakru nad Armenima\n„Poštovanje“, ovako ovu odluku njemačke vlade ocjenjuje list Handelsblatt, „za sve one u Uniji (Kršćanskodemokratskoj – op. red.) i opoziciji koji su to do sada odbijali pred tvrdoglavim Erdoganom i njegovim negiranjem genocida nad Armencima“.\n„Već sada je jasno da će ova riječ u diskusiji u Bundestagu biti apsolutno najčešće korištena“, ocjenjuje Thueringer Allgemeine. Ovaj odjek može pomoći da se jedan dio turskog stanovništva oslobodi zablude da se ubijanje više od milion ljudi bilo čime može opravdati“, komentira ovaj list.\n„Nakon lekcije iz istorije za Turke Njemačka bi se mogla i sama okrenuti vlastitim istorijskim pogreškama“, smatra Badische Tagblatt. „U istorijske činjenice 20. stoljeća ne spada samo genocid nad Armencima, već i nad Hererima u Namibiji. Počinila ga je prije oko 110 godina njemačka kolonijalna vlast. No Berlin negira do danas da je to bio genocid i odbija zahtjeve za odštetom. To ne zaslužuje manju kritiku nego što je zaslužuje turski odnos prema istini“, smatra Badische Tagblatt.\nSvaki zločin treba imati svoje ime\n„Izbor riječi je ovdje od najvećeg političkog značaja jer Turska svim silama želi spriječiti da zločini od prije stotinu godina budu nazvani genocidom.Termin genocid, koji se danas koristi na međunarodnoj razini i u nauci, je relativno mlad. Skovao ga je Raphael Lemkin, advokat rođen u Poljskoj, koji je početkom četrdesetih godina prošlog vijeka pobjegao u SAD i spominje ga u svom tekstu „Axis Rule in Occupied Europe“ objavljenom u jesen 1944. godine. Lemkin je kratko nakon dolaska u Ameriku na radiju slušao govor Winstona Churchilla, britanskog premijera, koji je o „barbarskim divljanjima nacista“ rekao: „Doživljavamo zločin bez imena.“ Lemkin je stoga zaključio da svaki zločin mora da dobije svoje ime. On je napisao da se pod genocidom misli na „uništavanje jednog naroda ili jedne etničke grupe“, piše Die Welt.\nKosovski građani na putu za Zapadnu Europu\nKosovu je potrebna migraciona politika\nŠvicarski dnevnik Neue Zuercher Zeitung piše o Kosovu, tačnije o nepodnošljivoj ekonomskoj situaciji i želji mnogih kosovskih Albanaca da odu u inozemstvo. U tekstu pod naslovom: „Kosovu je potrebna migraciona politika“, između ostalog, piše: „Najnoviji, ekonomski motivisani, egzodus sa Kosova, drastično je pokazao da je potrebno upravljati kosovskom migracijom. Sadašnja izolacija zemlje čiji stanovnici, za razliku od susjeda, samo sa vizom smiju u šengenski prostor, ne nudi perspektive – ni za stanovnike Kosova ni za ciljne države koje moraju da se nose sa ilegalnom imigracijom.“\n„U Frankfurter Allgemeine Zeitungu je nedavno predloženo da Njemačka otvori svoja vrata radnim imigrantima sa Kosova. U seoskim dijelovima Njemačke nema dovoljno zanatlija, a nigdje nema dovoljno personala u oblasti njege starih i bolesnih lica. Predloženo je i da Njemačka ulaže u strane škole na Kosovu da bi iz njih regrutovala najbolje glave. Politička prihvatljivost ovog prijedloga je problematična, ali i bez toga, ovakav model nije dovoljno promišljen, i to iz dva razloga: prvo, snabdijevanje stanovništva bi postalo još više zavisno od novca rodbine iz inostranstva. A zna se da se one koriste gotovo isključivo za konzum i gradnju kuća. Produktivnog investiranja novca gotovo da i nema. Drugo, baš su kvalifikovani ljudi ti koji odlaze – i to zauvijek. A to su oni koji bi najprije bili u stanju da pokrenu privredu. I koji bi najprije mogli da izazovu korumpiranu političku kastu.“\n„Model o kome bi trebalo ozbiljno porazgovarati je drukčiji: riječ je o cirkularnoj migraciji. Ona podrazumijeva višestruko odlaženje u inostranstvo i vraćanje u otadžbinu. Emigranti bi u inostranstvu radili ili se školovali i potom bi se vraćali. Odlučujuće pri tom jeste da se vodi računa ne samo o tržištu rada zemlje u koju se odlazi, već i o razvoju zemlje porijekla. Jer, emigranti bi trebalo da se vraćaju ne samo sa novcem, već i sa umijećem i novim idejama“, piše Neue Zuercher Zeitung.\nNapetosti između turskih vlasti i Vatikana, zbog toga što je papa Franjo genocid nad Jermenima i nazvao genocidom, tema je i današnjih listova na njemačkom jeziku. (15.04.2015)\nTagovi Armeni, Turska, genocid, Njemačka, Namibija, Kosovo\nBez obeštećenja za genocid? 31.07.2018\nSud u Njujorku će odlučiti da li će se proglasiti nadležnim za tužbe pripadnika naroda Herero i Nama koji traže odštetu za zločine njemačke kolonijalne sile nad tim narodima početkom 20. vijeka.


FEST: REVIJA FILMOVA, A NE ZVEZDA - KULTIM - književnost, poezija, stvaralaštvo, kultura\nO dobroj filmskoj godini, slavnim danima FEST-a i njegovoj budućnosti, o Kustendorfu, zvezdama i Oskarima u emisiji „Hoću da znam“ 1. februara govorili su predstavnici FEST-a Ivan Karl i Borislav Anđelić.\n„U tom moru raznih dešavanja tokom jedne godine FEST je uspeo da obezebedi ono najrelevantnije iz 2012. godine i ono što je sada najaktuelnije na tržištu“, tvrdi Karl.\nFestival će otvoriti prošlogodišnji pobednik festivala u Kanu, nagrađivana drama „Ljubav“ Mihaela Hanekea.\n„Prošla godina bila je ujednačena po kvalitetu filma, pa nije bilo apsolutnih šampiona. Ali ako jedan film treba da dobije tu titulu, onda je to ‘Ljubav‘. To je veoma emotivni naboj odnosa prema ljubavi u susret smrti“, smatra umetnički direktor festivala, filmski krtičar Borislav Anđelić dodajući da je reč o ostvarenju koje osim maestralne režije objedinjuje i maestralne glumce.\nOn je preporučio i program filmova iz Južne Amerike, čija je kinematografije ove godine na FEST-u zastupljena kroz program zemlje u fokusu, zatim švedski film „Kol gerla“, novo delo legendarnog Bertolučija „Ja i ti“…\n„To je manifestacija okrenuta ka mladima, što je opet drugačiji stimulans. Pošto je to i ne komercijalna manifestacija, ima sve pozitivne predznake“, navodi Anđelić napominjući da bi za sva ta gostovanja FEST morao da izdvoji značajna sredstva. Osim toga, FEST ima i dodatne probleme, s obzirom na to da se poklapa sa dodelom najprestižnijih filmskih nagrada.\n„S jedne strane, što je naša prednost, jeste da u vreme trke za Oskara naša publika u sali može da vidi sve te filmove i donese svoj lični sud. Ali to je i hendikep, jer sva renomirana imena iz sveta filma sklona su da se u to vreme pojave na dodeli Oskara“, smatra on.\n„Naravno da je tada studijima bilo zanimjivo naše tržište. Oni šalju glumce tamo gde ima para, a Jugoslavija je imala i politički položaj ali i jedino otvoreno i veliko tržište u ovom deliu Evrope“, zaključuje on.\n„Trebalo bi da dođe i Albert Majer, poreklom Srbin koji je krajem četrdesetih godina prošlog veka emigrirao iz Jugoslavije. Malo ljudi zna da je to čovek koji je usavršio filmsku kameru u Holivudu, četiri puta nagrađen Oskarom“, kazao je Karl najavljujući dokumentarac o njemu koji će biti prikazan na FEST-u.\nPrevPrethodnaBEČKI MUZEJ POZIVA NUDISTE NA IZLOŽBU „NAGI MUŠKARCI“\nSledećaTOP 20: NAJBOLJE GLEM-ROK PESMENext


VREMENSKA PROGNOZA: Ova upozorenja su važna za vozače, a evo kakvo će vreme biti za vikend (RHMZ) | DNEVNE\nVREMENSKA PROGNOZA: Ova upozorenja su važna za vozače, a evo kakvo će vreme biti za vikend (RHMZ)\nTek u utorak očekuje se razvedravanje i pretežno sunčano i toplije vreme\nU naredna dva sata biće pretežno oblačno, ponegde s kišom i pljuskovima, naročito u Bačkoj i Sremu, kao i na severu Borskog i Braničevskog okruga, gde će pljuskovi biti praćeni grmljavinom.\nKasnije posle podne, uveče iu toku noći intenzivnije padavine (od 20 do 30 mm za 12 h) očekuju se u sledećim delovima Srbije: u Vojvodini, Beogradu, u Mačvanskom i Kolubarskom okrugu, na severu Šumadijskog okruga, kao i u Podunavskom, Braničevskom i Borskom okrugu, navodi RHMZ u svojoj današnjoj najavi, za period od 14 do 20 časova.\nSutra će u Srbiji biti promenljivo oblačno i hladnije, mestimično s kišom i pljuskovima i retkom pojavom grmljavina, na visokim planinama sa slabim snegom. Vetar slab i umeren, severozapadni. Najniža temperatura od 5 do 9, najviša od 13 do 17 stepeni.\nMALA BRAČNA PECKANJA: Jelena Đoković objavila sliku u kupaćem kostimu, a onda je usledio i Novakov ‘odgovor’ (FOTO)\nVIKEND TMURAN I SA KIŠOM, U UTORAK PROLEPŠAVANJE\nPrvog dana vikenda biće pretežno oblačno i sveže, mestimično s kišom, na visokim planinama sa slabim snegom.\nVetar slab i umeren, severni i severozapadni. Najniža temperatura od 5 do 9, najviša od 12 do 15 stepeni.\nU nedelju vreme slično kao u subotu. U ponedeljak se očekuje promenljivo oblačno, mestimično s kišom i pljuskovima sa grmljavinom, temperatura malo ispod proseka.\nTek u utorak razvedravanje i zatim pretežno sunčano i toplije.\nUpozorenje vozačima uputio je i Auto-moto savez Srbije.\nDanas će suve kolovoze i dobre uslove za vožnju povremeno kvariti prolećni i kratkotrajni lokalni pljuskovi, što je dovoljan razlog da vozači budu pažljiviji za volanom. AMSS savetuje vozače da obrate pažnju na stanje kolovoza kako ih ne bi iznenadile vlažne ili mokre deonice, a koje su često razlog gubljenja kontrole nad vozilom.\nPovremeni pljuskovi doprinose i učestaloj pojavi odrona na koje vozači posebno treba da obrate pažnju, dodaje se u saopštenju AMS S-a. Prema poslednjim informacijma Uprave granične policije na putničkim terminalima naših graničnih prelaza nema dužih zadržavanja od 30 minuta.\nTeretna motorna vozila, na izlazu iz Srbije, najduže čekaju na Horgošu, šest sati, na Šidu pet sati, na Kelebiji i Batrovcima tri sata, na prelazu Sremska Rača dva sata, a na granici kod Bačke Palanke 60 minuta.


Zemanu nagrada Kisela žaba za seksističku izjavu godine\n“Ostaćemo bez lepote naših žena, zato što će biti pokrivene od glave do pete u burkama. I lice, gde je nekakva mreža od tkanine. Mislim, mogu da zamislim žene gde bi to značilo poboljšanje ali takvih žena je malo a ja ovde ne vidim nijednu takvu”, rekao je češki predsednik u oktobru prošle godine u jednom od svojih objašnjenja zašto Češka ne bi nikako smela da prima izbeglice muslimane, čak i kada beže da spasu gole živote iz ratom zahvaćenih područja Sirije i Iraka.\nDa pobedi u anketi i osvoji Kiselu žabu pomogla mu je i druga izjava kada je odbio da primi dve Čehinje otete u Pakistanu koje su u zatočeništvu provele dve godinea Češka ih je otkupila za oko šest miliona dolara.\n“Sigurno se neću sresti sa devojkama. Ponele su se brljivo i zadale brige i porodicama i češkoj državi”, kazao je Zeman u martu prošle godine pošto su Čehinje oslobodjenje uz posredovanje jedne turske humanitarne organizacije.\n“Jednom kao premijer, jednom kao penzioner, jednom kao predsednik. Svaku nagradu treba uručiti. Dobitnik takve nagrade treba pokorno da je primi”, reagovao je danas Zeman.


SPREMA SE NOVI RAT: Vođe u Sandžaku očigledno kopiraju scenario sa Kosova! | Vesti Dana\nRaspad Jugoslavije počeo tako što su prvo slovenački, pa kasnije i hrvatski političari od svojih građana tražili da ne odlaze u tadašnju JNA. Da li SDA Sandžaka pokušava da kopira taj model?\nEkstremisti u Sandžaku (Foto: Screenshot)\nStranka demokratske akcije Sandžaka je izdala saopštenje u kome zahteva da Ministarstvo odbrane i srpska vojska Bošnjake iz Sandžaka izuzmu iz pozivanja i raspoređivanja u rezervni sastav i učestvovanja na vojnim vežbama, dodajući da se Bošnjaci neće odazivati takvim pozivima „kako sebe ne bi izlagali rizicima i realnim opasnostima po život“.\nLjuban Karan, potpukovnik Kontraobaveštajne službe (KOS) u penziji, veruje da se iza ovoga krije krivično delo koje država ne bi smela da zanemari. Marina Kostić, specijalista međunarodne politike i generalni sekretar Strukovnog udruženja sektora bezbednosti (SUSB), postavlja pitanje da li će oni Bošnjaci koji se ogluše o ovaj zahtev proći kao svojevremeno Albanci sa Kosova lojalni Srbiji?\n„Znamo kako su prolazili Albanci na Kosovu koji su bili viđeni kao saradnici države Srbije i njenih institucija… Zato bih se ja više zabrinula za odnos Bošnjaka prema Bošnjacima nego za odnos Srbije prema njima, i mislim da bi i ostali lideri Bošnjaka trebalo da reaguju kako bi smanjili tenzije koje postoje unutar bošnjačkog naroda“, napominje naša sagovornica.\nPukovnik Karan kaže da ne treba zaboraviti da je raspad Jugoslavije počeo tako što su prvo slovenački, pa kasnije i hrvatski političari od svojih građana tražili da ne odlaze u tadašnju JNA.\n„Ne smemo da dozvolimo da država Srbija ne kontroliše deo svoje teritorije. Ako je već na Kosovu tako kako jeste, i ako su tamo međunarodne snage, ne smemo dozvoliti da na ovom delu, koji je pod našom kontrolom, pojedinci narušavaju državni poredak i podrivaju osnovne stubove društva“, upozorava pukovnik Karan.\nSrbija ne sme, dodaje naš sagovornik, ni zbog kakvog pritiska, bez obzira na to da li on dolazi iznutra ili spolja, sebi da dozvoli luksuz da naruši odbranu i bezbednost države. Bošnjaci su naši građani, i oni treba da budu odani državi u kojoj žive, što znači i da se odzivaju na pozive kao i svi drugi građani ove države.\n„Oni ne mogu selektivno da poštuju državu Srbiju — da prihvate beneficije koje uživaju od države, a obaveze ne. To ne dozvoljava nijedna država u svetu, pa ne bi trebalo ni Srbija. Jer, šta ovom porukom SDA Sandžaka hoće da pokaže? To da Srbija nije država!? Da može da se radi i ovako i onako? U čiju će vojsku ti ljudi ići ako ne u našu, ako zatreba. Da li će ići u neku drugu? To je pitanje koje treba postaviti lideru SDA Sandžaka Sulejmanu Ugljaninu“, veruje naš sagovornik.\nGeneralni sekretar SDA Sandžaka Ahmedin Škrijelj je na konferenciji za štampu naveo da se njihovoj stranci javio veliki broj, kako je rekao, zabrinutih roditelja „čija su deca dobila pozive za raspoređivanje u rezervni sastav srpske vojske i učestvovanje na vojnim vežbama“.\n„Oni su se obratili stranci sa zahtevom da ih zaštiti od te vrste pritisaka i opasnosti po život kojim ih izlažu srpska vojska i Ministarstvo odbrane“, naveo je Škrijelj.\nŠkrijelj je još rekao da „objektivan strah Bošnjaka od srpskih oružanih snaga“ leži u činjenici da „mnogobrojni zločini počinjeni nad Bošnjacima od strane upravo tih oružanih snaga nisu rasvetljeni, a odgovorni do danas nisu kažnjeni“.\nUpravo iz tih razloga, prema njegovim rečima, Bošnjaci u srpskoj vojsci i drugim srpskim oružanim snagama vide preteću oružanu silu koja je pokazala neprijateljski odnos prema Bošnjacima od raspada bivše SFRJ do danas. On je dodao i da su se tim povodom obratili najvišim državnim organima sa zahtevom da izuzmu Bošnjake iz raspoređivanja i poziva na vojne vežbe „sve dok se ne otkriju i kazne pripadnici srpske vojske koji su učestvovali u zločinima nad Bošnjacima i dok se ne utvrdi konačno rešenje za položaj i status Bošnjaka i Sandžaka“.\nŠAPIĆ REGISTRUJE STRANKU: Moguć izlazak na republički nivo


Горан Триван добио признање за џентлмена године | Socijalistička partija Srbije\nGoran Trivan dobio priznanje za džentlmena godine Vesti\n19 oktobra, 2019 u 11:03\nMinistru zaštite životne sredine Goranu Trivanu svečano je uručeno specijalno priznanje za džentlmena godine, u okviru regionalne konferencije “Jaka žena”, koja je održana u Vrnjačkoj banji.\nUkazujući da je naš svet danas “obojen” ženom koja čini veći deo svetske populacije, on je istakao da je odnos žena prema životnoj sredini tim pre značajniji, jer one po svojoj prirodi izražavaju empatiju, razumevanje i brigu za svoje okruženje i život po sebi.\nRegionalna konferencija “Jaka žena” okupila je istaknute žene iz privrednog, društvenog i javnog života iz čitavog regiona, kao i najviše predstavnike lokalnih samouprava, privrednih komora i turističkih organizacija, s ciljem da podstakne međunarodnu saradnju, preduzetništvo i razmenu iskustava i ideja, i podrži osnaživanje žena kao značajne pokretačke snage društva.


Regionalni turniri za djevojčice do 13 godina\nSrijeda, 6. novembar 2019. 10:41\nOvog vikenda biće održana četiri turnira za djevojčice do 13 godina starosti.\nTurniri će biti održani u Trening centru NS/FS BiH u Zenici (Grupa centar), na stadionu „Mokri Dolac“ u Posušju (Grupa jug), na stadionu NK „Hajduk“ u Orašju (Grupa sjever), te na pomoćnom terenu Gradskog stadiona u Banjaluci (Grupa zapad). Turnir u Zenici počinje 9.11.2019. u 10:00 sati, a istog dana od 11:00 biće održani turniri u Posušju i Orašju. Utakmice grupe zapad u Banjaluci biće odigrane 10. novembra od 13:00 sati.\nGrupa centar: BAAP Sportivo (Sarajevo), SFK 2000 Sarajevo, ŽNK Čelik (Zenica), ŠF Respekt (Sarajevo) i ŽNK Krivaja (Zavidovići).\nGrupa jug: ŽNK Sloga (Gornji Vakuf), ŽNK Iskra (Bugojno) i ŽNK Inter (Posušje).\nGrupa sjever: ŽNK Posavina (Domaljevac), ŽFK Lokomotiva (Brčko), ŽFK Gornji Rahić (Brčko), ŽFK Radnik (Bijeljina) i ŽFK Drina (Zvornik).\nGrupa zapad: ŽNK Željezničar (Bosanska Krupa), ŽFK Banja Luka, ŽFK Ljubić (Prnjavor).\nSvi gradovi iz kojih dolaze prijavljeni timovi biće domaćini jednog turnira regije kojoj pripadaju, dok će završni turnir prvaka regija biti održan u Trening centru NS/FS BiH u Zenici u junu 2020. godine.


Inspektori u proveri | VAmedia - info portal\n25/01/2016 25/01/2016 Нема коментара на Inspektori u proveri\n“Ministarstvo upozorava sve korisnike javnih sredstava da će se poštovanje zakona strogo kontrolisati, i da vode računa da se racionalizacija vrši kroz reorganizaciju koja će omogućiti trajno ukidanje radnih mesta, a nikako proglašavanjem za višak zaposlenih čije je radno mesto potrebno. Takve zloupotrebe poznate su odranije – da se zaposleni penzioniše uz otpremninu, a na njegovo mesto zaposli novo lice”, navodi Ministarstvo državne uprave.\nGrad Valjevo je nakon predaje spiskova o broju zaposlenih medju retkim gradovima u kojima ima manje zaposlenih nego što je to novom odlukom predvidjeno. Država je predvidela da Grad Valjevo može imati 1287 zaposlenih , a utvrdjeni broj je za 26 osoba manji.\nOne koji ne prilagode broj radnih mesta vladinoj odluci, čeka kazna do dva miliona dinara. A posle februara sledi druga faza u kojoj do kraja godine treba ugasiti još 20.000 radnih mesta.\nKako najavljuje ministartstvo broj zaposlenih mora biti uskladjen sa odlukom Vlade , a da li se odluka sprovodi onako kako je predvidjeno proveravaće inspektori u gradovima i opštinama.\nGrad Valjevo je najavio uskladjivanje sa dozvoljenim brojem zaposlenih te i da će zatražiti od ministarstva dozvolu za upošljavanjem 26 lica . Nije poznato da li je Grad već uputio takav dopis ministarstvu.