Brend južne pruge - InfoVranjske\n– Oko deset godina unazad, iz budžeta grada izdvaja se sve manje novca za kulturu – konstatuje Djerić i dodaje da je bez obzira na to ŠAF uspeo da uspešno realizuje i Internacionalnu radionicu dečjeg animiranog filma i Ferstival „Zlatni puž“:\n-Imamo najavu od lokalne samouprave da će pokušati da nađe način za kupovinu nove tehničke opreme, koja godinama nije obnavljana. Deca koja pohađaju Šaf su izuzetno kreativna i izrađuju filmove u različitim tehnikama, ali „kaskamo“ sa sličnim školama u svetu – priznaje Djerić.\n-Oni znaju da se i u svetu kotiramo visoko. Kada je reč o organizovanju internacionalnih radionica i festivala, na planeti postoje samo dve tradicionalne, od kojih se jedna organizuje u Vranju. To je „Zlatni puž“, festival na kome su samo prošle godine prikazana 224 filma – pojašnjava naš sagovornik.\nŠAF je i član ASIFE – međunarodne asocijacije animiranog filma. To znači da svetski kinematografi prate kako funkcionišu škole koje se bave izradom animiranog filma:\n– Povodom pet decenija postojanja ASIFE 2003. objavljena je monografija o ovoj organizaciji, u kojoj se u dva članka afirmativno govori o vranjskom Šaf-u, što predstavlja veliki uspeh ne samo za ovu ustanovu, već i za Vranje i Srbiju- ponosan je direktor.\nMiroslav Djerić rođen je 1976. godine u Vranju gde je završio osnovnu i srednju školu. Završio je Građevinsko-arhitektonski fakultet. Član je Škole animiranog filma od osnivanja 1987. godine. Od 2007. godine je u stalnom radnom odnosu u ŠAF-u kao asitent voditelja . U periodu 2012. i 2013. godine obavljao je funkciju zamenika direktora ŠAF-a. Učestvovao je na mnogim radionicama koje su održane van Vranja i na svim radionicama u Vranju najpre kao učesnik a kasnije i kao voditelj grupa i voditelj radionica. Na „Zlatnom pužu“ bio je član selekcione komisije i direktor festivala. Povodom 6. septembra, Dana oslobođenja Vranjske Banje 2015. godine dobitnik je Zahvalnice za doprinos razvoju, ugledu i afirmaciji Gradske opštine Vranjska Banja.


FEBRUARSKA NAGRADA: Među kandidatima i Joland Korora, Nenad Pagonis, Miodrag Koprivica... | (Vesti - 10.01.2020) Novi Sad\n10.01.2020 u 11:14h\nFEBRUARSKA NAGRADA: Među kandidatima i Joland Korora, Nenad Pagonis, Miodrag Koprivica...\nČlanovi Кomisije za obeležavanje praznika, dodelu priznanja i međugradsku saradnju u zemlji i inostranstvu prihvatili su na današnjoj sednici sedam inicijativa za Februarsku nagradu za 2019. godinu i sve podnete inicijative stigle su blagovremeno, do 31. decembra 2019. godine, javljaju iz Skupštine Grada Novog Sada.\nMeđu kandidatima su predsednica NURDOR-a Joland Korora (podnosioci inicijative Nataša Stefanović i Marija Baškal), generalni direktor JMU Radio-televizije Vojvodine dr Miodrag Кoprivica (podnosilac inicijative Udruženje medijskih profesionalaca Vojvodine), član Evropske akademije nauka i član Američke akademije za radiohirurgiju dr Novak Vukoje (podnosioci inicijative Evropska akademija nauka, Beograd i predsednik Skupštine Opštine Sečanj Arsen Plahin), mašinski inženjer u penziji i humanitarac Zoran Кocić (podnosilac inicijative Relja Aleksić), kik-bokser i humanitarac Nenad Pagonis (podnosilac inicijative Udruženje "Biznisnova" Novi Sad), magistar književnih nauka mr Boško Brzić (podnosilac inicijative Vladimir Cvijin Spremo) i magistar geo-nauka Bojan Radojević (podnosilac inicijative Luka Labus).\nPovezane teme dr novak vukoje Februarska nagrada Joland Korora miodrag koprivica Nenad Pagonis skupština grada novog sada


Vizantijska filozofija – kratak pregled vizantijske filozofije – KA FILOZOFIJI\nVizantijska filozofija – kratak pregled vizantijske filozofije\n11. juna 2010. 28. juna 2017. autor: Branko Milić, posted in Hrišćanstvo, Hrišćanstvo i srednjevekovna filozofija, Vizantijska filozofija\nKratak pregled razvoja vizantijske filozofije\nPosle pada Zapadnog Rimskog carstva 476. godine, pred naletom germanskih plemena, centar duhovnog razvoja tokom celog srednjeg veka postaje Vizantija (Istočno Rimsko carstvo) ili „Vizantijski komonvelt’’, kako piše poznati vizantolog Dimitrije Obolenski. Ona to ostaje sve do pada Carigrada 1453. godine, kada je umesto krsta stavljen plumesec na crkvu Svete Sofije, a ona dobila ime Aja Sofija (tada gine Konstantin XI sin Manojla II i Jelene Dragaš, jedine Srpkinje koja je bila vizantijska carica). Vizantijska filozofija je prirodni i istorijski naslednik helenske filozofije. Ona se uglavnom razvijala u znaku novoplatonizma i mistike, nasuprot latinskom (zapadnom) hrišćanstvu, kojeje pod određenim istorijskim okolnostima, prihvatilo i razvijalo uglavnom sholastički aristotelovski racionalizam. Najvažnija tekovina vizantijske filozofije je svakako neoplatonistički prožet isihazam (grč. hesichia -tihovanje).\nU prvoj fazi (od IV-VII veka), vizantijska filozofija je u znaku hristoloških i soterioloških rasprava, a pod velikim uticajem novoplatonizma. To je period posle prvog Vaseljenskog sabora u Nikeji 325. godine, kada filozofe zamenjuju apologeti i crkveni oci. Oni rade na sistematizaciji hrišćanskih dogmi, s obzirom da Isus Hristos Nazarećanin nije ostavio pisanog traga iza sebe. U tom smislu, poseban značaj je imalo učenje o Logosu, u tumačenju Aleksandrinaca Filona i Origena, kao i pisca četvrtog jevanđelja Novog zaveta Jovana Bogoslova. Najznačajnija imena vizantijske hrišćanske patrističke književnosti svakako su: sveti Vasilije Veliki, sveti Grigorije Bogoslov, sveti Jovan Zlatousti i Maksim Ispovednik.\nIV vek se smatra „zlatnim vekom” vizantijske patristike, pre svega zahvaljujući delatnosti Kapadokijaca (Vasilije Veliki, Grigorije Bogoslov i Grigorije Niski). Oni su stvorili uslove za pojavu zagonetnog mislioca Dionisija Areopagite. Korpus njegovih dela (O Božijim imenima, O nebeskoj hijerarhiji, O crkvenoj hijerarhiji, O mističkom bogoslovljui 10 pisama) imao je veliki uticaj na srednjovekovnu filozofiju i umetnost. Poredeći Avgustina i Areopagitu, C. Averincev zapravo utemeljuje kasniji rascep na katoličanstvo i pravoslavlje: „Kod Avgustina je ozbiljno prihvaćeno vremensko načelo. Tema areopagitskog korpusa jeste svet kao poredak, kao struktura, kao zakonoliko sapodređenje čulnog i nadčulnog, kao hijerarhije koja nepromenljivo prebiva u vanvremenskoj večnosti”. Posebno mesto u vizantijskoj filozofiji zauzima i Maksim Ispovednik (oko 580-662). On je u mladosti službovao kod cara Iraklija, zamonašio se, a zbog njegovih teoloških pogleda odsečen mu je jezik i desna ruka. Njegovom smrću 662. godine, na putu u kavkasko progonstvo završava se epoha pravoslavne patristike.\nCrkva ga je kasnije kanonizovala i proglasila „ispovednikom istine”, čime su okončane tzv. hristološke rasprave. Prema ovom Origenovom nasledniku istorija sveta se deli na dva perioda: period pripreme za učovečenje Boga (koji se završava rođenjem Hrista) i period pripreme ljudi za oboženje (theosis). Ispovednik je svojom filozofijom uticao na Eriugenu, kao i poznate ruske religijske filozofe Fjodorova i Solovjova.\nIkonoborci i ikonobranioci\nDrugi period vizantijske filozofije (VIII i IX vek) protiče u znaku ikonoklastičke krize (711-843). Ikonoborački pokretje naročito biojak u vreme careva Lava III i Konstantina V, a i car Teofilo (829-842) je bio veliki borac protiv poštovanja ikona pri bogosluženju. Ipak, pobedili su poštovaoci ikona – ali ne kao slika, već zbog likova koji su prikazani na njima. Na II Nikejskom vaseljenskom saboru 787. godine, uspostavljen je kult ikona u tom smislu. Iz tog perioda su najznačajniji spisi i radovi Teodora Studite, patrijarha Nikifora i čuvenog Jovana Damaskina (Joanis Damaskinos).\nDok su na Zapadu ikone tretirane kao „knjige za nepismene”, poštovaoci ikona na Istoku razvijali su teologiju. Zanimljivo je da Damaskinsvoje bogoslovlje zasniva na Aristotelovoj logici, a njegov kompilatorski kompedijum Istočnik znanja ima tri dela: Dijalektika (koja ce oslanja na Porfirijev Isagoge), O jeresima i Tačno izlaganje pravoslavne vere. U Dijalektici Damaskin daje više definicija filozofije od kojih je najpoznatija sledeća: „filozofija je saznanje božanskog i ljudskog, tj. vidljivog i nevidljivog.“ Za tek pohrišćanjene Slovene Damaskin je bio glavni autoritet, kao i patrijarh Fotije, koji je inspirisao Kirila i Metoda na njihovu misiju stvaranja glagoljice. U svakom slučaju, najsnažniji otpor vizantijskim ikonoklastičkim carevima i njihovom uništavanju ikona pružilo je pravoslavno monaštvo. Iako je sukob ikonoklastai ikonodula (ikonoboraca i ikonobranilaca) bio bogoslovske prirode, on je imao i političku dimenziju, jer je upravo u to vreme došlo do zahlađenja odnosa između Rima i Carigrada.\nU knjizi „Vizantijska estetika“, Viktor Bičkov piše o estetizaciji unutrašnjeg iskustva pravoslavlja, ističući problematiku lika (ikone, slike) kao centralnu u celokupnoj vizantijskoj kulturi. On dokazuje kako pravoslavna duhovnost naginje mimetičkom liku(na primer, ikone), dok katolička umetnost i kultura naginju simboličkom liku(na primer, krst). Pavle Florenski piše kako je realizam suština hrišćanskog poimanja umetnosti, te da „ikonopisac izražava hrišćansku ontologiju, ne prisećajući se njenog učenja, nego filozofirajući svojom kičicom“. Mada, Florenski tvrdi kako Trojica postoje, jep postoji „Trojica” Rubljova, što je radikalno subjektivistička estetika – činjenica je da ikona postaje ikona tek pošto crkva prizna podudarnost slikanog lika sa iskonskim pravolikom, odnosno kada Crkva dopiše ime uz lik.\nTreća faza obuhvata period od X-XIII veka, u kome su pored monaha isihasta, značajnu ulogu odigrali i bogumili. Izvori o bogumilskom pokretu su oskudni, i zbog toga su naša objašnjenja, razumevanja i vrednovanja bogumila hipotetičkog karaktera. Bogumilski pokret vodi poreklo iz Bugarske, a doktrina im je prožeta manihejskim učenjem o dualizmu dobra i zla. U vreme Kulin Bana bogumili su se ukorenili u Bosni. Međutim, veliki srpski župan Stefan Nemanja (1113-1199) prema bogumilimaje bio i lav i lisica. Oni su za njega bili najveći unutrašnji neprijatelj, i kao jeretici i opozicija nimalo mu nisu bili mili. Nemanja je proganjao bogumile, kao veliki inkvizitor. Istini za volju, bogumili su nastojali da izvrše sintezu vere u morala. Za njih je oltar tamo gde i ljudska duša. Bogu se može moliti i u prirodi. Verovatno su ih zato pogrdno i nazivali babunima i maslijanimašto govori o maniru etiketiranja kome su skloni vlastodršci. U Italiji se bogumili nazivaju patareni, a u Francuskoj albižani. Prema vizantologu Georgiju Ostrogorskom, bogumili su oštro odbijali svaki spoljašnji kult, sve crkvene obrede, pa i čitavu organizaciju hrišćanske crkve. Ustajući protiv vladajuće crkve, bogumili su ustajali i protiv postojećeg reda u svetu, koji je u crkvi nalazio najjači oslonac. To je bio pokret protesta protiv gospode, protiv moćnih i bogatih (1969:260). Oni su smatrali da je duhovna vlast uzvišenija od svetovne, bar za onoliko koliko nebo nadvisuje Zemlju.\nBogumili su hrišćane smatrali idolopoklonicima, zbog fetišizma drvenog krsta, mošti i ikona. Za njih je zvanično bogosluženje bilo neiskreno „mnogoglagoljanje”. Čitali su obično samo Psalmei Oče naš. Bibliju su tumačili kritički. Na primer, govorili su da ako je Isus Hrist Bog, onda nije mogao biti rođen od smrtnice Marije, niti biti razapet na krstu. Prema bogumilima, Hrist nije mogao oživljavati mrtve, a naročito to nisu mogli sveci. Bogumili su vodili asketski život apstinirajući od mesa, vina i žena. I što je najgore, tvrdili su da je papa sam satana. Kao Šopenhauerove preteče, bili su protiv množenja i nastavljanja našeg roda, odnosno protiv produžavanja greha i patnje. Ova nova „vera” brzo ce širila na skoro sve staleže, pa su bogumile gonili i pravoslavci i katolici. Tako je Vukan Nemanjić prijavio papi u Rimu svoju strinu (Miroslavljevu ženu) i njenog brata Kulin bana, kao pomagače jeretika. U suštini, bogumile odlikuje fanatizam, sigurno ne manji od onog sa kojim su se Nemanjići borili za čistotu vere. Iako opravdava očeve čistke, Nemanjin „fizički sin, a duhovni otac” agapista Sava Nemanjić na delu primenjuje drugi metod, ili bar kombinuje više načina u borbi protiv jeretika. Umesto silom i gvozdenim mačem, Sava pokušava da iskoreni jeres ubeđivanjem, duhovnim mačem ili srpom (gladius spiritualis). U svakom slučaju, vreme i oganj su učinili svoje, pa Dušanov Zakonik propisuje da se bogumil samo žigoše po obrazu i da se protera. A u članu 85. stoji: „Ko reče babunsku reč, ako bude vlastelin, da plati 100 perpera, ako li ne bude vlastelin, da plati 12 perpera i da se bije stati”.\nMada se elementi isihazma javljaju još u V veku, isihazam ipak doživljava kulminaciju u periodu od XIII – XV veka, u vreme delatnosti Grigorija Palame. Najznačajnije preteče isihazma su sveti Jovan Lestvičnik (VII vek) i sveti Simeon Novi Bogoslov (XI vek). Svoj doprinos razvoju isihazma dali su i: Maksim Ispovednik, Grigorije Niski, Grigorije Sinait, Petar Koriški, Prohor Pčinjski i drugi. Ipak, isihastički spor kulminira u 14. veku, a u njemu su uzeli učešća skoro svi poznati bogoslovi i filozofi toga doba: Varlaam Kalabrijski, Grigorije Palama, Nićifor Grigora, Grigorije Akindin, Nil Kavasila, Dimitrije Kidon i dr.\nJovan Lestvičnik (580-650) bio je iguman sinajskog manastira i autor čuvene „Lestvice”, gde navodi 30 stepenika asketizma i misticizma, koji vode u raj. Slično Pseudo-Dionisiju, on neoplatonistički pledira za posličenjes Bogom. Isihazam je zapravo srž pravoslavlja i vizantijske filozofije. Isihia je tihovanje, bezmolvije, bezglasni molben. Isihasti žive produhovljeno, spokojno i stišano. A kada i proslove, onda je to duše spasiteljna poruka, kao ona oca Grigorija: Usahnite svoju govorljivost, jer se na vreme treba pripremiti, tišina je jezik budućih vekova. Iskustva isihasta kao hrišćanskih mistika, srodna su iskustvima budističkih (jogini), jevrejskih (kabalisti) i muslimanskih (sufisti) mistika. Isihasti smisao vere vide u ljubavi, jer se jedino pomoću nje otkriva put istine.Ako je vera čovekojavljanje Bogu, ljubav je bogojavljanje ljudske duše. Za isihaste, u početku beše ljubav (eros), a ne smisao (logos). Ljubav je najbolji put za bogopoznanje i bogojavljenje. Boga dakle treba doživeti, pa onda o tome reći smernu i istinitu reč, sa svešću o njenoj neispunjenosti i nedorečenosti.\nIsihasti podsećaju da je prvi čovekov greh bio greh protiv posta, tj. prvi ljudi nisu poštovali božju zapovest o uzdržavanju u raju. Post tako nije samo uzdržavanje od mrsne hrane, već prvenstveno uzdržavanje od rđavih misli, želja i dela. Svaka duša ima, po isihastima, dva krila kojima leti ka nebu: post i molitva. Isihasti ipak ne preziru telo, iako su askete. Naime, od onog trenutka kada se Hrist Spas ovaplotio, ljudsko telo je postalo hram Duha Svetoga. A Hristovo vaskrsenje, koje je arhimedovska tačka hrišćanstva, daje nadu vernicima da će posle Strašnog suda i njihova tela vaskrsnuti. Tu nadu podgrevaju i netruležne mošti (moći) svetitelja. Zbog svojevrsnog redukcionizma isihasti liče na Lestvičnikove duhovne evnuhe:„Neki smatraju uškopljenike po prirodi srećnima, kao ljude koji su se izbavili od tiranije tela. A ja smatram da su blaženi oni duhovni evnusi koji svakoga dana sami sebe škope čistim mislima kao nožem” (1988:152). Želeći da ispunjava jevanđeljsku zapovest o neprestanoj molitvi, isihasti skraćuju Očenašu Isusovu molitvu, molitvu uma(a po nekima i molitvu srca)s kojom na usnama ležu i ustaju, žive i umiru: Gospode Isuse Hriste, Sine Božji, pomiluj me grešnoga (grešnu)! Najbolji efekti se postižu kada se ova molitva sjedini c disanjem. A sveti Grigorije Bogoslov kaže da se Bogu više treba moliti nego disati i hleba jesti. Monasi nisu ni građani polisa ni kosmopolisa, već su oni građani neba ili uranopoliti: „nebeski ljudi a zemaljski anđeli”.\nMolitva srcailiUmna molitvaje najbolji pledoaje za visio (slično satory prosvetljenju u zen-budizmu), odnosno sozercanie nestvorene svetlosti Božje, tj. samog Boga. Isihasti tvrde da neprestano izgovaranje ove molitve uz zadržavanje daha, dovodi do osećanja beskrajnog blaženstva i kontemplacije tavorske svetlosti, iste one koji su videli apostoli na gori Tavoru prisustvujući Hristovom preobraženju. Tako se vizijom autentične božanske svetlosti i energije stupa u neposredan odnos s Bogom i obožuje. Oboženje je tako obezazlenje čoveka, pričešćivanje večnim energijama Boga, maturacija čoveka u bogolikosti. Čovek još na zemlji može da raste iz slave u slavu, jer je Hrist po Luki i Jovanu poručio da je carstvo božije u nama. Oboženje se ne završava ni posle Strašnog suda, jep čovekovo usavršavanje u Hristu ima samo jedan kraj: beskraj. Pozivajući vernike na svetost i oboženje pravoslavlje ne može poreći svoj maksimalistički karakter. Inače, oboženjeu hrišćanskoj mistici ima tri stupnjauzlaženja: pročišćenje (lat.purificatio), obasjavanje (lat. lunicifatio) i sjedinjavanje (lat. unificatio). Ceo ovaj procesje zapravo elan survital, nadživotno oduševljenje.\nZa isihaste Bog je svetlost, a duša je iskra. S obzirom da je ljudski um lumen naturale(Njegoš bi rekao luča mikrokozma), uporna umna molitvauz zadržavanje daha reaktivira svetlosni zrak, preko koje se duša vraća Bogu, obožujese stupanjem u direktni kontakt sa Svetim. Podvižnik sozercateljstiče misao Duhai um Hristov. Sozercanjeje staroslovenski izraz za grčki termin teoria i latinski izraz contemplatio. Pri tome, sozercanjeima nešto uže značenje, jer denotira i konotira uglavnom duhovnu usredsređenost na Boga. Isihastički Bog nije Otkriveni Bog (Deus revelatus) nego Skriveni Bog (Deus absconditus). Domentijan piše o „višnjim bogoviđenjima” Svetog Save, a Teodosije o „maloj zraki”, ne opisujući podrobnije sam doživljaj. Doživljaji se, u stvari, ne dokazuju nego se opisuju. Zato je dokazivanje Boga za isihaste, i hrišćane uopšte, postupak sličan dokazivanju da je voda mokra, so slana a med sladak. U krajnjoj liniji, toje za njih bogohuljenje. Sadajejasno zbog čega crkva ne prihvata olako mistike. Jep oni vide Boga u zraku Sunca, zrnu peska i kapi vode. Njima nije potreban komadić osvećenog hleba ili crkva kao medijacija do Boga. Oni u mističkoj ekstazi direktno komuniciraju sa božanstvom. Za isihaste mističare nije znanje svetlost (što je suština prosvetiteljstva), nego je božanska bogougodna svetlost i energija istinsko znanje, filozofija po Hristu ili po Duhu Svetome. Umesto sokratovski (kroz dijalog) isihasti do istine dospevaju neposredno živim opštenjem s Bogom. Sve je to u vezi pak sa ovaploćenjem centralnog pojma starogrčke filozofije Logosau Hrista Spasitelja.\nRodonačalnik srpskog isihazma je sveti Sava. A najveći učitelj isihazma Grigorije Palama proveoje oko 20 godina u pravoslavnoj „monaškoj republici” Svetoj gori, boraveći jedno vreme i u Savinoj Karejskoj keliji, „kući tišine“ i isposnici. Poslednji Vaseljenski Sabor održan u Carigradu 1351. godine, nazvanje isihastičkijer su crkveni oci, na čelu sa Palamom odbranili pravu veru odjeretika varlamita, štiteći bogonadahnuto učenjeo večnoj tavorskoj svetlosti, tj. o večnim božanskimenergijama, kojima Trojični Bog prisustvuje u svetu i ljudskom životu.\nU nastojanju da ce odgovori na pitanje „stoletnog starca”, patrijarha Pajsija iz XVII veka, Otkuda iznikoše Srbi i po čemu? – u naše vreme ce intenzivno preispituje istorija srpskog naroda i traga se za grčkovizantijskim i starosrpskim korenima naše duhovnosti. Svi putevi u tom poduhvatu upućuju na Savu Nemanjića ili svetog Savu Srpskog (1175-1235), kako su ga nazvali istoriografi XX veka, da bi ga razlikovali od svetog Save Osvećenog – Jerusalimskog.\nXIII vek je „zlatni vek“ u istoriji srpskog naroda. To je vek kada je srpskim zemljama vladala dinastija Nemanjića, i vek kada je započela „srpska renesansa”. Radi paralele Okcident-Orijent (Zapad-Istok) treba reći da je najveći katolički teolog sveti Toma Akvinski, imao samo 10 godina, a da je papa Inokentije III uveo načelo po kome je na na božji namesnik na zemlji, odobrivši prodavanje indulgencija – u vreme kada je sveti Sava Srpski preminuo u bugarskoj prestonici Trnovu, posle pokloničkog hoždenija i diplomatske misije, čiji je cilj bio inauguracija prijateljske bugarske arhiepiskopije u patrijaršiju. Sava je bio pripadnik „svetorodne dinastije“ Nemanjića, koja se prva ogospodila među Srbima, „otac sinu i sin sinu kraljevstvo predajuć”. U vremevladavine srpskih eupatrida Nemanjića, Srbija je bila zlatni most između Istoka iZapada, tj. Istok na Zapadu i Zapad na Istoku. Mi to moramo biti i danas i sutra, jer kultura mora biti univerzalna, tj. prolegomena za svetski mir.\nSava Nemanjićje najveći među Srbima,udosadašnjoj istoriji našeg naroda, jerje pod uslovima svoga vremena, neosporno ostvario sledeće sudbonosne tekovine:\n(1) U međunarodnoj pravoslavnoj „monaškoj republici” Svetoj Gori, sagradio je 1199. godine, sa ocem Nemanjom i uz pomoć brata Stefana Prvovenčanog, srpski manastir Hilandar – koji će „na mnogaja ljeta” biti žarište srpske duhovnosti i kulture uopšte;\n(2) Sveti Savaje izmiritelj zavađene braće Vukana i Stefana – i ujedinitelj srpskih zemalja. Odnos između crkve i države uredio je po principu harmonije, a obavio je i niz diplomatskih akcija i misija;\n(3) Iskoristivši povoljne istorijske okolnosti, Sava Nemanjić se 1219. godine u Nikeji, umešno i uspešno izborio za autokefalnost Srpske pravoslavne crkve – i postao njen prvi arhiepiskop, apostol i narodni učitelj.\n(4) Sava je bio neumorni neimar mnogih crkava i manastira, radi čijeg ukrašavanja je dovodio najbolje vizantijske majstore. Ako nemamo piramide kao Egipćani, ili zamkove kao zapadnoevropski plemići, zasađeni smo manastirima i crkvama sa velelepnim freskama;\n(5) Usrdno se starajući dajeres ne ugrozi duhovno zdravlje njegovog mladog hrišćanskog „stada”, sveti Sava Srpski je preko Nomokanona (Krmčije) i tipika (ustavaca) uspostavio odgovarajuće zakone u crkvenim i državnim ustanovama. Ali to nisu samo crkveno-pravna dela, već i svojevrsna Savina pravica i skoro kompletna normativna etika (moralka);\n(6) Sava Nemanjić se smatra i rodonačalnikom medicine u Srba, jer je organizovao prevođenje medicinskih knjiga i osnovao prve bolnice pri Hilandaru i Studenici, koje je uredno snabdevao medikamentima i instrumentima sa hodočašća.\n(7) Sveti Sava je sistematizovao srpsku prepisivačku, prevodilačku i stvaralačku književnu tradiciju. On je prvi počeo da piše „žitija” i „službe” na posrbljenom staroslovenskom jeziku. Prema tome, Sava Nemanjić nije svome narodu darovao samo „dobrodetelne” zakone, već i „dušespasne” knjige;\n(8) Sava Nemanjićje nagovestio i početke filozofije u Srba. Čak štaviše, osnivač Filozofskog društva Srbije Justin Popović, ustoličuje svetog Savu u prvog srpskog filozofa, jer je u našem narodu „prvi najsnažnije i najsloženije i najdramatičnije osetio koliko je iznenađenje – svet i sve što je u svetu”.\nSvetosavlju, kao i ostalim duhovnim vertikalama naše istorijske prošlosti, treba uskliknuti jedino ako su životne i podsticajne. Supstitucija istinske tradicije mitom, kao i nekrofilna i harizmatska arhaizacija duha našeg vremena moraa odlučno biti prevladana afirmisanjem onih vrednosti koje su univerzalne i emancipatorske – a odbacivanjem onoga što je bigotno i istorijski prevaziđeno. Inače, ne samo da istorija prestaje biti učiteljica života, nego i život prestaje biti učitelj istorije. I danas, kada ponovo buja cveće zla u vidu genocida i homocida, dok će XX vek završio iracionalno i imoralno kao što je i započeo, istorija pokazuje svojejanusovsko lice. U svakom slučaju, da bi nas drugi poznavali i poštovali, moramo prvo sami sebe poznavati i poštovati.\nPoznati vizantolog Dimitrije Obolenski piše da je Sava Srpski, posle Aleksandra Velikog i Konstantina Velikog, najznačajnija istorijska ličnost sa Balkana. On je paradigmatičan primer kako se može verovati bez bigotnosti i kako se međusobno prožimaju vera, ljubav i nada. Uz to, Sava Nemanjićje možda najbolji primer svetačke sinteze bogoljublja i rodoljublja. Osim toga, ako je verovati hagiografima, prvenstveno Domentijanu i Teodosiju, sveti Sava Srpski je vodio istinski hristoliki život. Živeći svoju veru, on je nastojao da u zemaljskom životu realizuje sve vrline svoga uzora Isusa Hristosa Nazarećanina. Tako se njegova ortodoksija preobražavala u ortopraksiju, a njegovo svetiteljstvo je zadobijalo transfer ka prosvetiteljstvu. Prema tome, navukavši monašku rizu u „perivoju bogorodice” Svetoj Gori, sedamnaestogodišnji srpski mali princ Rastko, nije odabrao ni put princa Gautama Bude, niti princa Ben Hura – već put „sina božjeg” Isusa Hristosa.Svetosavlje je arhimedovska tačka srpskog etnosa i etosa, jer je Sava Nemanjić definitivno pokrstio divljačne Sebre i priveo ih hrišćanstvu. Zato ga Domentijan proglašava i za „trinaestog apostola”. I doista, Sava nastavlja („nastavnik”) Hristovo učenje („učitelj”), prosvećujući i prosvetljujući („prosvetitelj”) – ali ne u pedagoškom ili andragoškom ključu, nego u smislu Hristovog pastira srpskog stada. U tom smislu, Sveti Sava je tradicionalno „školska slava”u svim srpskim zemljama. Sava je odlučno ulazio u narod kao živu crkvu, učeći ga pravoj veri i vizantijskoj aksiologiji – ali i tome da srpska država ne treba da ide dokle mač može seći, već da mač može seći samo do granica otačastva. Prema tome, Sava Nemanjić nije bio militarista.\nVreme čuda i fetiša\nPoseban pečat Savinoj agiološkoj i harizmatskoj ličnosti daju njegovo mirotvorstvo i čudotvorstvo. Naime, kada su mu braća, prvi kraljevi srpskog naroda, zaratili oko prestola i doveli narod na ivicu katastrofe – na balkansku istorijsku pozornicuje stupio on, monah Sava, najmlađi Nemanjin sin. I to ne samo kao mirotvorac i čudotvorac, nego i kao verski organizator i duhovni vožd Soraba, narodni (pro)svetitelj i neimar zadužbina, diplomata i zakonodavac. Sveti Sava kao „nebeski čovek i zemaljski anđeo” nije bio nikakav verski fanatik, nego „svetac civilizator”, kako bi rekao Vladimir Ćorović.On pustinožiteljstvo prevrednuje opštežiteljstvom, za njega askeza nije intrinsična vrednost. On sebe posvećuje i žrtvuje bližnjima i otačastvu, u njemu apostol pobeđuje isposnika. Osim toga, Sava Nemanjić nije bio samo upijač stranih uticaja, nego i sejač novih ideja i ličnost koja je uticala na druge ljude i narode. Na primer, Savin Nomokanon (Krmčija) postao je ubrzo crkvenopravni zakonik u Bugarskoj, Rumuniji i Rusiji.\nMada i naše vreme ima svoja čuda, fetiše i mitove – vreme u kome je živeo Sava Nemanjić može se istoriozofski i aksiološki definisati i kao vreme čuda, fetiša i mitova. Ontološki posmatrano, čuda („bezuzročne pojave”) su postojala, postoje i postojaće sve dok egzistiraju ljudi koji veruju do apsurda. Za dogmatike, a naročito za bigotne hrišćane, naš svet je počeo čudom, drži se čudom i završiće se čudom. Fenomen čudotvorstva se kompletira i fetišizmom mošti („moći”) svetaca. Istorijskaje činjenica daje srpski narod najviše fetišizovao mošti samog Save Nemanjića, koje su Turci 1594/95. spalili na srpskoj Golgoti Vračaru. Takoje Sava dostigao harizmatski maksimum, postavši najveća srpska mitska legenda. Divinizacija Save Nemanjića u narodnom predanju, tj. u starim srpskim mitovima ide dotle da Sava uči Srbe zanatima koji su stariji od njega, druži se sa svecima koji mu hronološki prethode, pa čak i participira s Bogom u stvaranju sveta. Dovoljno je bilo da Sava samo prekrsti svojim pozlaćenim štapom i sve njegove želje i namere se ostvaruju. Svetosavska mitologija crpi snagu i iz staroslovenskih paganskih kultova hrasta, vuka i vodenog božanstva.\nTihovanja u hoždenija Save Nemanjića\nU sklopu praktične životne mudrosti svetog Save Srpskog, možemo izdvojiti tihovanja i hoždenija, kao vidove samousavršavanja ličnosti. Preduzimajući poznata hoždenija ili hodočašća (hod-u-čast), Sava Nemanjić se legitimiše kao prvi srpski kosmopolita i svetski putnik, Srbin kojije dva puta za života posetio Hristov grob, ali i svetitelj koji je učio Sebre da ne prezru svoje po krvi. U tom smislu, Sava Srpski je istinski naslednik solunskih prosvetitelja Kirila i Metoda.\nTihovanje (isihia) je izraz volje za smislom elitnih pravoslavnih monaha vizantijskog kulturnog komonvelta, a na tragu neoplatonizma i patristike. Sava se redovno, pred velike prosvetiteljske i diplomatske misije i iskušenja, povlačio na određeno vreme u neki od isihastiriona (posnica, mlčalnica, kelija) u svojoj „slatkoj pustinji” Svetoj Gori, ili u otačastvu. On je intuitivno shvatio daje najveća vlast vlast nad samim sobom.\nSvetosavska filozofija života\nImplicitnu aksiologiju i etiku Save Nemanjića najbolje odslikavaju tri karakteristike: agapizam, ergonizam i agonizam. Kao agapista Sava eksplicite tvrdi kako vera spasava,jedino ljubavlju delujući”, ali on ne potcenjuje ni razum: „Ne bivajte deca umom, nego u odnosu na zlo budite deca, a umom budite savršeni” (1986: 46). Kao ergonista Sava savetuje dinaste i vlastelu da će bogate,jedino dobrim delima”, a kao agonista ulazi u narod kao živu crkvu učeći ga,pre svega, kako da se bori protiv zla u sebi. Svetosavski životni stil ne odlikuje samo veština življenja, nego i veština umiranja ili„predstavljenja”, kako se u srednjem veku govorilo. Sveti Sava Srpski je kristalno jasno shvatio bit i klauzuru Hristove etike: (ne) čini-ti drugima ono što bismo želeli ga drugi (ne) čine nama!Odista, samo onaj koji dobro čini ima osnova da se dobru i nada, jer se na zlu i lažima ništa vredno ni dugotrajno ne može izgraditi.\n(Ivan Kolarić, Filozofija, 144-152, Agencija za izdavaštvo i kompjuterske usluke MIK, Užice, 2006)\nOznačeno Бог, анђели, ареопагита, дионисије, псеудо, јерахија\nPrevious postŠarl Dil – Kratka istorija Vizantije\nNext postMaksim Ispovednik – izvod iz dela


Predstoji provođenje Programa modernizacije magistralnih cesta u FBiH i u BPK Goražde\nPremijer BPK Goražde održao sastanak sa predstavnicima JP Ceste Federacije BiH\nPremijer Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Emir Oković, direktorica Direkcije za ceste BPK Goražde Izeta Jahić i ministar za privredu Meho Mašala, danas su održali sastanak sa predstavnicima JP Ceste Federacije BiH Fatom Terzić i Behudinom Strojilom, na kojem je između ostalog, razgovarano o pripremi implementacije Programa modernizacije magistralnih cesta u FBiH i na području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde.\nKako ističe voditelj Odsjeka studija i projektovanja u JP Ceste Federacije BiH Fata Terzić, najviše aktivnosti u narednom periodu bit će na izvođenju radova koji podrazumijevaju rekonstrukciju kolovozne konstrukcije magistralne ceste M-20, zatim izgradnju kružne raskrsnice u Vitkovićima, kao i izgradnju kružne raskrnice kod goraždanskog Mosta žrtava genocida u Srebrenici, te sanaciju pomenutog mosta.\n„Danas smo, na poziv premijera, s osnovnim zadatkom da kao tehnička podrška Cestama Federacije BiH, razmotrimo neka tehnička pitanja, kao i da radimo na pripremi našeg programa modernizacije magistralnih cesta. Kroz ovaj Program obezbijeđena je izvjesna količina novca i danas nam je osnovni zadatak bio da pokušamo naći najbolji način kako bi se implementirao taj dio novca koji je obezbijeđen“ – kazala je ona.\nTakođer, planiran je i nastavak izgradnje zaobilaznice oko Goražda, čija izgradnja kako ističe Terzić, zbog nepostojanja finansijskih sredstava nije bila omogućena u proteklih petnaest godina, te da će ona biti omogućena ukoliko dođe do usvajanja Zakona o akcizama na nivou Federacije BiH.\n„Ukoliko dođe do usvajanja Zakona o akcizama, postoji naš plan da nastavimo s izgradnjom zaobilaznice, odnosno da se most kod Hubjera spoji s Kopačima na cestu M-20. Nažalost, do usvajanja akciza taj dio projekta neće biti ostvariv, ali ovih 2 miliona KM bismo trebali obezbijediti i nastaviti cestu prema Kopačima. Razmišljat ćemo strateški u smjeru izvođenja potpunog ‘prstena’ oko Goražda, odnosno zaobilaznice“ – riječi su Terzić.\nIstaknuto je da je kroz Program modernizacije magistralnih cesta u FBiH predviđeno oko 3 miliona KM za rekonstrukciju magistralne ceste M-20, a za potpunu implementaciju zaobilaznice oko Goražde bit će uloženo oko 7 miliona KM.\nPrema riječima vodećeg inžinjera za objekte u Cestama Federacije BiH Behudina Strojila, neophodna je rekonstrukcija goraždanskog Mosta žrtava genocida u Srebrenici, koja će kako je najavljeno, nakon izrade tenderske dokumentacije, krenuti u implementaciju početkom aprila 2017. godine s procijenjenom vrijednošću od 1 milion KM.\n„Pošto se ja bavim isključivo objektima, došao sam danas da predočim dokle smo došli sa pripremama za sanaciju Mosta žrtava genocida u Srebrenici, kao i izgradnju kružnog toka uz taj most. Što se tiče samog mosta, on je veoma zapostavljen. Napravili smo reviziju projekta, a u fazi je izrada tenderske dokumentacije i negdje očekivano, početkom aprila iduće godine ćemo krenuti u implementaciju tog objekta. Mislim da ćemo to uspješno završiti u idućoj godini“ – ističe Strojil.\nNa značaj i važnost ovog Programa ukazao je i premijer Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Emir Oković.\n„Mogu reći da smo intezivno, kako prošlu, a tako i ovu godinu, radili sa Federalnom direkcijom cesta, u smislu izrade projektne dokumentacije i zadataka porjektnog okvira. Drago nam je da su danas došli ljudi koji obavljaju tehnički dio i mogu reći da je finansijki okvir u priličnom obimu zaokružen. U svakom slučaju, ovo su veoma značajni i veliki projekti, a njihova implementacija i dinamika zavisi i od određenih zakonskih okvira na višim nivoima, tačnije kada govorimo o akcizama. Ono što je najizvjesnije jeste rekonstrukcija Mosta žrtava genocida u Srebrenici. Genralno smatramo da grad zaslužuje da dobije određne veće standarde“ – kazao je on.


Pobede Minesote i Klipersa, Denver izgubio od Lejkersa, odlični Bjelica i Jokić - Naslovi.net vesti\nPobede Minesote i Klipersa, Denver izgubio od Lejkersa, odlični Bjelica i Jokić\nSportski žurnal sreda, 14. mart 2018.\nProšlu noć u NBA ligi obeležio je Rasel Vestbruk koji je upisao svoj 100. tripl-dabl u karijeri i vodio je Oklahomu do trijumfa protiv Atlante sa 119:107\nKošarkaši Minesote pobedili su prošle noći u gostima ekipu Vašingtona sa 116:111 u NBA ligi, Los Anđeles klipersi su bili bolji od Čikaga, dok je Denver poražen na gostovanju Lejkersima. Srpski košarkaš Nemanja Bjelica je u... »\nMladi bek (22 godine) Bruklina je protiv Toronta u prvoj četvrtini postigao sedam trojki, a šutirao je osam puta. Interesantno je da do kraja utakmice nije ubacio nijednu trojku, a šutnuo je još tri puta. Na kraju je bio najbolji... »\nBjelica blista, Jokić dobar u porazu, Teo hita ka plej ofu (VIDEO)\nLOS ANĐELES, ČIKAGO - Košarkaši Los Anđeles Klipersa, čiji su članovi Miloš Teodosić i Boban Marjanović, pobedili su rano jutros u gostima Čikago 112:106 i na najbolji način iskoristili kiks Denvera Nikole Jokića u njihovom gradu protiv Lejkersa 123:103.\nKlipersi su sada sedmi na Zapadu sa skorom 37-29, dva poraza više ima Denver kome izmiče plej-of jer su ispred Juta i San Antonio, prvi ispod crte. Teodosić je u trećem trijumfu zaredom Klipersa za 24 minuta ubacio sedam poena,... »\nBjelica postaje ključni čovek Minesote (VIDEO)\nB92 sreda, 14. mart 2018.\nNemanja Bjelica počeo je da dobija veliku minutažu u Minesoti i odmah je na fantastičan način opravdao poverenja trenera Toma Tibodoa.\nBjelica je jedan od igrača koji provodi najviše vremena na parketu u redovima Timbervulvsa, pa u poslednjih nekoliko nedelja konstantno beleži sjajne partije. Poslednja u nizu dogodila se protiv Vizardsa u Vašingtonu, koju su... »\nTauns i Bjelica "voze" Minesotu, kiks Denvera\n"Beli" u pobedi nad Vašingtonom bio nadomak "tripl-dabla", Jokića sputali faulovi, a pred kraj se umalo i potukao. Teodosić solidan u pobedi Klipersa.\nŽestoka borba koju timovi Zapadne konferencije vode za plasman u plej-of polako ulazi u sam finiš! Do kraja regularnog dela sezone ostalo im je između 12 i 15 utakmica, a čini se da je pored matematički sigurnih Hjustona i Golden... »\nPobede Minesote i Klipersa, Denver izgubio od Lejkersa (VIDEO)\nKošarkaši Minesote pobedili su prošle noći u gostima ekipu Vašingtona sa 116:111 u NBA ligi, Los Andjeles klipersi su bili bolji od Čikaga, dok je Denver poražen na gostovanju Lejkersima. Srpski košarkaš Nemanja Bjelica je u pobedi Minesote nad Vašingtonom upisao 17 poena, osam skokova, sedam... »\nPljušte pohvale sa svih strana: Ti si srpski Lebron, Bjelice!\nMozzart sport sreda, 14. mart 2018.\nTrener i saigrači iz Minesote oduševljeni partijom srpskog košarkaša\nNemanja Bjelica igra sjajno u poslednje vreme, Minesota Timbervulfsi beleže veoma dobre rezultate, pa pljušte pohvale sa svih strana na račun srpskog košarkaša. Kako od trenera Toma Tibodoa, tako i od saigrača. A možda najveću... »\nNBA: Bjelica zablistao u jubilarnoj noći Vestbruka, Jokićevom Denveru izmiče plej-of\nSjajni as Oklahome u trijumfu protiv Atlante ostvario je 100. tripl-dabl u karijeri. Klipersi pobedom u Čikagu napravili značajan korak ka doigravanju\nKošarkaši Los Anđeles Klipersa, čiji su članovi Miloš Teodosić i Boban Marjanović, pobedili su rano jutros u gostima Čikago 112:106 i na najbolji način iskoristili kiks Denvera Nikole Jokića u njihovom gradu protiv Lejkersa... »\nVodili suVizardsi većim delom utakmice, a u poslednjoj četvrtini su imali i deset poena prednosti (95:85). Tada je na scenu stupio srpski košarkaš. Nemanja Bjelica je odigrao maestralnu završnicu i doneo preokret svojoj ekipi. Na... »\nNBA: Nova ‘rafalna’ paljba Bjelice, Teo i Bobi pobedili, Jokić na nivou u porazu Denvera (video)\nHot sport sreda, 14. mart 2018.\nOd srpskih košarkaša samo Bogdan Bogdanović nije izlazio na parket, dok su ostali u glavnom bili uspešni. Junak večeri je Nemanja Bjelica. Srpski as je u pobedi Minesote nad Vašingtonom u gostima 116:111 odigrao 39 minuta, ubacio je 17 poena (7-16 iz igre i 3-7 za tri), uhvatio osam lopti i sedam... »\n"Profa" Bjelica opet držao čas, Jokić u nevolji, Vestbrukova "stotka"!\nSportske.net sreda, 14. mart 2018.\nUlazimo u završnicu, velika bitka na Zapadu za doigravanje dobija konačne obrise. Crna noć za Nagetse...\nZa Denver nije bilo popusta u Holivudu. Lejkersi su potvrdili sjajnu formu, iako je plej of naučna fantastika dobili su Nagetse i udaljili ih od doigravanja. Nikola Jokić je meč završio sa 15 poena, imao je 9 skokova i 6... »\nBeli nastavlja da blista, odličnom Jokiću "visi" plej-of\nBjelica sjajno koristi veliku minutažu, pa je sada u pobedi svoje Minesote nad Vašingtonom sa 116:111, za skoro 39 minuta u igri postigao 17 poena (7-16 iz igre, 3-7 za tri), uz 8 skokova, 7 asistencija i po blokadu i ukradenu... »\nSvemogući Bjelica uništio Vizardse, Vestbrukov 100. tripl-dabl u karijeri (video)\nSrpskom košarkašu malo nedostajalo do tripl-dabla\nNemanja Bjelica blista u dresu Minesote! Srpski košarkaš u poslednje vreme igra zaista dobro, a to je potvrdio u još jednoj pobedi Timbervulfsa koji nastavljaju uspešno da se bore za mesto u plej-ofu. U noći između utorka i srede Minesota Timbervulfsi su kao gosti... »\nDramatično u Venecueli: Sukobi na granicama sa Brazilom i Kolumbijom, ima mrtvih (video, foto)\nBlic pre 2 sata još 19 povezanih\nBeograd: Na protestu Jedan od pet miliona zatražena ostavka ministra Zlatibora Lončara (VIDEO)\nBeta pre 4 sata još 20 povezanih\nMirković zadovoljan: Dobra uvertira za večiti derbi\nMozzart sport pre 3 sata još 17 povezanih\nMondo pre 4 sata još 17 povezanih


Faktor | Istragu nabavke respiratora vode mediji, iz Tužilaštva šute: Da li je sporan susret Kolića i Ganibegovića?\nJavnost je posljednjih dana svakodnevno "bombardovana" informacijama o, kako se vjeruje, spornoj nabavci 100 respiratora, koje je posredstvom firme Srebrena malina nabavila Federalna uprava civilne zaštite.\nO ovoj, kao i svim ostalim javnim nabavkama od perioda proglašenja nesreće trebala bi sutra raspravljati i Vlada FBiH.\nU međuvremenu, iz institucija koje provode istragu, informacije se daju "na kapaljku" ili nikako.\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine, koje je zaduženo za ovaj predmet, posljednji se put zvanično oglasilo prošle sedmice, kada su saopćili da je "formiran tužilački tim, koji zajedno sa istražiteljem Tužilaštva BiH intenzivno vrši analizu do sada prikupljene dokumentacije, nakon čega će biti zatražena potrebna stručna vještačenja i naređene dalje aktivnosti".\nPitali smo Tužilaštvo BiH: Da li je donesena odluka o pokretanju istrage i ako jeste protiv koga/koliko osoba? Da li je Tužilaštvo dosad ikoga ispitalo i u kojem svojstvu? Kakav je status Fahrudina Solaka, a kakav Fikreta Hodžića? Da li je Tužilaštvo dosad, osim blokade računa Srebrene maline tražilo eventualno još neke mjere zabrane? Da li je naloženo vještačenje spornih uređaja, ko ga radi i da li su poznati rezultati tog vještačenja? Kada možemo očekivati tužilačku odluku?\nIz Tužilaštva su nam kratko odgovorili da je "predmet u radu i u ovom trenutku ne mogu davati više detalja ili informacija".\nU međuvremenu, svoju istragu "u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima" vodi i advokat direktora Federalne uprave civilne zaštite Fahrudina Solaka Kadrija Kolić.\nOn se tako jučer, a kako se vidi na fotografijama koje su "procurile" u medije, sastao sa direktorom Srebrene maline Fikretom Hodžićem, te Hasanom Ganibegovićem, šefom Ureda premijera FBiH Fadila Novalića.\nU kojem svojstvu se Ganibegović sastao sa Kolićem i Hodžićem, javnosti nije poznato.\nAdvokat Kolić je kazao kako u tom sastanku ništa nije sporno, te da on kao pravni zastupnik Fahrudina Solaka ima pravo, štaviše obavezu,"da prikuplja činjenice, odnosno dokaze koji mogu biti od koristi za predmet u slučaju da se pokrene eventualni postupak".\nOn je kazao i da svi oni koji su imali bilo kakvog učešća u postupku javne nabavke će se pojaviti kao eventualni svjedoci u nekom od postupaka ukoliko on uslijedi.\nZašto se Ganibegović jučer pojavio ispred njegove kancelarije, te o čemu je razgovarano i da li je on eventualno umiješan u postupak nabavke respiratora kako se pokušava sugerirati u medijima, od Kolića nismo uspjeli saznati.\nIsti upit, nakon niza bezuspješnih telefonskih poziva, poslali smo i Ganibegoviću, ali do zaključenja ovog teksta nismo dobili odgovor. Ukoliko on u međuvremenu pristigne, a obećano nam je da hoće, mi ćemo ga i objaviti.\nSastanak Kolića sa Ganibegovićem i Hodžićem sa zakonske strane zaista nije sporan.\nBudući da još nije donesena ni naredba o provođenju istrage, niti je neko ispitan u svojstvu osumnjičenog, za aktere ove afere nisu izrečene bilo kakve zabrane.\n- Iako ja vrlo nerado govorim o tuđim predmetima, s obzirom na to da postoji takva situacija i da postoji sumnja da li je moj kolega radio u skladu sa zakonom ili nije, ja vam moram reći da tu nema nikakve veze. On ima pravo da prima stranke, bilo koga. Ko zna zašto je neko dolazio kod njega, a ako taj neko nema zabranu kontaktiranja između sebe, samo može osumnjičeni imati jedan i drugi zabranu komuniciranja između sebe, niko ne može imati zabranu komuniciranja sa advokatom. Ovdje nema nikakvih zabrana, nikakvog postupka još koliko ja znam ni protiv koga i koliko ja vidim, nema nikakav razlog da se od svega toga pravi bilo kakva priča, pogotovo priča da je tu advokat uradio nešto što je nedopušteno - pojasnila je advokatica Senka Nožica.\nIsto nam je potvrdio i advokat Muhidin Kapo, koji je kazao da je sve još u domenu indicija i pretpostavki, niti se zna ko se za šta eventualno tereti.\n- Kolić zastupa Solaka, nigdje nema da je čovjek konkretno za nešto osumnjičen. Da je osumnjičen, pa da je ovaj stupio u kontakt sa braniocem ili s osobom koja se dovodi u vezu s tim, to bi bilo nešto, ali o tome treba da brinu ovi koji vode istragu, odnosno Tužilaštvo i Sud - kaže Kapo.\nMeđutim, iako zakonski nije sporan, sastanak je indikativan i javnost se s pravom pita šta šef Ureda premijera FBiH u jeku afere s nabavkom respiratora radi na sastanku sa potencijalnim osumnjičenim osobama.\nPosebno ako se uzme u obzir da su se u međuvremenu u medijima pojavile i nove, navodno sporne, nabavke kao što je nabavka 30.000 medicinskih maski NR D FFP2 i jednokratni medicinski kombinezoni, ukupne vrijednosti od skoro 650.000 KM, koje je Federalna uprava civilne zaštite nabavila od firme Developmet Balkan Group.\nAfera respiratoriTužilaštvo BiHVlada FBiHHasan Ganibegović


AMERIKA JE O OVOME ĆUTALA 70 GODINA: Od tajnih nuklearnih proba stradale i holivudske legende! | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tAMERIKA JE O OVOME ĆUTALA 70 GODINA: Od tajnih nuklearnih proba stradale i holivudske legende!\nRat u Evropi je završio, ali je i dalje trajao rat u Aziji. Amerika i SSSR još su bili saveznici, sada u glavnom gradu poražene Nemačke.\nDve imperije, ideološki različite, bile su gospodari Evrope, a uskoro će zagospodariti ostatkom sveta. Openhajmer je uspešno detonirao prvu atomsku paklenu mašinu nazvanu Triniti u Alamogordu.\nJedan od političara zaduženih za koordinaciju projekta koji je SAD pretvorio u atomsku silu, Džordž Harison, svom je pretpostavljenom Henriju Stimsonu, državnom sekretaru za odbranu poslao je šifrovanu poruku: „Lekar se upravo vratio vrlo zadovoljan i siguran da je mališa jednako drčan kao i njegov stariji brat. Svetlo u njegovim očima vidljivo je odavde do Higholda, a ja sam ga čuo kako se dere odavde do moje farme.“\n„Drago mi je, sve što može da pomogne u bržem završetku rata je dobrodošlo“, odgovorio je vođa SSSR-a. Prvi slučaj atomske diplomatije kao da nije bio uspešan. Ono što Staljinovo lice i ponašanje nije odavalo, u stvarnosti se dogodilo, jer je odmah ubrzao sovjetske naučnike i šefa sovetskog projekta izgradnje bombe, Lavrentija Beriju. Kada je pala bomba na Hirošimu, u dači sovjetskog vođe vladalo je uzbuđenje.\nSvi su bili zauzeti toga dana, moj otac me je jedva pogledao”, napisala je Svetlana Alilujeva, Staljinova ćerka. Atomsko doba značilo je trku u naoružanju, stvaranje mirnodopskog vojno-industrijsko-univerzitetskog kompleksa. Amerikanci nisu propuštali priliku da daju do znanja Sovjetima da imaju bombu, i da bi mogli tu bombu da upotrebe. Državni sekretar SAD-a Džejms F. Berns 1945. upozorio je Vjačeslava Molotova da se Sovjeti saberu, jer bi Amerikanci mogli iz „zadnjeg džepa“ da izvuku bombu i dati im je na na ne baš prijatan način.\nVrlo borbeni na rečima – “masovna odmazda” bila je fraza koja je implicirala upotrebu atomskog oružja da se zaustave agresivni potezi Sovjeta, “dolazak do ivice”, neodustajanje pred bilo kakvom pretnjom, čak i po cenu rata – u osnovi je bila samo namenjena spoljnjenm utisku. SAD je imao puno suptilniji i sređeniji set mera. Za istu cenu, trebalo je ostvariti veću vojnu moć, a to se moglo ulaganjem u vazdušne snage i nuklearno naoružanje. Američka hidrogenska bomba detonirana je već 1952. Početkom 1954. testiran je najveća nuklearna paklena mašina koja je uništila atol Bikini.\nNepoverenje je bilo preveliko. Sovjeti su se bojali američkih 2-3 hiljade bombi prednosti. Oglušili su se na predlog predsednika SAD. Amerikanci su mogli da budu „velikodušniji“ od Sovjeta, jer su špijunske misije U2 aviona iznad SSSR-a, za koje su Sovjeti znali, i koje sve do 1960. nisu mogli da spreče, javljale da SSSR znatno zaostaje u odnosu na SAD.\nAlbert Ajnštajnatomska bombaDvajt Ajzenhauerhladni ratnuklearna bombaRobert Openhajmer\nRUSIJA IMA SAVRŠENO ORUŽJE ZA ŠPIJUNAŽU: Uran 9 izgleda kao mini-tenk a PUCA KAO VELIKI! – VIDEO


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Ferari produžio ugovor sa Raikonenom\nObjavio: O.Z. [ Beta ]\nDO 2017. GODINE 08. 07. 2016. 17:19 >> 17:00 0\nDO 2017. GODINE\nFerari produžio ugovor sa Raikonenom\nItalijanska ekipa u Formuli 1 Ferari produžila je ugovor s vozačem Kimijem Raikonenom do kraja sezone 2017, prenijeli su danas britanski mediji.\nBudućnost tridesetšestogodišnjeg Finca u Ferariju bila je neizvjesna, pošto se razmatralo da li je uradio dovoljno da zasluži četvrtu uzastopnu sezonu u italijanskom timu.\nKako je prenio Bi-Bi-Si (BBC), čelnici Ferarija odlučili su da je Raikonen najbolja opcija za podršku četvorostrukom svjetskom šampionu Sebastijanu Fetelu, koji je prvi vozač ekipe.\nTo će biti sedma godina u Ferariju za Raikonena, koji je 2007. godine osvojio posljednju šampionsku titulu za taj italijanski tim.\nRaikonen nije bio naročito uspješan u svom drugom mandatu u Ferariju, 2014. godine od njega je bio uspješniji Fernando Alonso, a prošle godine Fetel. On je ove sezone uglavnom bio iza Fetela, ali je napredovao, zbog čega je i zaslužio ugovor na još godinu dana.\nRaikonen je ove sezone u osam trka četiri puta bio na podijumu, imao je dva druga i dva treća mjesta.\nMediji su spekulisali da je Ferari bio zainteresovan za vozače Red Bula Danijela Rikarda i Maksa Verštapena, ali obojica su vezani ugovorima najmanje na po dvije godine, pa je italijanski tim odustao.\nFerari Kimi Raikonen Formula 1 2016\nSve je jasno u Ferariju\n10. 10. 2019. 0\nHamilton kažnjen, startuje kao peti\n29. 06. 2019. 1\nRaikonen ne planira da se povuče\n11. 04. 2019. 0\nFerari predstavio novi bolid\n20:25 Objavljeni kandidati za Zlatnu loptu\n20:07 Sule operisan, propušta i EURO\n19:28 Ronaldo: Timski rezultati su mi važniji od ličnih\n17:48 Poketino: Sami sebi smo najveći protivnici\n15:15 Real u pregovorima sa Murinjom?\n14:36 Fudbaleri 3,5 puta podložniji demenciji\n14:12 Marej predvodi Britaniju u Madridu\n12:57 Danka nazadovala tri mjesta\n12:38 Bez promjena na vrhu\n11:44 "Kada je odbrana na nivou, teško nas je zaustaviti"\n11:28 Jaka Blažić MVP 3. kola\n10:58 O dataljima povrede Nidama danas?


Završiti misiju OHR-a\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske (RS) Igor Radojičić izjavio je danas da misiju OHR-a treba završiti, a ne izmjestiti.\nOn je naglasio da je iz jučerašnje rasprave o BiH u Savjetu bezbjednosti UN vidljivo raslojavanje u međunarodnoj zajednici kada je riječ o BiH, pri čemu EU sve oštrije i direktnije insistira na evropskom putu i ulozi BiH, što je i formalizovano dolaskom specijalnog predstavnika EU.\nPrema njegovim riječima, to ujedno i znači transformaciju i gašenje uloge visokog predstavnika što je juče prvi put u Savjetu bezbjednosti i direktno rekao predstavnik Njemačke.\n"Predstavnik Njemačke je govorio prvi, što ima svojevrsnu težinu u diplomatiji, čime je na neki način formulisao stavove većine zemalja EU. Imao sam priliku pročitati i izjavu EU koja je veoma izbalansirana i govori gotovo isključivo o evropskom putu. Daleko je od onoga što je govorio visoki predstavnik, koji se upustio u dnevno političku svađu", rekao je Radojičić novinarima u pauzi sjednice Narodne skupštine RS.\nOn je naglasio da je međunarodna zajednica unutar sebe ima ozbiljnu diskusiju šta sa međunarodnim prisustvom u BiH.Njemački ambasador u UN Peter Viting rekao je sinoć u Savjetu bezbjednosti UN da OHR treba izmjestiti iz BiH, a sadašnje osoblje pripremiti da privede kraju zadatke koje trenutno obavljaju.


GDE JE "PUTINOV BESNI PAS"? Nakon niza bizarnih pojavljivanja NESTAO IZ JAVNOSTI, sumnja se na korona virus\nOd kako su ruski mediji izvestili da je čečenski lider Ramzan Kadirov hospitalizova u Moskvi zbog simptoma korona virusa, ni on ni čečenski zvaničnici nisu se oglasili u javnosti, piše londonski Gardijan.\nNakon višenedeljnih frenetičnih, a ponekad i bizarnih pojavljivanja u javnosti, Kadirov je potpuno nestao, navodi list.\nUkoliko se potvrde sumnje da je oboleo od korona virusa, biće to sedmi, po mnogima i najznačajniji visoki zvaničnik Ruske Federacije koji je zaražen korona virusom.\nKadirov, koga je 2007. godine na čelo Čečenije postavio ruski predsednik Vladimir Putin s ciljem da se neutrališe čečenska pobuna, nastoji da se predstavi kao nezamenljivi faktor regionalne stabilnosti, piše Gardijan.\nKako "PUTINOV BESNI PAS" sprovodi brutalne mere protiv korone: Uživa u surovosti, a Kremlj na to ŽMURI


Armenski premijer predat će ostavku u aprilu | Armenci News | Al Jazeera\nArmenski premijer predat će ostavku u aprilu\nParlamentarni izbori u junu trebaju zaustaviti politička previranja koja potresaju Armeniju nakon poraza u Nagorno Karabahu.\nU aprilu ću predati ostavku, ne radi ostavke, nego radi raspisivanja prijevremenih izbora, rekao je Nikol Pašinjan (EPA)\nArmenski premijer Nikol Pašinjan najavio je će u aprilu podnijeti ostavku, ali će ostati na dužnosti do prijevremenih izbora u junu, što je novi pokušaj da se prevlada politička kriza koja potresa tu kavkasku zemlju.\n“U aprilu ću predati ostavku. Ne radi ostavke, nego radi raspisivanja prijevremenih izbora. No, i dalje ću obnašati dužnost privremenog predsjednika vlade”, rekao je on na skupu s Armencima, pokazuje videosnimka objavljena na njegovom profilu na Facebooku, prenosi Hina, pozivajući se na AFP.\n“Ako potvrdite [naš mandat], nastavit ćemo vam služiti bolje nego prije, u protivnom ćemo predati vlast onome koga izaberete”, kazao je Pašinjan.\nIzgubljen rat u Nagorno Karabahu\nPrijevremeni parlamentarni izbori raspisani za 20. juni trebaju zaustaviti politička previranja koja potresaju Armeniju nakon teškog poraza u ratu s Azerbajdžanom za vlast u Nagorno-Karabahu u jesen 2020. godine.\nPašinjan sedmicama nije reagirao na proteste i pozive da preda ostavku.\nOpozicija ga je oštro kritizirala i nazivala “izdajnikom” zbog toga što je u novembru potpisao ugovor o prekidu neprijateljstva veoma nepovoljan za njegovu zemlju.\nUgovor je potpisan dok je položaj Armenije bio katastrofalan.\nZemlja je bila stjerana u kut i prisiljena na povlačenje na nekoliko ratišta, a azerbajdžanska vojska je prijetila glavnom gradu Gorskog Karabaha.\nVlast na krilima revolucije\nPašinjan koji je 2018. godine došao na vlast na krilima narodne revolucije i kritike pokvarenosti postsovjetskih elita, pojačao je nezadovoljstvo javnosti krajem februara kada je odlučio razriješiti nekolicinu visokih vojnih dužnosnika, optuživši ih za planiranje državnog udara.\nVlast i opozicija su se na kraju dogovorili da će u junu organizirati prijevremene izbore.\nNakon tog dogovora, vanredno stanje proglašeno zbog rata je ukinuto, a armenski Ustavni sud naredio je da se odustane od kaznenog progona bivšeg predsjednika Roberta Kočarjana, Pašinjanovog kritičara.\nDemonstranti traže ostavku premijera, nezadovoljni njegovim upravljanjem krizom u Nagorno-Karabahu.\nVojnici platili visoku cijenu sukoba Armenije i Azerbejdžana\nHiljade vojnika su poginule, mnogi su i dalje u bolnicama, čekaju terapiju i proteze.


BlackBerry je spreman da hakuje svoje korisnike ako vlasti to traže od kompanije\nMobilni telefoni, 01.11.2017, 00:30 AM\nIzvršni direktor kompanije BlackBerry Džon Čen izjavio je da su oni spremni da na zahtev vlasti razbiju enkripciju koja štiti privatnost njihovih korisnika, priznajući da je njegova kompanija voljna da kompromituje bezbednost svakog korisnika u bilo kom trenutku, i to u vreme kada se druge tehnološke kompanije odlučno bore protiv takvih zahteva vlasti.\nZa razliku od Applea, Microsofta i Googlea, koji čak vode pravne sporove sa američkom vladom, iz BlackBerryja kažu da su spremni da razbiju enkripciju i pristupe podacima korisnika, koji uključuju njihove razgovore, emailove, i druge informacije, kada za to postoji sudski nalog.\nDirektor kompanije, međutim, ne vidi to kao lošu stvar. On kaže da čak i da je BlackBerry stvarno voljan da hakuje svoje korisnike, to ne znači da je u stanju da to i učini. Ali bez sumnje, spremnost BlackBerryja da hakuje svoje korisnike američka vlada može iskoristiti na sudu protiv drugih tehnoloških kompanija, gde se većina kompanija bori protiv prisluškivanja korisnika.\n"Tek kada nam vlada da sudski nalog mi ćemo započeti praćenje. Ali pitanje je koliko je dobra enkripcija?", rekao je Čen na BlackBerry Security samitu u Londonu. "Današnja enkripcija je došla do tačke kada je prilično teško, čak i za nas same, da je razbijemo, da razbijemo svoju sopstvenu enkripciju... to nije lako. Mi bismo samo pokušali da to uradimo ako imamo sudsku naredbu. Činjenica da ćemo poštovati sudski nalog ne podrazumeva da bi smo to zapravo mogli da uradimo."\nAli ovo nije jedino što je sporno u stavu BlackBerryja. Dok većina tehnoloških kompanija objavljuje izveštaje sa podacima o broju zahteva vlasti za pristup podacima korisnika, BlackBerry ne samo da to nikada nije uradio, već i ne planira da to uradi u skorije vreme. Objašnjenje je prilično čudno.\n"Niko nas nije pitao za to. Mi stvarno nemamo politiku oko toga da li ćemo to raditi ili ne. Kao i svaka velika kompanija koja se bavi telekomunikacijama, očigledno imamo dosta zahteva iz celog sveta", kaže Čen.\nNa kraju, možda nije neobično što je prema podacima firme za istraživanje tržišta Gartner BlackBerry na 0% tržišnog udela, a kompanija više čak nije ni uključena u njihove izveštaje. Posle onoga što je izrekao njen izvršni direktor, može se zaključiti da to nikoga ne treba da čudi.


Freelanceri nisu neodgovorni i nepošteni, već radna snaga korisna domaćoj ekonomiji | RTV TK | Najbliži Vama!\nFreelanceri nisu neodgovorni i nepošteni, već radna snaga korisna domaćoj ekonomiji\nČlanovi Udruženja ”Freelance” u BiH koje je osnovano sa ciljem zaštite prava, poboljšanja statusa i razvoja karijera svih nezavisnih profesionalaca (freelancera) koji rade u BiH, osudili su tvrdnju Porezne uprave FBiH da su freelanceri neodgovorni i nepošteni, a koju su prenijeli mediji širom BiH. Najvažnije opredjeljenje našeg Udruženja je rad u skladu sa poštivanjem zakona i institucija države BiH kroz rad na stvaranju boljeg, stabilnijeg i pravednijeg poreskog sistema i zakona koji se odnosi na freelancere, kažu u saopštenju koje su uputili medijima.\nTražimo pravedan zakon o porezu na dohodak i korektan sistem uplata\nOd institucija i ustanova kojima je to osnovna djelatnost tražimo transparentan zakon koji će nam osigurati prava kakva imaju i svi ostali porezni obveznici. Tražimo jedinstvenu, stimulativnu poreznu stopu. Zahtjevamo u potpunosti korektan sistem uplata poreza, prilagođen obavljanju freelance djelatnosti. Mi jesmo djelatnici. Imamo rashode. Imamo pravo na stvarne rashode, investicije za poslovanje. Plaćat ćemo zdravstveno osiguranje, ali želimo imati i zdravstvenu uslugu.\nPridavanje epiteta nezavisnim djelatnicima poput ovoga da smo neodgovorni, pokazuje da PU FBiH i vladajuće strukture ne poznaju ovu zajednicu. U suprotnom bi znali da mi možemo biti važan partner sistemu legalnih tokova novca, koji može da bude ključ ekonomskog razvoja svake države. Mi ovu situaciju posmatramo kao priliku za dijalog i partnerski odnos sa institucijama. Namjera nam je da kroz zajednički rad ostvarimo bolji i efikasniji sistem plaćanja poreza za Državu i za nas koji u njoj želimo da živimo i radimo u vrijeme kada mnogi njeni građani pakuju kofere i idu preko granice.\nVrlo je zanimljivo oglašavanje Porezne uprave vezano za postupak koji su fizička lica vodila protiv banaka, a ne protiv same PU. Rješenje Agencije za zaštitu ličnih podataka se bazira samo na onim članovima Zakona koji idu u prilog PU i bankama, a nema objašnjenja zašto vlasnici bankovnih računa nisu bili obaviješteni o tome da je neko tražio pristup njihovim transakcijama. Rješenje ne dovodi u pitanje proces retroaktivne naplate poreza, šta mi smatramo apsolutno neopravdanim.\nMi freelanceri nismo protiv plaćanja poreza. Mi smo protiv retroaktivne naplate, te netransparentnosti i nedosljednosti čitavog ovog procesa na cijelom području djelovanja PU FBiH.\nPozivamo čelnike PU FBiH, resornog Ministarstva finansija, kao i vladajuće strukture da obustave aktivnosti na retroaktivnoj naplati i da nam omoguće da zajedno, na temelju važeće normativne regulative izgradimo pravedniji status za freelance zajednicu ovdje u BiH. Želimo učestvovati u kreiranju i provedbi zakona koji bi nam omogućio da ispunjavamo svoje porezne obaveze, ali i da ostvarujemo prava koja nam kao radno sposobnim građanima, koji unose novac u ovu zemlju i ovdje ga troše, itekako pripadaju.\nS obzirom na činjenicu da freelancing ima ogroman potencijal, ova vrsta poslovanja uz objektivne uslove za rad, može doprinijeti ostanku mladih u BiH, nasuprot masovnim odlascima, te popraviti ekonomski razvoj, ne samo Federacije, nego i cijele države BiH. Svi se zajedno trebamo zagledati u budućnost i stvoriti kvalitetnije uslove za život i rad u BiH, stoji u saopštenju Udruženja ”Freelance” u BiH.\nPrethodni članakKratki vodič kroz prehladu i gripu: Morska voda olakšava tegobe upale grla i zapušenog nosa\nNaredni članakVMBiH: Moratorij na daljnje povećanje akciza na cigarete


Sabiranje “na angro” – Excel kuhinjica\nVaša lokacija: Naslovna › FUNKCIJE › Sabiranje “na angro”\n17.05.2020 | Kategorija: FUNKCIJE\tPojmovi: Excel, kolone, konsolidacija, opsezi, radni listovi, SUM\nZa početak, napravili smo jednostavnu tabelu u kojoj možete da vidite podatke o prodaji nekoliko proizvoda. Najlakši način da saberemo prodate iznose bio bi da napišemo formulu:\nMeđutim, ako radimo sa velikom tabelom, gde ne možemo na lak način da selektujemo kolonu sa iznosima, a pritom znamo da u toj koloni nema drugih vrednosti osim iznosa, možemo da kreiramo formulu i na ovaj način:\nPod uslovom da se ćelija gde smo uneli formula ne nalazi u koloni D ovo će raditi savršeno, jer smo „kazali“ funkciji SUM da sabere sve vrednosti koje se nalaze u koloni D.\nHajde da kopiramo prethodnu tabelu sa podacima o prodaji ispod i napravimo još jednu takvu, samo sa dvostrukim količinama u odnosu na prvu. Kao što vidite, pošto smo prethodnom formulom sabrali sve vrednosti koje se nalaze u koloni D ona se automatski ažurirala, ali mogli smo da iskoristimo i sledeću formulu:\nRezultat je isti. U ovoj formuli funkcija SUM ima dva argumenta, zadata kao dva opsega. Možemo da joj zadamo do 255 argumenata i, pod uslovom da smo uneli ispravne argumente, ona će uvek da izračuna njihov zbir.\nFunkcija SUM može da računa zbir više opsega čak i kada se nalaze u različitim radnim listovima ili dokumentima. Zamislite da želimo da saberemo opsege D2:D5 koji se nalaze u radnim listovima Sheet1, Sheet2 i Sheet3. Potrebno je uneti formulu:\nAko je potrebno izabrati opsege koji se nalaze na velikom broju radnih listova to ume da bude komplikovano. Ako znate da se podaci nalaze u radnim listovima koji se završavaju rednim brojevima 1 do 3 možete da napišete formulu i na sledeći način:\nOva formula sumira zadate opsege u svim radnim listovima od Sheet1 do Sheet3.


Ahmadinedžad: Odoljet ćemo pritiscima – Nacional.hr\n13.01.2012. / 11:40\n"Zapad je odlučio izvršiti jači pritisak na nas. Vrijeđaju našu zemlju i naš narod. Jasno je da će se iranski narod oduprijeti", izjavio je šef iranske države\nArhivaIranski predsjednik Mahmud Ahmadinedžad izjavio je u četvrtak u Quitu da će njegov narod odoljeti sve jačim pritiscima međunarodne zajednice oko nuklearnog programa, ustvrdivši da se Zapad brine zbog iranske "neovisnosti".\n"Zapad je odlučio izvršiti jači pritisak na nas. Vrijeđaju našu zemlju i naš narod. Jasno je da će se iranski narod oduprijeti", izjavio je šef iranske države na konferenciji za tisak u Quitu gdje je u četvrtak završio turneju po četiri latinoameričke države.\n"Nuklearna energija je politička isprika. Svi znaju da Iran ne nastoji proizvesti atomsku bombu", dodao je Ahmadinedžad. "Problem koji predstavlja Iran nije nuklearni program. Problem je njegov napredak i njegova nezavisnost", dodao je on.\nTijekom turneje po Venezueli, Nikaragvi, Kubi i Ekvadoru šef iranske države dobio je podršku tamošnjih predsjednika za svoj civilni nuklearni program.


Vijesti - Prijedlozi izmjena i dopuna Pravilnika o...\nPrijedlozi izmjena i dopuna Pravilnika o porezu na dohodak i Pravilnika o porezu na dobit\nRadi pravovremenog informiranja javnosti objavljuju se prijedlozi izmjena i dopuna Pravilnika o porezu na dohodak i Pravilnika o porezu na dobit s pripadajućim obrascima i prilozima. Dokumente možete preuzeti u nastavku.\nPrijava poreza na dohodak (Obrazac DOH)\nZahtjev za priznavanjem prava u posebnom postupku (Obrazac ZPP-DOH)\nPregled poslovnih primitaka i izdataka od samostalne djelatnosti (Obrazac P-PPI)\nPrilog 3. Primici / obveze doprinosa (Obrazac JOPPD)\nPrilog 4. Neoporezivi primici / primici koji se ne smatraju dohotkom (Obrazac JOPPD)\nPrijava poreza na dobit (Obrazac PD)


Izrečene presude pripadnicima paravojne jedinice "škorpioni"\nIzrečene presude pripadnicima paravojne jedinice "škorpioni"za ubistvo šestorice srebreničkih Muslimana u Trnovu u julu 1995. godine: Slobodan i Branislav Medić osuđeni su na maksimalne kazne od po 20 godina, Pero Petrašević, jedini koji je priznao krivicu, osuđen je na 13, Aleksandar Medić na pet godina zbog pomaganja u izvršenju, dok je Aleksandar Vukov, koji se teretio za pomaganje, oslobođen.\nObrazlažući presudu predsedavajuća sudskog veća Gordana Božilović-Petrović rekl je da je dokazano da je komandant "škorpiona" Slobodan Medić naredio Petraševiću i Branislavu Mediću da izvrše ratni zločin protiv civilnog stanovništva.\nSpecijalni tužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević izrazio je zadovoljstvo zbog efikasnosti postupka, ali je zatim izjavio da je delimično zadovoljan presudom :\n“Tužilaštvo će uložiti žalbu, rekao je Vukčević i istakao da se razlikuje pravna ocena Tužilaštva o činjeničnom stanju od one koju je dao Sud.”\nA Vrhovni sud Srbije razmatrao je i ukinuo prvostepenu presudu Veća za ratne zločine Okružnog suda u Beogradu kojom je Saša Radak osuđen na 20 godina zatvora za zločin nad ratnim zarobljenicima na poljoprivrednom dobru Ovčara kod Vukovara 1991.godine. Sud je saopštio da je ukinuo presudu zbog bitnih povreda odredaba krivičnog postupka jer je zasnovana na nedovoljno utvrđenom činjeničnom stanju i vratio prvostepenom sudu na ponovno suđenje.


Rusija nije alternativa\nTema: Rusija nije alternativa\n22.06.2012., 20:57 #1\nU elektronskom izdanju "Ruske reci" od 19.06.2012. (strane 2 i 3) moze se procitati zanimljiv (i nadasve trezven i pragmatican ) tekst ruskog politikologa Fjodor Lukjanova ciji sam naslov citirao.\nIz teksta izdvajam sledece:\n"Treba objasniti sta Rusija nece postati ni u jednoj varijanti radi Srbije. Nece postati sistemska alternativa, tj zemlja koja ce svoje geopoliticko, kulturno i religijsko gravitaciono polje pokusati da prosiri na prostor balkana kao sto je to radila u 19 i 20 veku.Takve ideje u Moskvi danas ne postoje ili su potpuno marginalizovane.Rusija nema nameru da izaziva Evropu na dvoboj zbog apstraktnog uticaja na balkanu..."\nVoleo bih da cujem komentar nasih Rusofila (kao i realnih osoba) na ovaj tekst u Ruskom glasilu.\n22.06.2012., 20:58 #2\nRe: Rusija nije alternativa\n22.06.2012., 20:59 #3\nDa li se Ruski casopis "Ogonek" oglasio/izjasnio povodom ove izjave?\n22.06.2012., 21:00 #4\nПре свега потпуно је дебилно ВАДИТИ ИЗ КОНТЕКСТА 3 РЕЧЕНИЦЕ И ПОСТАВИТИ ИХ КАО ТЕМУ... а осим тога немаш ни линк!!!???\n22.06.2012., 21:01 #5\nHtela ne htela da brani Srbiju, morace da brani sebe.\nValjda ti je jasno da je tekst napisan rukom ruskog zutog talibana.\n22.06.2012., 21:02 #6\nNeka budala koja je isto proricala savez Rusije i bangave amerike.\n22.06.2012., 21:04 #7\nruski cheda jovanovic\nznachajan koliko i srpski\n22.06.2012., 21:06 #8\nTacno sam znao kakve cu reakcije izazvati.\nTakvima poput tebe lakse je uterati metar u b...lju nego milimetar u glavu.\n22.06.2012., 21:06 #9\nOdgovor je ovde http://www.nspm.rs/savremeni-svet/nova-ruska-imperija.html\nKako je sam Putin rekao, Beograd treba da bude jedan od 4 prestonice Evroazijske Unije koje ce osim zemalja bivseg Sovjetskog Saveza ciniti Srbija, Sirija, Bugarska i Rumunija.\nSve je lepo objasnjeno. To su bar zelje i ideje samog Putina.\n22.06.2012., 21:10 #10\nКад си знао, што си ср*о?\n22.06.2012., 21:11 #11\ni Republika Srpska !!! zaboravljaš na braću preko Drine, bliži ti je Damask i neki tamo Kurdi iz Turkmenistana od naše krvi i našeg naroda !!!!\n22.06.2012., 21:12 #12\nA jel ti odgovara ova moja reakcija ili ne?\nTema treba da bude zakljucana jer je besmislena, ali nije ni vazno jer su mu svi argumenti pobijeni tako da je svejedno.\n22.06.2012., 21:14 #13\nTo, to... Odlicna ideja. Koji jaki igraci, dva para Smrti, dva Asa i dve 8ce, Srbija i Sirija asovi, Bugarska i Rumunija 8ce...\n(Putin mnogo bolje igra Ruski Rulet, nego Teksaski Poker, Vaistinu)\n22.06.2012., 21:14 #14\nNaravno, potpuno se slazem sa tobom.\nP.S. Mi nacionalisti i patiote smo ovakvi i to ne krijemo. Ovo hocemo, ali nikoga ne diramo ko drugacije misli, zar ne?\nIzgleda da ti bas idema na qrasni qurac.\nPoslednji put ažurirao/la Cossack : 22.06.2012. u 21:21\n22.06.2012., 21:17 #15\nOd neceg mora da se krene.\nA i posle rasporedjivanja nuklearnog stita u Rumuniji i Poljskoj, a radara u Ceskoj Putinu bi dobrodoslo da Srbija bude "mrtva straza" sa nekim raketama koje treba lansirati za Nemacku.\nPoslednji put ažurirao/la Cossack : 22.06.2012. u 21:19\n22.06.2012., 21:21 #16\n22.06.2012., 21:23 #17\nkao da imaju lične izvore u Kremlju, u stvari je tužno...Možda to nije tačno, a možda i jeste. Zašto Srbi ne umeju da budu pomalo sumnjičavi...kad nekoga vole, uvek im se to obije o glavu.\n22.06.2012., 21:25 #18\n22.06.2012., 21:26 #19\nGde moze mrtva straza da lansira nekakve rakete? Moze samo kineske raketLe.... Dobrodosao u bezalternatvu....\n(izgleda da Nemci dadose gol Grckoj, ovde u Minhenu se zaorilo)\n22.06.2012., 21:26 #20\nforumski grobar br. 1\n22.06.2012., 21:28 #21\nKako ti kazes, ali ne bih se kladio na tvoju pricu.\n22.06.2012., 21:29 #22\nRusija nije alternativa, Rusija je komercijala\n22.06.2012., 21:32 #23\nPa to je jasna stvar. Ali to nije bitno nasim rusofilima. Njima rusofillstvo ne sluzi kao neka realna nada. Ne. Rusofili dobro znaju da od Rusije nema nista. Ali avaj, njihova psiha ne moze to da prihvati. Pa su izmislili psihicku drogu koja se naziva - rusofilstvo. Oni se dakle samo drogiraju Rusijom, Putinom i sl. i tako zive u tom misticnom magnovenju.\nKao i narkomani. I oni znaju da im droga nije neka realna nada, ali se pucaju i zive u raju magnovenja\n22.06.2012., 21:32 #24\nMa jok, ne prži se i ne muvkaj me\n22.06.2012., 21:33 #25\nE kada za ovako nesto mozes da kazes da je komercijala.:neverica:\nGresna ti dusa!!\n"Rusija nije protiv nezavisnosti"\nPoslednja poruka: 03.09.2008., 02:04


Dogodilo se na današnji datum, 20. avgust - Na današnji dan\nDogodilo se na današnji datum, 20. avgust\nFoto: Ilustracija | Dogodilo se na današnji datum, 20. avgust\nSrna 20.08.2019 00:15\nDanas je utorak, 20. avgust, 232. dan 2018. Do kraja godine ostala su 133 dana.\n1741. - Ruski moreplovac danskog porijekla Vitus Jonas Bering otkrio Aljasku.\n1847. - Rođen poljski pisac Aleksander Glovacki, poznat kao Boleslav Prus, najznačajniji poljski realista. U djelima je pisao o borbi Poljaka protiv germanizacije, a u listu "Kurijer varšavski" objavljivao vrlo čitane hronike. Djela: romani "Lutka", "Val se vraća", "Mrtva straža", "Emancipovana žena", "Faraon", zbirke pripovijedaka "Stanar potkrovlja", "Jakubov san", "Balska haljina", "Prokleta sreća", "Sitnice", "Večernje pripovijetke".\n1849. - Rođen francuski istoričar Ernest Deni, osnivač Slovenskog instituta u Parizu, profesor na Sorboni u Parizu, koji je izučavao istoriju Slovena, posebno srednjovjekovni husitski pokret u Češkoj, istoriju Slovaka i Južnih Slovena. Pokrenuo je časopise "L nasion tekje" i "L mond Slave". Djela: "Velika Srbija", "Od Vardara do Soče", "O počecima feudalizma kod Čeha", "Kraj češke nezavisnosti".\n1854. - Umro njemački filozof Fridrih Vilhelm Šeling, koji je sa Imanuelom Kantom, Johanom Gotlibom Fihteom i Georgom Vilhelmom Fridrihom Hegelom tvorac njemačkog idealizma. Djela: "Ideje za filozofiju prirode", "O svjetskoj duši", "Prvi nacrt sistema prirodne filozofije", "Transcendentalni idealizam", "Predavanja o filozofiji umjetnosti", "Izlaganje mog sistema filozofije", "Bruno ili o prirodnom i božanskom principu stvari", "Filozofija i religija", "Istraživanje suštine ljudske slobode", "Filozofija mitologije".\n1860. - Rođen francuski državik Remon Poenkare, predsjednik Francuske od 1913. do 1920. godine. Zemlju je vodio do pobjede u Prvom svjetskom ratu. Bio je član Francuske akademije nauka. Kao šef vlade 1912. odlučujuće je doprinio određivanju politike Francuske u svjetskom sukobu koji je počeo dvije godine kasnije. Premijer je ponovo bio od 1922. do 1924. i od 1926. do 1929. Tokom rata i na poslijeratnim mirovnim konferencijama snažno je podržavao interese Srbije.\n1872. - Prestao da izlazi srpski list "Danica", najznačajniji književni časopis srpskog romantizma, koji je od februara 1860. triput mjesečno štampan u Novom Sadu. List je pokrenuo i uređivao srpski pisac i pravnik Đorđe Popović, koji je okupio mlade srpske romantičare: Jakova Ignjatovića, Đuru Jakšića, Jovana Jovanovića - Zmaja, Lazu Kostića.\n1877. - Rođen srpski književni kritičar i istoričar književnosti Jovan Skerlić, profesor Beogradskog univerziteta, član Srpske kraljevske akademije, najuticajniji kritičar svog vremena. Diplomirao je na Velikoj školi u Beogradu i doktorirao u Lozani. Presudno je uticao na srpsku literaturu, boreći se za realizam i vjerodostojnost književnog djela. Prve radove je objavio u satiričnim i socijalističkim listovima, a zatim se visprenom kritikom - često beskompromisnom i presuditeljskom - najčešće oglašavao u "Srpskom književnom glasniku", koji je od 1905. do 1907. uređivao sa Pavlom Popovićem, a potom sam do smrti 1914. Djela: rasprave i studije "Pogled na današnju francusku književnost", "Uništenje estetike i demokratizacija umetnosti", "Francuski romantičari i srpska narodna poezija", "Srpska književnost u 18. veku", "Omladina i njena književnost", "Istorija nove srpske književnosti", "Jakov Ignjatović", kraće studije, kritike i prikazi sakupljeni u devet tomova pod naslovom "Pisci i knjige".\n1884. - Poslije četiri godine gradnje svečano otvorena zgrada Beogradske željezničke stanice, sa koje je uskoro krenuo prvi voz na tek izgrađenoj pruzi Beograd - Niš. Glavni investitor i izvođač radova bilo je Francusko društvo, a radove je nadzirao srpski arhitekta Dragiša Milutinović - sin pisca Sime Milutinovića Sarajlije.\n1901. - Rođen italijanski pisac Salvatore Kvazimodo, pjesnik usamljenosti i prolaznosti stvari, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1959. Djela: zbirke pjesama "Vode i zemlje", "Dati i imati", "Miris eukaliptusa", "A veče je tu", "Život nije san", "Utopljena oboa", "Pravo i lažno zeleno", "Nedostižna zemlja", esej "Pjesnik i političar".\n1914. - Njemačka armija u Prvom svjetskom ratu poslije žestokih borbi i neočekivano velikog otpora belgijskih trupa zauzela Brisel.\n1940. - Ruskog revolucionara jevrejskog porijekla Lava Davidoviča Bronštejna, poznatog kao Lav Trocki, jednog od vođa Oktobarske revolucije, u Meksiko Sitiju smrtno ranio naručeni ubica - jedan španski komunista. Umro je idućeg dana, a sovjetska vlada je odbacila odgovornost, ali se ubrzo ispostavilo da je atentat naručio sovjetski boljševički diktator Josif Visarionovič DŽugašvili (Staljin).\n1944. - Rođen indijski državnik Radživ Gandi, premijer Indije od 1984. do novembra 1989, kada je poražen na izborima. Ubijen je 21. maja 1991. u atentatu tokom predizborne kampanje, podijelivši tako sudbinu majke Indire koja je kao premijer ubijena u atentatu 1984.\n1953. - Francuske kolonijalne trupe oborile sa prijestolja marokanskog sultana Sidija Mohameda ben Jusefa.\n1960. - Afrička država Senegal povukla se iz Federacije Mali, zajednice formirane 1959. sa Francuskim Sudanom (sada Mali) i proglasila nezavisnost, na čelu sa prvim predsjednikom Leopoldom Sedarom Sengorom.\n1961. - Na vrhuncu "hladnog rata" Istoka i Zapada, na granici između Istočnog i Zapadnog Berlina, istočnonjemačke vlasti počele da podižu zid dužine 40 kilometara.\n1968. - Sovjetska armija i trupe ostalih zemalja Varšavskog pakta, izuzev Rumunije, prešle granicu Čehoslovačke pred ponoć, započevši invaziju radi gušenja "Praškog proljeća", demokratskih socijalističkih reformi koje je predvodio lider čehoslovačke Komunističke partije Aleksandar Dubček.\n1975. - Američki vasionski brod "Viking Prvi" lansiran ka Marsu, na koji je dospio u julu 1976. godine.\n1980. - Italijanski alpinista njemačkog porijekla Rajnhold Mesner prvi uspio da se sam popne na najviši vrh svijeta - Mont Everest.\n1991. - Parlament sovjetske baltičke republike Estonije objavio punu nezavisnost od Moskve.\n1994. - Umro srpski filmski režiser i pisac Aleksandar Petrović, jedan od sineasta koji su smjelošću tretiranja osjetljivih tema i originalnim ostvarenjima proslavili srpski film u svijetu. Pripadao je takozvanom "crnom talasu" u jugoslovenskom filmu sedamdesetih godina 20. vijeka. Djela: kratkometražni filmovi "Let nad močvarom", "Petar Dobrović", "Putevi"; igrani filmovi: "Dani", "Dvoje", "Tri", "Skupljači perja" (nagrada na Kanskom festivalu), "Biće skoro propast svijeta", "Maestro i Margarita", "Grupni portret sa damom", "Seobe", eseji "Novi film".\n1995. - U najvećoj nesreći u istoriji indijskih željeznica poginulo najmanje 350 ljudi prilikom sudara dva voza u Firozobadu, na sjeveru zemlje, izazvanog iznenadnim zaustavljanjem jednog voza koji je udario u hinduističku svetu životinju - kravu.\n1996. - U udesu transportnog aviona "Iljušin 76" ruske kompanije "Sper erlajnz" blizu piste beogradskog aerodroma u Surčinu, poginulo je svih 12 ljudi u letjelici. Prethodno je avion, koji je iz Beograda poletio ka Malti, zbog otkazivanja navigacione opreme i sistema radio-veza, kružio u vazduhu oko tri sata, pokušavajući da se oslobodi goriva, ali je prilikom prinudnog slijetanja promašio pistu.\n1998. - Amerikanci krstarećim raketama napali jednu fabriku u Sudanu i nekoliko poligona za vojnu obuku u Avganistanu, tvrdeći da su mete povezane sa terorističkim napadima na ambasade SAD u Keniji i Tanzaniji 13 dana ranije, u kojima je poginulo najmanje 226 ljudi, ali tvrdnju nisu potkrijepili neoborivim dokazima.\n2004. - Sudsko vijeće u Bitolju osudilo episkopa Ohridske arhiepiskopije vladiku Jovana na godinu i šest mjeseci zatvora zbog izazivanja "nacionalne i vjerske mržnje".


Svi složni - Partizan je bio bolji - Sportske.net\nTrener Partizana Vlade Jovanović rekao je da su njegovi košarkaši odigrali pametno u večerašnjoj pobedi nad Crvenom zvezdom Beograd sa 84:69.\n"Ovo je bila posebna utakmica, kao što je i svaki 'večiti' derbi, iako je bila bez značaja. Drago mi je što su igrači imali dobar odnos prema meču. Pametno smo odigrali", kazao je Jovanović novinarima posle meča u hali Pionir.\nJovanović je istakao da su njegovi igrači pokazali zrelost.\n"Protivnik je podigao ritam u drugom poluvremenu, posebno u odbrani, ali smo mi pokazali zrelost i odigrali duge i strpljive napade. Iskontrolisali smo skok, ali smo izgubili mnogo lopti", rekao je trener crno-belih.\nTrener Zvezde Svetislav Pešić rekao je da njegovi košarkaši nisu naučili da u sportu ne postoje nepobedivi.\n"Partizan je pokazao više znanja i mirnoće. Košarka je vrlo prosta ako se njome vlada, a mi je još nismo savladali. Nismo uspeli da naučimo da u sportu ne postoji neko ko je nepobediv", rekao je trener crveno-belih.\nPešić je dodao da njegovi igrači imali šansu da dodju do pobede.\n"Kada se najmanje nadaš dobije se utakmica. Nismo iskoristili šanse. Iz prevelike želje nekoliko grešaka smo napravili, a Partizan je to rutinski kaznio", kazao je Pešić.\nTrener Zvezde je ocenio da ako se njegova ekipa sastane u plej-ofu sa Partizanom u Superligi Srbije "ne može da dobije tri utakmice".\nKošarkaš Partizana Dušan Kecman kazao je da su crno-beli zabeležili "veoma važnu pobedu".\n"Kontrolisali smo njihovu brzu igru dobro smo skakali u napadu i igrali smo strpljivo. Sada nam ostaje da se dobro spremimo za Superligu Srbije", kazao je Kecman.\nPlejmejker Crvene zvezde Filip Čović istakao je da se njegova ekipa "po ko zna koji put predala" i da on i njegovi saigrači "nisu izdržali do kraja".


PETAR MARKOVIĆ, GOLDMAN SACHS: Besplatno obrazujem IT stručnjake u Srbiji, tako vraćam zemlji koja mi je obezbedila školovanje! | Serbiantimes.info\nZavršio je Elektrotehniku i Ekonomiju u Srbiji, a danas živi u Njujorku, menadžer je u čuvenoj investicionoj banci Goldman Sachs, ali i suosnivač neprofitne škole za IT prekvalifikaciju u Srbiji.\nMOTIV: Dobio besplatno obrazovanje, besplatnim obrazovanjem vraća dug državi\nI ranije smo donirali za razne projekte, na primer popravljanje škola, a sada smo hteli da napravimo nešto što je dugoročnije i održivo. IT škola je način da ljudimo damo obrazovanje koje mogu da koriste na dalje, dakle nije jednokratna pomoć, nego dugoročno ulaganje\nZajedno sa svojim prijateljima pokrenuo je neprofitnu, besplatnu školu prekvalifikacije IT Bootcamp za mlade ljude u Srbiji. U razgovoru sa njim pričamo o njegovom životnom putu, karijeri i zašto oseća potrebu da vrati nazad vrednost koju je u svojoj rodnoj zemlji dobio obrazovanjem.\n-ETF sam upisao jer sam želeo da saznam kako kompjuteri rade, to me je zanimalo. Posle osnovnih studija sam imao dobar osećaj u vezi toga što sam naučio, mislim da sam naučio dovoljno onog što sam želeo da znam, i onda me je zanimalo gde ću to da primenim. Pošto su me zanimale vesti sa berze i kako funkcionišu finansije, upisao sam Ekonomski fakultet. Drugi razlog je bio taj što mi je smetalo da ljudi koji završavaju Ekonomski na kraju budu menadžeri ljudima koji su završili ETF. Tako mi je to tada izgledalo, i onda sam rekao: OK, hajde ja da naučim ono što oni znaju sa Ekonomskog, da vidim šta je to “najbolje iz oba sveta”.\n-Uvek sam želeo da se takmičim sa celim svetom, ne samo lokalno. Kad sam upisao master iz finansija na Ekonomskom, to što smo učili iz kvantitativnih finansija je više bilo primenljivo u velikim finansijskim centrima nego u Srbiji. Tako da je već bilo namenjeno ljudima koji će ta znanja primenjivati na međunarodnom tržištu. Kada sam video da postoji prilika da radim u Goldman Sachs-u u Londonu, to je bilo nešto što sam morao da iskoristim i da uložim 100% sebe da bih dobio tu priliku.\n-Do skoro sam se bavio modeliranjem i procenom rizika firme. Moj prethodni tim u kodu pravi modele koji procenjuju rizik firme u smislu koliko novca možemo da izgubimo ili zaradimo. Tako se optimizuje kapital firme, tako da se kapital ulaže sa najvećim prinosom na investicije. Analogija je recimo, ako imaš njivu, hoćeš da uzmeš da je navodnjavaš što efikasnije, a da se ne razbacuješ sa vodom i semenom. Isto tako mi radimo na tome da taj kapital koji ulažemo u različite investicije, koje su naše seme, da nam daju što veći prinos, sa što manje vode. Početkom ove godine sam prešao u tim koji se bavi sličnom procenom za klijente naše firme kojima nudimo ta finansijska rešenja.\n-Bavim se inženjeringom i finansijama. Ako bih morao da uzmem i da podelim moj posao, bilo bi recimo 60% finansije i 40% inženjering, s tim da je neophodno poznavanje inženjerskog dela da bi neko razumeo finansije kojima se bavim.\n-Ne bih mogao da idem u detalje toga šta radimo, ali bavimo se klasifikacijama, tj. nalazimo kupovine i prodaje finansijskih instrumenata u sistemu i na osnovu velikih količina podataka koje imamo automatizujemo selekciju tako da maksimizujemo dobit. Mašinsko učenje u finansijama se generalno primenjuje već godinama tako da to nije uopšte ništa novo i mislim da će se samo primenjivati još više.\nMašine neće zameniti ljude, zato što na kraju neko ko preuzima rizik mora sam, lično, da donese odluku da li mu je taj rizik prihvatljiv ili ne. Tu odluku na nekom višem nivou mora da donese čovek\n-Zato što na kraju neko ko preuzima rizik mora sam, lično, da donese odluku da li mu je taj rizik prihvatljiv ili ne. Tu odluku na nekom višem nivou mora da donese čovek, zato što mašina ne može to da odluči umesto čoveka.\n-Ne može da bude odgovorna za ponašanje, može da optimizuje efikasnost ulaganja, ali ne može da donese odluku u tvoje ime.\n-Nezahvalno je reći za sebe kada si uspešan, ali mislim da sam imao mnogo odličnih prilika u karijeri, koje sam dobijao zbog toga što sam dokazao da mogu da uradim prethodni posao. Dobio sam priliku da vodim tim u Indiji, zato što sam u Londonu dokazao da mogu dobro da radim svoj posao. Kada sam bio u Indiji shvatio sam koliko smo mi u Srbiji privilegovani pristupom odličnom obrazovanju i normalnim životnim uslovima. Od tada imam perspektivu da je startna pozicija nekoga iz Srbije na međunarodnom tržištu rada u stvari nadprosečna. To shvatanje mi pomaže da stavim moje rezultate u kontekst.\nNakon što sam došao u Ameriku i preselio se u Njujork, dobio sam priliku da studiram na Kolumbiji, zato što sam imao iza sebe neku reputaciju na poslu i to mi je pomoglo i da se upišem i da dobijem stipendiju od firme. Mislim da ljudi koji rade u Goldmanu jako dobro znaju da rade svoj posao. Ono što je meni uvek bilo fascinantno je da kad god podignem slušalicu i pozovem osobu iz nekog drugog tima, ona zna tačno to čime se bavi i to jako dobro, a ako ne znaju onda me preusmeri na nekoga ko zna. I mislim da su ljudi ovde vrlo praktični u smislu da su iskreni prema sebi, šta znaju, šta ne znaju, i da imaju taj osećaj da je u suštini najbitnije da pravimo dugoročno dobar posao, znači da imamo profit od toga što radimo. U suštini, svi su izuzetno motivisani, imaju jako veliku želju da nauče puno, i kada je u organizacijama takva kultura onda se jednostavno to svede na to da ljudi jako dobro znaju šta rade.\n-Ima logike, samo je bitno šta je motivacija. Ja imam motiv da pomognem zemlji iz koje sam došao i za to ima nekoliko razloga. Mislim da većina ljudi u Srbiji ima patriotski stav i da želi da pomogne, da svako ima poriv da na neki način pomogne svojoj zemlji i narodu. Iz mog ličnog iskustva, dobio sam jako puno prilika u životu na osnovu toga što sam rođen u Srbiji, što sam imao prilike da studiram, da imam obrazovanje koje je bilo praktično besplatno. A te prilike ne dolaze besplatno. Neko je morao to na neki način da plati, a to je platio narod kroz svoj rad. Način da ja vratim to nazad je tako što pružam drugima prilike kada mogu da ih pružim. To je moja lična motivacija. To za mene ima dosta smisla, da uložim svoje vreme i energiju da se bavim i IT školom u Beogradu.\nBESPLATNO DO ZNANJA: Polaznici škole IT Bootcamp\n-Do ideje je došlo tako što smo nas nekoliko ovde u Njujorku, bilo da smo u finansijama ili u tehnologiji, pričali smo o tome koji je najbolji način da pomognemo Srbiji. I ranije smo donirali za razne projekte, na primer popravljanje škola, a sada smo hteli da napravimo nešto što je dugoročnije i održivo. IT škola je način da ljudimo damo obrazovanje koje mogu da koriste na dalje, dakle nije jednokratna pomoć, nego dugoročno ulaganje. I hteli smo da imamo bolju kontrolu nad time kako pomažemo, ne samo da damo novac i da zaboravimo gde se plasira. Ono što smo znali na osnovu ličnih priča naših kontakta iz Srbije je da fali IT kadar, to je bilo ispraćeno i u medijima, a znamo da su ljudi dovoljno sposobni, znajući naše prijatelje i poznanike, da nauče stvari i da mogu da se ubace u IT tržište. Onda smo rekli: OK, šta je njihova prepreka?\n-Tako je, škola ne uzima nikakvu nadoknadu, studenti ne plaćaju školarinu. Škola je apsolutno besplatna za studente u materijalnom smislu. U smislu energije i vremena, studenti moraju da se posvete školi i da prolaze kroz gradivo, a cela škola se finansira od strane donacija. Mi smo ovaj prvi pilot projekat za 2018-tu godinu odlučili da finansiramo među nama, među prijateljima. Tako da je sve pokriveno od strane donacija. Pošto radimo sa Divac fondacijom koja je domaćin ove škole, čak neke od kompanija u kojima radimo dupliraju naše donacije.\nDa sumiram, studenti uopšte ne plaćaju a dobijaju desetonedeljni kurs. Imali smo sreću takođe da napravimo saradnju u 2018. godini sa Naučno Tehničkim Parkom koji nam je ustupio učionice besplatno i mislim da je to bilo fenomenalno iz dva razloga: prvo jer smanjuje trošak škole, a drugo zato što su te učionice stvarno na izuzetno visokom nivou. Mislim da je sam prostor inspirativan za studente.\n-To je dobro pitanje. Mi smo se dvoumili oko toga u početku jer smo želeli da studenti uplate barem nešto simbolično, ali pošto škola ide preko fondacije koja je neprofitna, ne možemo da primamo novac za usluge. Postavili smo rigorozan proces selekcije tako da priliku dobije 10 od 100 prijavljenih. Takođe, imali smo kurs koji su kandidati morali da prođu online i onda urade test iz tog kursa kako bismo videli da li mogu da nauče neko novo gradivo. Potom smo imali još 2 intervjua, jedan lični a drugi tehnički, da bismo bili sigurni da to što su naučili i testirali, da su stvarno to oni naučili i testirali.\n-Naša inicijalna procena je bila da će nas koštati oko 300 dolara po osobi, a na kraju smo došli do cifre od oko 400 dolara po osobi, što mislim da je jako dobra cifra. Ako računate da za 400 dolara možete nekome da date priliku za besplatno obrazovanje i potencijalni ulaz u IT u Srbiji i da radi za mnogo veću platu, i za mnogo bolji napredak kroz nekoliko godina – da je ta cena skroz ok. Tih 400 dolara uključuje ceo trošak škole.\n-To je i bilo u originalnom biznis planu koji smo pisali 2017, imamo tu stavku kako da napravimo održivost na duge staze. Postoji nekoliko načina da to uradimo. Jedan način je da nastavimo da imamo donacije i da reklamiramo školu, što meni nije najprivlačniji način. Mnogo održiviji način je da kompanije koje unajmljuju ljude koji dolaze iz naše škole prepoznaju da škola ima kvalitet i da je to za njih možda čak jeftinije nego da uzimaju HR agencije, i da onda te kompanije koje uzimaju naš kadar u stvari finansiraju školu kroz svoje donacije. To bi bio idealan slučaj.\nBUDUĆNOST SRBIJE: Klasa škole koju je pokrenuo Petar Marković sa kolegama\n-U pilot fazi škole tokom 2018. godine imali smo 1.150 kandidata, od kojih smo izabrali 108 polaznika. Tih 108 polaznika raspodelili smo u dva ciklusa sa po dva kursa, jedan razvoj veb stranica a drugi testiranje softvera (QA). Školu je uspešno završilo 95 polaznika, tako da smo imali mali broj ljudi koji su odustali od programa. Najbitnije je da je njih 43 nakon škole našlo zaposlenje ili praksu u IT kompanijama, što je mislim jako dobar rezultat. Mi smo ambiciozni i hoćemo da imamo mnogo veći plasman naših kandidata na tržište.\n-Meni je bilo fascinantno kada smo imali dodelu sertifikata za prvu generaciju. Koliko je ljudi u stvari prošlo obuku, i šta su dobili kao priliku. Danas već spremamo petu generaciju u Beogradu, a prva je krenula sa predavanjima u Nišu.\nPored toga što su polaznici dobili priliku da prođu kroz našu školu, oni su se i međusobno povezali, i sada mogu da uče zajedno i da pomažu jedni drugima. Naravno, moje lično zadovoljstvo je uspeh ljudi koji su se plasirali na poslove, mislim da im je to promenilo život na bolje, da imaju mnogo više razloga da se nadaju za uspeh u budućnosti. Vidim da smo stvorili nešto ni iz čega – krenuli smo od ideje i onda uložili jako puno truda i energije, čak i novac je bio manje bitan faktor. Došli smo do toga da sad stvarno imamo konkretne rezultate. To nije samo ideja na papiru nego je prava škola koja daje ljudima nove prilike i koja može da da postane samoodrživa.\nIzvor: Startit.rs/Vukašin Stojkov Foto: Startit.rs\nRelated Topics:Petar MarkovićGOLDMAN SACHSIT industrija\nSAŠA NOVAKOVIĆ: 6 poslovnih lekcija najuspešnije Srpkinje u Silicijumskoj dolini\nISTORIJSKO SASLUŠANJE GIGANATA: Amazon, Apple i Facebook odgovaraju pred Kongresom (VIDEO)


17% rukovodećih pozicija i 20% manja plata za žene: još uvek smo daleko od rodne ravnopravnosti u IT-u\nIako postoje pozitivni pomaci, i dalje je preko potrebna promena svesti o ravnopravnom položaju žena i muškaraca — kako u kompanijama tako i u samom društvu.\nUčiteljica, spremačica, bibliotekarka i slična uslužno orijentisana zanimanja koja retko pozvezujemo sa visokim statusom i visokim platama i dalje su tradicionalno rezervisana za žene. Ovo je samo jedan razlog zbog kojeg se nekoliko dana uoči Međunarodnog dana žena na sve strane govori o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti. Bilo je tu pozitivnih vesti, ali i podsećanja da trenutna situacija nije idealna.\nNovi koraci ka ravnopravnosti\nPrva stvar vredna pomena desila se na 26. Kopaonik biznis forumu, gde je potpisan dokument o posvećenosti kompanija rodnoj ravnopravnosti, a kompanije koje su se okupile oko ovog dokumenta delovaće u okviru Alijanse za rodnu ravnopravnost. Neposredan povod za postavljanje zajedničkih ciljeva za postizanje rodne ravnopravnosti i pokretanje međusobne razmene znanja i prakse u tome kako postići rodnu ravnotežu u kompanijama, bilo je istraživanje koje je krajem prošle godine sprovela IKEA u saradnji s Ipsosom. Ono je pokazalo da je više od 50 odsto muškaraca u Srbiji svesno svog privilegovanog statusa na radnom mestu u odnosu na žene, a da je svaka sedma žena u Srbiji doživela diskriminaciju na radnom mestu.\nGlavna zamisao potpisnica dokumenta o rodnoj ravnopravnosti je da se aktivno posvete povećanju broja žena na rukovodećim, ali i drugim pozicijama, kao i da obezbede da muškarci i žene zarađuju isto za iste poslove. Samu inicijativu pokrenule su kompanija IKEA i Asocijacija za afirmaciju potencijala žena uz podršku Švedske ambasade, a kao članice su se pridružile kompanije koje zapošljavaju blizu 5.000 zaposlenih — Mastercard, Telenor, Delta Holding, Asseco i UniCredit banka.\nNa jednom drugom skupu — Ka ujedinjenoj Evropi: Rodna ravnopravnost i ženska prava — bilo je govora o tome da se Srbija prema istraživanju Svetske banke „Žene, biznis i pravo”, po osnovu jednakog pravnog statusa nalazi na 18. mestu u konkurenciji od 188 zemalja sveta i da je najbolje rangirana država u regionu. Govorilo se i o tome kako je Srbija prva zemlja van Evropske unije koja je uvela indeks rodne ravnopravnosti, da je iznad evropskog proseka kada je u pitanju politički uticaj žena, a obećano je i da će zakon o rodnoj ravnopravnosti biti usvojen u toku ove godine.\nOsim ovoga, po istraživanju Svetskog ekonomskog foruma, Srbija je 76. (od 149 zemalja) po ekonomskoj ravnopravnosti žena i muškaraca iako se u istom izveštaju po indeksu rodne ravnopravnosti nalazi na 38. mestu.\nIpak, iako su ovo nesumnjivo pozitivni pomaci, i dalje je potrebna promena svesti — kako u kompanijama tako i u samom društvu.\nNa rukovodećim pozicijama u domaćem IT sektoru 17 odsto žena\nPrema dve godine starim podacima sa sajta ravnopravnost.gov.rs polovinu stanovnika Srbije čine žene (51,77 odsto), ali je njihovo učešće kada se gleda zaposlenost 43,67 odsto. Postotci, međutim, naglo opadaju kada se baci pogled na to koliko je žena na mestima rukovodilaca, funkcionera i zakonodavaca (29,03 odsto), članova Vlade (25 odsto), poslanika (34,8 odsto), predsednika opština ili gradonačelnika (sedam odsto) i odbornika skupšina opština i gradova (31,21 odsto).\nA kako na državnom nivou dominiraju muškarci, tako dominiraju i na mnogim drugim poljima. Jedno od njih je i IT sektor. Iako je sve više žena u STEM obrazovanju (nauka, tehnologija, inženjerstvo, matematika) i broj devojaka koje studiraju na beogradskom Elektrotehničkom fakultetu raste iz godine u godinu, podaci o njihovom broju u samoj industriji su poražavajući.\nNa već pomenutom forumu na Kopanoniku bilo je reči i o rodno ravnopravnoj digitalnoj budućnosti. Tom prilikom istaknuto je da je u Srbiji na rukovodećim pozicijama u IT sektoru tek 17 odsto žena, kao i da primaju 20 odsto manju platu od svojih kolega na istim pozicijama. A ako se gledaju programerske pozicije, u njemu je postotak žena još manji — 11 odsto, koje su takođe manje plaćene.\nOvi brojevi se zamalo podudaraju sa preliminarnim podacima iz Startitovog istraživanja domaće IT scene po kom je 14,2 odsto žena među programerima, s tim da je utešno što je broj žena programera u porastu.\nSve ovo je naročito značajno iz nekoliko (toliko puta ponavljanih) razloga. Pre svega, postojanje žena na liderskim pozicijama treba da povede trend jednakosti i na onim pozicijama koje nisu rukovodeće tako što će one na najvišim pozicijama predstavljati sve zaposlene žene i njihove potrebe. Takođe, mnogo puta je isticano da su timovi u čijem sastavu ima podjednako žena i muškaraca efikasniji, kao i da logika poslovanja nalaže da žene budu jednako angažovane na građenju proizvoda/usluge jer je gotovo svakoj kompaniji u interesu da zaposli najbolje od ljudskog kapitala koji im je na raspolaganju na tržištu rada, da proda svoj proizvod većem broju ljudi — dakle, i ženama i muškarcima, i da prepozna potrebe svojih kupaca (npr. žene u SAD češće kupuju i odlučuju o kupovini).\nTežinu problemu daju i činjenice da su žene prekidane kada govore na sastancima, da je manja verovatnoća da će sredstva biti uložena u startape koje vode žene, da postoji trend po kome se plate povećavaju kada u neku industriju ulaze muškarci, a padaju kada ulaze žene i mnogi drugi podaci.\nU tom smislu, ostaje nam da sačekamo godišnji izveštaj koje su najavile kompanije Alijanse. Ukoliko oni sa svoje strane uspeju da promene nešto, žene će svakako i dalje biti na dugom putu do ravnopravnosti i ostati na udaru društva koje treba da im šalje signale o tome da su sposobne i jednako vredne kao muškarci.\nUkoliko ste zainteresovi za čitanje o osnaživanju žena, podsećamo vas i na ova dva teksta.\nsubota, 9. Mart, 2019.\nZasto bi muski pogramer i zena koja radi u HR imali istu platu, kad ne rade isti posao? Na istim pozicijama ista plata, na razlicitima razlicita, bez obzira da je musko ili zensko.\nУ српском ИТ-ју већ неко време влада "job seeker market", т.ј. софтвер девелопери у већој мери постављају услове и диктирају правила. Моје искуство са колегињицама програмеркама са којима сам радио (не све, има изузетака) је да се оне чешће јадају како ће нешто да обаве и како је нешто проблематично (траже подршку и саосећање), ређе прихватају одговорност за нешто ново и неизвесно (ако нису 100% сигурне да могу да ураде таск или пројекат оне неће бити добровољци док мушкарци више ту ризикују) и готово никад не траже повишицу нити инсистирају на свом напредовању, него чекају да се то само деси и да им буде понуђено. Такође, много ређе размишљају о промени посла. Можда ћу изазвати салву негативних критика, али мислим да природне женске особине које сам набројао (и које саме по себи нису лоше нити негативне) имају утицаја на њихове мање плате у српским ИТ фирмама у односу на мушкарце, где често онај који се буни, наметне, зановета и често мења компаније добија привилегије и боље услове.