Poslao: 18 Maj 2008 13:44\nMene zanima gde i kako se obucava posada oklopnih transportera, tenkova itd... Koje su norme koje moras ispuniti da bi dospeo do posade..\nPoslao: 18 Maj 2008 13:58\nBeki Ki pa to je OMJ, odnosno Oklopno mehanizovane jedinice i dobro ranije ali verujem da se i sada obuka vrsi u jedinicama. Sta tu nije jasno? I kakve norme da ispunis? Pa vojni odsek vidi gde kojoj jedinici fale ljudi i koji je to rod vojske i na osnovu tome te tamo salje.\nMoja strucna sprema je recimo ekonomija i nema nikakve veze sa tehnikom ali sam zavrsio u ARJ PVO na BOV-3 pa ti sad vidi. Znaci ide se naravno i po profesiji ali potreba vojske je uvek na prvom mestu. Ja mislim da je to logicno i ne razumem tvoje pitanje nikako odnosno sta tu nije jasno.\nPoslao: 18 Maj 2008 14:34\nBeki_Ki ::Mene zanima gde i kako se obucava posada oklopnih transportera, tenkova itd... Koje su norme koje moras ispuniti da bi dospeo do posade..\nStručno specijalistička obuka pojedinca roda OJ izvodi se u CO KoV u Požarevcu.\nPoslao: 18 Maj 2008 16:41\nRade, pa zar se specijalisticke obuke ne sprovode vise u jedinicama? Znam da ima CO pesadije ali dalje, bas sam iznenadjen. Jel to bas za sve OMJ? Pa sta onda rade u jedinicama mislim posle prekomande? Se cudim!\nPoslao: 18 Maj 2008 16:55\nU jedinicama dalje se radi obuka, najnormalnije... obuka posada, jedinica, uvežbavanje itd. Samo je obuka pojedinaca grupisana.\nPoslao: 18 Maj 2008 17:04\nRade hvala na ekspresnom odgovoru, eto vidis to nisam zaista znao. Bilo mi je poznato za pesadiju ali za ovo nije. Dosta se toga promenilo od vremena kad sam ja sluzio vojsku. Mada iskreno receno ne razumem sad to obuka pojedinca pa grupisana ali dobro nema veze. Glavni deo sam shvatio.\nPoslao: 18 Maj 2008 23:35\nKibo nisi me razumeo, pitao sam gde se vrsi obuka i to ste mi odgovorili. A neko ako je bio tamo moze da napishe od cega se sastoji ta obuka, kako to sve ide i tako to...\nPoslao: 18 Maj 2008 23:47\nPrvo ideš u centar za osnovnu obuku (gde imaš osnovnu obuku - pešadijsku), potom u centru imaš specijalističku obuku. Tu učuš: vatrenu obuku OJ, Taktičku obuku OJ, Sredstva i oprema OJ i Fizičku obuku (tako nekako idu predmeti, manje više). Svaka obuka ponaosob traje 6 nedelja. Nakon toga ideš u jedinicu roda.\nSuma sumarum 6 meseci: izdržao bi i dubeći na trepavicama\nPoslao: 19 Maj 2008 00:59\nHvala lepo:D Bash bi voleo da me bace u neki tenk, deluje zanimljivo:D\nPoslao: 19 Maj 2008 07:47\nBeki_Ki ::Hvala lepo:D Bash bi voleo da me bace u neki tenk, deluje zanimljivo:D\nDa, da...Naročito će ti biti zanimljivo kad saznaš koliki je radni vek tih posada u slučaju rata - mereno u sekundama...\nOvaj topic je pregledan 2487764 puta\nBroj poruka: 11985\nUkupno su 858 korisnika na forumu :: 42 registrovanih, 5 sakrivenih i 811 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: 357magnum, arzak, babaroga, bbogdan, Belac91, Cranium, dekao, Demostant, Don, Drug pukovnik, dukajov, esx66, Georgius, gorantrojka, Griffon vulture, Jerry Drake, kaptain, liman, lord sir giga, Magistar78, mb1213, Mendonca, mihajlot2013, Milan A. Nikolic, mile23, Miskohd, NoOneEver Dreams, Outis, rkekoke, royst33, S2M, Srky Boy, stegonosa, stemark, Stuka76, Toni, Van, Vlad000, Vlada78, vukdra, zdrebac, zveki63


Na Kosovo za 12 godina 2,8 milijardi evra | Vesti | Kurir\nPo saznanju Insajdera\nNa Kosovo za 12 godina 2,8 milijardi evra\nDruštvo 09.10.2012. 00:01h 11.11.2016. 01:44h\nInsajderPtriotska pljačkaSrbijabudžet Kosovo


Rekonstrukcija gradskog trga u Bijelom Polju: Arheolozi otkrili još dva skeleta – Sandžak PRESS\nRekonstrukcija gradskog trga u Bijelom Polju: Arheolozi otkrili još dva skeleta\nNakon otkrića skeleta prilikom rekonstrukcije gradskog trga u Bijelom Polju prije mjesec, arheolozi Polimskog muzeja otkrili su danas ostatke još dvije mlađe osobe sahranjene u tom dijelu. Na osnovu ploča, za koje se pretpostavlja da su bila grobna obilježja, utvrđeno je da se radi o nekadašnjem muslimanskom groblju.\n“Nesumnjivo je da se radi o pripadnicima muslimanske vjeroispovjesti koji su bili sahranjeni u toj nekropoli što jasno ukazuje orijentacija skeleta. Glava se nalazi na jugozapadu, noge na sjeveroistoku. Ruke su postavljene pored tijela”, kazao je arheolog Predrag Lutovac.\nUz pomoć mašina Komunalnog preduzeća i Vodovoda skinut je gornji sloj asfalta u dužini od 30 metara a zatim su radovi prekinuti.\n“Već sada možemo da pretpostavimo da u ovoj dužini od tridesetak metara biće bar dvadesetak grobova. Ne možemo ih vaditi ad hok kako bilo nego na osnovu zakona o sprovođenju zaštitnih arheoloških istraživanja dužni smo da obezbijedimo adekvatnu dokumentaciju znači da se vode grobni kartoni,da se skeleti u potpunosti otkriju, fotografišu i potom sahrane adekvatno i dostojanstveno kod gradske Gasalhane u Bijelom Polju”, kazao je Lutovac.\nIzvještaj sa preporukom o obustavljanju radova upućen je tokom dana Ministarstvu kulture koje bi trebalo da odobri novac, dodijeli specijalizovani tim za dalja istraživanja i što hitnije izabere izvođača radova sa licencom i iskustvom prilikom istraživanja. Isto traže i u Islamskoj zajednici u Bijelom Polju. Vjeruju i da će biti pravedno obeštećeni zbog oduzimanja prostora na kome se kako kažu nalazilo groblje i džamija koje su prema istorijskim podacima porušeni prilikom bombardovanja savezničkih snaga u drugom svjetskom ratu kada je stradalo oko 150 civila.\n“Nama nije cilj da zbog naših potreba građani Bijelog Polja trpe da grad ostane u jednoj fazi nedovršenih radova.To je zajedničko ogledalo naše kulture i u tom pravcu smo pristali da se radovi nastave uz čvrste garancije da će ono na čemu insistiramo biti realizovano”, rekao je glavni imam Islamske zajednice u Bijelom Polju Enis efendija Burdžović.\nZa uklanjanjenje skeleta iz centra Bijelog Polja biće potrebno dvije sedmice. Za to vrijeme posao rekonstrukcije trga će mirovati.


Бјорнстад: И у Норвешкој су неке општине биле запостављане -\nBjornstad: I u Norveškoj su neke opštine bile zapostavljane\nAmbasador Norveške Anre Sans Bjornstad, koji je prisustvovao današnjem skupu u Aleksincu „Norveška za vas”, rekao je da u saradnji Srbije i Norveške nije posredi samo novac, već i da se radi o prijateljstvu i pomoći zajednicama koje su manje razvijene i na neki način zapostavljene.\n‒ U skladu sa evropskim standardima odlučili smo da pomažemo i manje razvijene sredine, da se pomaknemo od ulica Beograda, Novog Sada i Niša i da se obratimo manjim zajednicama u kojima postoje problemi i nezaposlenost, u kojima postoje državne firme koje ne funkcionišu više tako dobro, gde postoji problem zagađenja koji je veliki i nedostatak investicija. Upravo zato mi ulazimo u male opštine da bi one mogle same sebe da razviju, da bi ljudi sami sebi pomogli i na to se odnosi ovaj program – rekao je ambasador Norveške u Srbiji.\nOn je dodao da se Srbija dosta razvila u poslednjih dvadeset godina i da je država danas neuporediva sa onom na početku veka, kao i da model iz svoje prakse sada pokušavaju da sprovedu u našoj zemlji.\n‒ Srbija može da se razvije u svim regionima ravnomerno i to je isti problem koji smo i mi imali u Norveškoj. Imali smo zapostavljenost u nekom trenutku manjih opština, tako da možemo reći da sprovodimo program koji smo sprovodili i kod nas u zemlji ‒ rekao je Bjornstad.\nProjekat „Norveška za vas” o kome je danas bilo reči u Aleksincu vredan je 4,27 miliona evra i namenjen je pomoći 91 lokalne samouprave u Srbiji koje se nalaze u trećoj i četvrtoj grupi razvijenosti.\nPrevious Post:Vučić poručio predsednicima opština: Ne stidite se da tražite\nNext Post:„Zavičaj” organizuje besplatne sekcije za školarce


"Stručnjak" za ustavna pitanja: Zajednica srpskih opština nije Kurtijeva obaveza? | WebTribune\nVladimir Đukanović: Sve poslanike i premijera Crne Gore koji su glasali za Rezoluciju o Srebrenici treba proglasiti za nepoželjne u Srbiji\nHome U FOKUSU “Stručnjak” za ustavna pitanja: Zajednica srpskih opština nije Kurtijeva obaveza?\nStručnjak za ustavna pitanja Mazljum Baraljiu ocenjuje da bi stavovi ambasadora i drugih međunarodnih zvaničnika trebalo da budu neutralni.\nOn napominje da formiranje Zajednice srpskih opština nije obaveza premijera Aljbina Kurtija, uzimajući u obzir činjenicu da je Ustavni sud potvrdio da odredbe Briselskog sporazuma ugrožavaju nacionalne interese Kosova.\n“Ti razgovori Beograda i Prištine nisu merodavni u smislu međunarodnog prava, Kosovo nije ravnopravan partner, smatrano je sastavnim delom Srbije i to piše u preambuli njihovog ustava i ako je tako ti sporazumu nisu merodavni. Svaka zemlja po međunarodnim zakonima ima pravo i mogućnost u bilo kojoj fazi, čak i nakon ratifikacije u parlamentu da odustane od određonog sporazuma, za koji određena vlada smatra da je štetan za zemlju i njene interese. S obzirom da Kurti ima većinu u parlamentu, on može da odustane od tog sporazuma, koji nije pravi sporazum i koji po pravnom sistemu nema međunarodnu snagu dveju priznatih država”, izjavio je Baraljiu za Kosovo Onlajn.\nOn ukazuje da je izjava američkog ambasadora Filipa Кosneta da “Кosovo ima obavezu da formira Zajednicu opština sa srpskom većinom“ jednostrana i ne ide u prilog nastavka dijaloga.\n“Najbolje bi bilo da imaju neutralan stav o svemu što se događa u dijalogu Beograda i Prištine, jer svako eventualno prejudiciranje nije u duhu dobrog toka i nastavka dijaloga. Stiče se utisak da je neko na nečijoj strani, bilo bi dobro da doprinesu neutralnim pristupom, svaka strana ima svoje razloge. Očigledno je da nijedna strana nije spremna da se nastavi dijalog, u takvim okolnostima se ne može gajiti nada da će dijalog imati epilog koji će biti u interesu obe strane.\nTreba pomoći konstruktvinim stavom, a ne izjavama u prilog jedne ili druge strane”, ističe Baraljiu.\nPrema mišljenju Baraljiua nije realno očekivati da Aljbin Kurti uradi nešto protiv čega se “žestoko borio”, dodajući da su stavovi premijera Kurtija odavno poznati i da neće snositi eventualne posledice zbog toga.\n“Onaj ko je snažan u međunarodnoj politici i koji učini ono što misli, ne može imati nikakve posledice. Međunarodna zajednica i ova vlada treba da budu obazrivi i da sarađuju. Ono što ne može potpisati, pogotovo Kurtija niko neće naterati jer se grčevito borio portiv zajednice koja bi oštetila nacionalne interese Kosova”, zaključio je Baraljiu.\nOTKRIVEN UZROK DŽINOVSKIH RUPA U SIBIRU: Ne očekuje nas u budućnosti ništa dobro …


Đaci u Rasinskom okrugu nastavljaju sa „normalnom“ nastavom - KruševacGrad\nNi u predstojećoj nedelji se, prema odluci Tima za škole, ni jedna lokalna samouprava sa područja Rasinskog okruga ne nalazi na spisku onih koje prelaze na kombinovani model. Takođe, nadležni za sada, ne donose odluku o prelasku svih đaka na onlajn, mada se takva mogućnost pominjala ove nedelje\nTo znači da đaci u osnovnim i srednjim školama u Rasinskom okrugu u ponedeljak nastavljaju da dolaze u školu na časove. U školu ne dolaze đaci čija odeljenja su na kombinovanom, odnosno onlajn modelu, kao ni učenici koji su kovid pozitivni ili su u karantinu zbog bolesti člana porodice.\nMinistarstvo prosvete je takođe saopštilo da odluku o eventualnom prelasku svih škola na onlajn donosi Krizni štab. Dok ne bude doneta takva odluka Tim za škole, će kao i do sada, donositi odluku o modelima nastave u određenim lokalnim samopuravama.\n28. novembra 2021., 04:12


Koji organi najviše stradaju u toku stresa - Kad stres “guši”\nU toku stresa se događa niz telesnih promena, dolazi do produbljenog i ubrzanog disanja, rasta krvnog pritiska, osećamo brži rad srca, tenzija u mišićima takođe raste. Cilj ovih promena je da se telo pripremi za borbu ili beg, kaže psiholog Marijana Vilimonović, osnivač Centra za regulaciju stresa PSIHOSOMA. Kako najčešće nema ni jednog ni drugog u fizičkom smislu, trebalo bi da umemo da prepoznamo ove promene i upotrebimo neku od tehnika relaksacije, kako bismo vratili fiziološke parametre u balans. Ne treba se tih promena plašiti, ali ni tolerisati na svakodnevnom nivou jer se ujedno luče i hormoni koji mogu negativno da utiču na naše zdravlje.\nKoji organi najviše stradaju kada su ljudi u konstantnom stresu? Posebno kada je reč o konstantnim stresnim situacijama na poslu?\n– U akutnom stresu najviše je opterećen kardiovaskularni, nervni i endokrini sistem. Kako se tada povećava mišićni tonus, napetost mišića može biti tolika da dovede go bolova u određenom delu tela, načešće vratu i ramenima. Ukoliko je radno mesto vezano za sedeći položaj, telo će biti dodatno operećeno i fizičkim i psihičkim faktorom. Nakon toga slede tenzione glavobolje i migrene izazvane stresom. Na duže staze, strada organ koji je predisponiran za oboljevanje kod određene osobe. Na to utiče način života, ishrana, genetika, tako da će se nekome stres odraziti na poremećaj sistema za varenje, nekome na kretanje, nekome na koži, endokrinim poremećajima ili poremećajem imuniteta čime postajemo podložni za česte upale ili razvoj nekog autoimunog oboljenja.\nSimptomi stresa nekada podsećaju na predinfarktno stanje (bol, gušenje u grudima). Kako ipak možemo da ih razlikujemo?\n– Kod osoba koje imaju kardiovaskularnih problema preporučuje se da izbegavaju stresne situacije, upravo zbog ovih promena koje ga prate i koje kada se pokrenu, odvijaju se do kraja. Zato se osim izbegavanja stresnih situacija savetuje svima, ne samo srčanim bolesnicima da ovladaju nekom od tehnika koje pomažu vraćanje fizioloških parametara u balans. Uz kontrolu disanja usporava se rad srca i smanjuje krvni pritisak , vraća cirkulacija ka periferiji, čime se telo vraća u optimalno stanje.\nDa li neke stresne situacije mogu da budu korisne po zdravlje?\n– Rekla bih da svaka stresna situacija može da bude korisna u psihološkom smislu. Ali po zdravlje ne mislim da imamo korist. Naše telo jeste u stalnim promenama i treba ga izlagati promenama, to je prirodno i mi smo deo prirode, ali iskakanje iz okvira u kome telo može optimalno da funkcioniše i u kome ne bi moglo duže vreme da funkcioniše, nije poželjno. Neki bi rekli da postoji pozitivan stres odnosno promena koja je dobra i poželjna ali to je već stvar terminologije. U psihološkom smislu pozitivan stres je uzbuđenje koje doprinosi efikasnosti, podizanju energije, koncentracije, motivacije da se neki posao dobro obavi.\nglavobolje Marijana Velimonović MIGRENE motivacije PSIHOSOMA Stres uzbuđenje\t2017-06-15


Dan pobede...i Evrope\nPočetak/Društvo/Dan pobede…i Evrope\nNiške Vesti9. maja 2019.\nU znаk sećаnjа nа žrtve fаšizmа u toku Drugog svetskog rаtа, u svetu i Evropi obeležаvа se, 9. mаj – Dаn pobede. Tаdа se obeležаvа i Dаn Evrope, dаn kаdа je 1955. godine stvorenа dаnаšnjа zаjednicа evropskih nаrodа.\n9.mаj, osim što je Dаn Evrope, obeležаvа se i kаo Dаn pobede, jer je nа dаnаšnji dаn, zаvršen Drugi svetski rаt, nаjkrvаviji sukob u istoriji čovečаnstvа u kome je nestаlo oko 55 milionа ljudi od čegа su gotovo 31 milion civili а rаnjeno je oko 35 milionа ljudi. Rаt je vođen nа teritriji tаdаšnjih 60 držаvа.\nTogа dаnа 1945. godine, nekoliko minutа posle ponoći, u rаzrušenom Berlinu, potpisаn je аkt o bezuslovnoj kаpitulаciji Nemаčke.\nSovjetski vojnici poginuli su 7. novembrа 1944. god (identifikovаne su 23 žrtve), mesec dаnа posle oslobođenjа Nišа, u dejstvimа аmeričkih аvionа nа kolonu sovjetskih vojnikа i аvio eskаdrile kojа se nаlzilа nа niškom аerodromu.\nU Berlinu je nešto posle ponoći 8. mаjа, odnosno prvih minutа 9. mаjа 1945. godine potpisаnа bezuslovnа kаpitulаcijа nаcističke Nemаčke.\nU ime Nemаčke аkt je potpisаo feldmаršаl Vilhelm Kаjtel, u ime Sovjetskog Sаvezа mаršаl Georgij Žukov, а u ime zаpаdnih sаveznikа britаnski vаzduhoplovni generаl Artur Teder.\nVojnа pаrаdа povodom Dаnа pobede, pod nаzivom „Odbrаnа slobode“, biće održаnа 10. mаjа, nа Bulevаru Nikole Teslle u Nišu, sа početkom u 11č. Plаnirаno je učešće više od 4.000 pripаdnikа Vojske Srbije i MUP-а, oko 300 borbenih i neborbenih vozilа i sistemа i oko 40 vаzduhoplovа. Prvi put u jаvnosti bitiće prikаzаni nаjmoćniji ruski borbeni helikopteri koje nа zаpаdu nаzivаju “đаvolje kočije” i ,,ubice tenkovа“.\nDrugi svetski rаt bio je prаvi totаlni rаt vođen u Evropi, Aziji i Africi kаo i vodаmа Mediterаnа, Pаcifikа i Atlаntikа .\nNа 73. godišnjicu Dаnа pobede, biće održаnа vojnа pаrаdа u Moskvi, nа pаrаdi će učestvovаti 72 аvion i helikopter zа svаku godinu od zаvršetkа rаtа.\nDаnаs će u ukupno 26 ruskih grаdovа biti orgаnizovаne pаrаde povodom 73. godišnjice pobede nаd Nemаčkom u Drugom svetskom rаtu.\nZа Rusiju nemа dileme… 9. mаj je Dаn pobede nаd fаšizmom, jedаn od nаjvećih, nаjsvetlijih držаvnih i nаcionаlnih prаznikа i onа gа tаko obeležаvа. Dаn Evrope u Rusiji gotovo niko ne pominje.\nPrvi korаci kа ujedinjenju evropskog kontinentа i formirаnjа dаnаšnje Evropske unije učinjeni su 9. mаjа 1950. godine. Nа sаmitu liderа EU 1985. odlučeno je dа se 9. mаj slаvi i kаo Dаn Evrope.\nTаdаšnji ministаr spoljnih poslovа Frаncuske, Rober Šumаn predložio nekаdаšnjim ljutim neprijаteljimа Frаncuskoj i Nemаčkoj dа uspostаve zаjedničku orgаnizаciju kojoj će poveriti uprаvljаnje proizvodnje ugljа i čelikа.\nU toku letа 1945. godine nаstаvljenа je borbа SAD i Velike Britаnije protiv Jаpаnа. Dobro utvrđeni i skriveni u džungli, Jаpаnci su se žestoko brаnili. U borbu su se uključile i kаmikаze (to su bili jаpаnski аvijаtičаri koji su žrtvovаli svoje živote obrušаvаjući se аvionimа punim eksplozivа nа аmeričke brodove). Amerikаnci su trpeli velike gubitke. Američkа vlаdа odlučilа je dа otpor Jаpаnа slomi upotrebom novog oružjа – аtomske bombe.\nIz bombаrderа B – 29 (“super tvrđаvа“) bаčene su 6. i 9. аvgustа 1945. godine dve аtomske bombe, jednа nа Hirošimu, drugа nа Nаgаsаki. Suočen sа ogromnim strаdаnjem civilnog stаnovništvа, jаpаnski cаr Hirohito i njegovа vlаdа potpisаli su kаpituаciju 2. septembrа 1945. godine.\nTime je zаvršen Drugi svetski rаt.\nSmаtrа se dа je u Drugom svetskom rаtu strаdаlo oko 60 milionа ljudi. Zbog te srаzmere Drugi svetski rаt se često nаvodi i kаo primer totаlnog rаtа. Broj rаnjenih bio je višestruko veći, što ovаj rаt čini nаjkrvаvijim sukobom u istoriji čovečаnstvа.\nU Evropi je poginulo oko 40. milionа ljudi, а u čitаvom svetu oko 60. milionа ljudi… nаjveći broj su bili civili.\nNemаcа je strаdаlo oko 5,5 milionа. Rusа (SSSR) oko 20. milionа,\nJugoslovenа oko 2 milionа, od togа Srbа oko 1.8 milionа.\nPriredio – Đorđe Bojаnić\nDan Evrope Dan pobede Drugi svetski rat


VLADA F BIH: Za poticaje poljoprivredi 58.200.000 KM – Radio Vitez\nVLADA F BIH: Za poticaje poljoprivredi 58.200.000 KM\n4. svibnja 2018. 14:11 4. svibnja 2018.\nVlada Federacije BiH je na današnjoj 140. sjednici u Sarajevu usvojila 58.200.000 KM vrijedan Program utroška s kriterijima raspodjele sredstava poticaja za poljoprivredu, utvrđenih ovogodišnjim proračunom FBiH Federalnom ministarstvu poljoprivrede vodoprivrede i šumarstva.\nZa izvršenje pravosnažnih sudskih presuda u oblasti novčane podrške iz prethodnih godina i rješenja u drugostupanjskom postupku predviđeno je 850.000 KM.\nKorisnici su dužni sredstva koristiti u skladu sa Zakonom o izvršavanju proračuna FBiH za 2018., Zakonom o novčanim podrškama u poljoprivredi i ruralnom razvoju i Zakonom o poljoprivredi.\nKontrola potencijalnih korisnika u fazi proizvodnje na terenu, kao i tijekom prikupljanja i obrade dokumentacije, a prije dostavljanja zahtjeva Federalnom ministarstvu, nadležnost je poljoprivrednih županijskih inspektora i ovlaštenih službenika županijskih ministarstva.\nDodatna kontrola i nadzor, u fazi proizvodnje i realizacije mjera utvrđenih Programom, uključujući i kontrolu izdate dokumentacije koju dostavlja korisnik, nadležnost je Federalne poljoprivredne inspekcije i ovlaštenih službenika Federalnog ministarstva, priopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nPrevious ArticleCEM uputio pismo ministarstvima obrazovanja: Spriječite mlade da uzimaju alkohol na maturi i ekskurzijiNext ArticleNecijepljenje uzima danak, epidemija ospica stigla u BiH


Obaveštenje za penzionere sa teritorije opštine Leposavić - Zvanična prezentacija opštine Leposavić\nNaslovna / Politika / Obaveštenje za penzionere sa teritorije opštine Leposavić\nObaveštenje za penzionere sa teritorije opštine Leposavić\nObaveštavaju se penzioneri koji imaju prebivalište na teritoriji opštine Leposavić, a penziju primaju podizanjem gotovog novca sa platnog računa, da će se u periodu tokom trajanja vanredne situacije, isplata penzija vršiti na jedan od sledećih načina:\nZa korisnike Banke Poštanske štedionice, isplata penzija vršiće se:\n– u prostorijama banke ovlašćenom licu na osnovu jednokratnog Punomoćja kojim se ovo lice ovlašćuje za podizanje penzije, ili\n– dostavljanjem penzije na kućnu adresu, o čemu se svaki penzioner može izjasniti pozivom na posebnu telefonsku liniju Poštanske štedionice: 028/83-473, pri čemu je dužan da navede svoju tačnu adresu stanovanja\nNakon izjašnjavanja, Banka Poštanska štedionica u saradnji sa Poštom, izvršiće isplatu penzije dostavljanjem na kućnu adresu korisnika\nZa ostale penzionere, bilo da su korisnici Pošte ili Banke Poštanske štedionice isplata penzija vršiće se izdavanjem jednokratnog punomoćja licu koje će u ime i za račun korisnika penzije podići unapred definisan iznos sredstava sa računa korisnika\nUz propisno popunjeno punomoćje, lice ovlašćeno za podizanje penzije prilaže svoju ličnu kartu, kao i ličnu kartu davaoca Punomoćja.\nU ove svrhe, Pošta će obavljati rad sa strankama u periodu od 07:00 ͪ do 09:30 ͪ , kao i u periodu od 16:30 ͪ do 19:00 ͪ .\nBanka Poštanska štedionica vršiće rad sa strankama u periodu od 08:00 ͪ do 14:30 ͪ .\nPenzionerima sa teritorije opštine Leposavić obrasci za popunjavanje Punomoćja biće dostavljeni posredstvom volontera u nabržem mogućem roku, kako ne bi imali nikakvu potrebu da napuštaju svoje domove.\nU cilju zaštite naših najstarijih sugrađana, molimo da se izdavanje ovlašćenja vrši u skladu sa propisanom distancom od dva metra.\nPrethodna Nikada ne smemo zaboraviviti!\nSledeća VAŽNO OBAVEŠTENJE


HAOS U POŠTI! RADNICI U PROTESTU! Zakinuli ih za plate i dividende | Borba.rs\nPošta pod lupom\nHAOS U POŠTI! RADNICI U PROTESTU! Zakinuli ih za plate i dividende\nVesti01.11.2017. 09:21h 09:23h0\nPošto Mira Petrović nije ispoštovala dogovoreno sa sindikatima o poboljšanju materijalnog stanja zaposlenih, a rok ističe danas, ona je dala nalog da se ogradi Logistički centar u Zemunu da bi se sprečili protesti.\nMira Petrović, direktorka „Pošte Srbije”, koja je na tu poziciju došla zahvaljujući članstvu u Partiji penzionera, dovela je ovo javno preduzeće do granice da postane gubitaš jer dobit ostvaruje samo zahvaljujući iznajmljivanju prostora.\nU "Pošti" je smanjen rast novčanih usluga kad se kod drugih operatera povećava. Zabeležen je i pad u uslugama postekspresa, ali i u IT sektoru (kablovska televizija i informatičke usluge). Neki poslovni potezi Mire Petrović, pre svega onaj u vezi sa ugovorom o autorskim pravima sa "Junajted medija grupom", kada je posao vredan šest miliona evra dala bez tendera, doveli su do minusa u jedinici "Pošta Net". Za sve te propuste Mira Petrović je našla zaštitu kod članova Nadzornog odbora - piše Blic.\nZbog navodne tehničke greške radnici ostali uskraćeni za odluku o mogućoj isplati 30 odsto iz prošlogodišnje dobiti koja je bila 3,47 milijardi, iako im je direktorka to obećala tokom pregovora o zaustavljanju protesta. To je samo kupovina vremena da bi se našao način da se zaštiti njen direktorski status. Suština je da tog novca nema jer su njime krpljene rupe nastale nestručnim vođenjem kompanije - kaže za Blic neimenovani izvor.\nBORBA podržava radnike pošte u borbi za svoja prava i protiv katastrofalnog rukovodstva.


Američki novinar: Bolje bi nam bilo da se molimo ako naletimo na Srbe - 25.08.2019, Sputnik Srbija\nKošarkaška reprezentacija Srbije izaziva sve veću pažnju u Sjedinjenim Američkim Državama, posebno sada kada su, u sklopu priprema za Svetsko prvenstvo... 25.08.2019, Sputnik Srbija\nsvetsko prvenstvo u košarci 2019, reprezentacija srbije, svetsko prvenstvo u košarci 2019, svetsko prvenstvo u košarci, košarka\n11:42 25.08.2019 (Osveženo: 20:46 25.08.2021)\nNakon što su reprezentaciju SAD Australijanci savladali sa 98:94, uz sjajnu partiju Patija Milsa, u Americi se povela polemika ko bi, zapravo, njima „neprikosnovenima“ mogao da uzme titulu na predstojećem Mundobasketu, koji u subotu počinje u Kini, prensoi „Blic“.\nAmerikanci su juče objavili spisak igrača koji će igrati na SP u Kini, nakon povrede Kajla Kuzme.\nPrethodno je na sajtu FIBA objavljena rang-lista favorita za predstojeće Svetsko prvenstvo, a i na njemu se naša reprezentacija našla ispred američke.\nPodsetimo — Amerikanci će na Mundobasketu sa nastupima početi 1. septembra protiv Češke, u grupi E, u kojoj su još Turska i Japan.\nSa druge strane, reprezentacija Srbije je u grupi D, u kojoj će igrati protiv Angole, Filipina i Italije, a potom će se ukrstiti sa grupom C, u kojoj su Španija, Iran, Portoriko i Tunis. Nakon te druge grupne faze, počinje nokaut deo šampionata sveta.\nPre takmičarskih mečeva, „orlove“ čekaju još dve kontrolne utakmice: danas (nedelja, 25. avgust) od 13 časova i 30 minuta protiv Novog Zelanda, koji je tradicionalno umeo da namuči našu nacionalnu selekciju, a 48 časova kasnije, u istom terminu, izabranici selektora Aleksandra Đorđevića odmeriće snage sa moćnom Francuskom.


Božićne pijace: Uskoro će Beč biti u svom najlepšem izdanju\nNaslovna VestiGradske vestiUskoro će Beč biti u svom najlepšem izdanju\nGradske vesti Turizam VestiVideo vestZanimljivosti! Preporučujemo!\n08. okt 2019 u 06:06\nLedeni san za sve uzraste\nOd sutra se počinje sa postavkom drvenih podloga za klizalište Kleiner Eistraum koje će biti otvoreno od 15. novembra 2019. do 6 januara 2020.godine, a posle toga na istom mestu do kraja zime Bečlije će uživati u velikom klizalištu koje svake godine poseti više stotina hiljada posetilaca.\nBeč grad beč kulturna manifestacija PROGRAM ZA DECU tradicija turistička atrakcija život u beču


Sadni materijal | Arboring\nArboring je generalni zastupnik tvrtke ARBOR NV/SA. ARBOR je jedan od najvećih europskih rasadnika koji na proizvodnoj površini od oko 520 Ha proizvodi sadni materijal prema najvišim standardima koje propisuje Europska udruga rasadničara (ENA).\nRasadnik ARBOR specijaliziran je za proizvodnju sadnog materijala srednje (opsega na 1m od 16 cm do 30 cm), velike (30 cm – 50 cm) te vrlo velike kategorije (50 cm i više). Redovne i rigorozne fitopatološke kontrole na svim proizvodnim površinama uvelike smanjuju mogućnost pojave i širenja invazivnih organizama.\nZbog iznimne kvalitete sadnog materijala moguće je i ishoditi garanciju na sadni materijal u trajanju perioda prilagodbe sadnice na novo stanište (3 godine!) uz uvjet redovne i pravovremeno provedene njege stabala.\nSadni materijal - kontejnerski uzgoj\nBjelogorične vrste, crnogorične vrste i specijalne forme\nSadni materijal - uzgoj na polju


Poslao: 29 Apr 2011 14:43\nzixo ::Ovo kao da gledamo M-89 pa i gore od toga.\nM-89 je zakon za ovo cudo\nPoslao: 29 Apr 2011 14:44\nPoslao: 29 Apr 2011 14:49\nKao neki šumari.\nPoslao: 29 Apr 2011 14:51\nzixo ::Kao neki šumari.\nPoslao: 29 Apr 2011 14:55\nJedno zakopcano dugme i malo opasaca i evo ga novi talas iscudjavanja...\nMislim, i meni smeta sto ne mogu da uzmu mere sa vojnika kao svet i da primene vec napisano pravilo (ako je tacno ono sto sam ovde procitao) o nosenju opasaca. Ali, jedini novi detalj koji nismo videli je ova kapa.\nNego, ono prosiveno iznad kolena znaci da tu ima ojacanje?\nPoslao: 29 Apr 2011 15:01\nPoslao: 29 Apr 2011 15:09\nSa onim gore sto si pisao a sto nisam citirao se slazem, ali to ce biti tako dok se ceo taj mentalni sklop nostalgican za slikom predsednika iznad stola i svim sto uz to ide ne zameni novim, ali to nije ovde tema.\nanbeast :: U pravu si, trupa mora da se pita, to je jedini pravi feedback. I to treba pitati prasinare, podoficire, nize oficire, a ne guzonje. Britanski MOD je sam radio razvoj, izmedju ostalog imali su i tzv. fokus grupe sastavljene od vojnika koji su davali svoje predloge i na kraju su kupili licencu... da ne prepricavam........\nSa ovim sto su radili Englezi.. pola toga je pracenje modnih trendova i cuvanje trejdmakrova (u njihovom slucaju DPM), najgluplje i najupadljivije u ovom obrazlozenju da su pixeli (kojih izgred i nema na nemackoj uniformi) "too 1990s". Valjda su iz tog razloga (odn. iz ta dva razloga) i sjebali semi-fleckatarn multicam obrazac koji nije bio tu dzabe, pa im sad to izgleda malo cudno...\nCitat: Rekoh, gotov sam sa ovom temom (o M10 ne o uniformama generalno), ne uvlaci me vise knicks\nNisi, nisi gotov.. to nije samo M-10, to je virus\nDopuna: 29 Apr 2011 15:09\nsigurno ce me moderatori izbrisat ali moran rec par stvari\nNece obrisati, posto poruka nigde ne krsi pravilnik. Kakve veze ima da li to kaze Srbin, Hrvat ili Eskim, ako svi govore manje vise isto i ako je u dobroj meri tacno.\nTo što sada pišem nema ionako nikakve veze, jer verovatno nikoga ne zanima moje mišljenje.\nPo sto puta rekoh da mi nije jasno zašto izmišljaju toplu vodu. Provereni krojevi postoje, uzmi i iskopiraj... Čuda li velikoga... velike li sramote... Kada mogu Japanci i Kinezi, a ceo svet imitiraju u svemu i opet su najbolji, da iskopiraju, naša uš ne može... Ćao pamet!\nTe čudne kape, te jakne ko na Hej Sloveni... džepovi na trbuhu... ma daj.\n(uprtače će skinuti brzo)\nMozda i zanima - ne bih da budem konspirativan ali, stranica na sajtu ministarstva sa stranom iz Odbrane sa slikom uniforme ne postoji vise\nPoslao: 29 Apr 2011 15:21\nNeko ukapirao kakav je blam.\nOvaj topic je pregledan 2112305 puta\nUkupno su 625 korisnika na forumu :: 7 registrovanih, 4 sakrivenih i 614 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: ALBION101, Bane san, bato, kvarc, Nebo_M, nemkea71, Vlad000


Tuzlanski radnici odustali preći granicu, u nedjelju konačna odluka\nOsvježeno 27. decembar/prosinac, 2014.\nRadnici u Orašju dočekat će još jednu noć, RSE/Video: Maja Nikolić, 27.12.2014.\nReporterka RSE sa lica mjesta javlja da su radnici propalih tuzlanskih preduzeća "Aide", "Dite", "Konjuha" i Livnice čelika odlučili ostati još jednu noć u Orašju gdje će prenoćiti u Omladinskom centru i u Osnovnoj školi "Orašje".\nKako su najavili, oni će u nedjelju ujutro u 9.00 sati krenuti prema graničnom prelazu Orašje.\nIstovremeno, na vanrednoj sjednici Vlada Tuzlanskog kantona (TK) u subotu je donijela Odluku o odobravanju sredstava sa pozicije "Tekuća rezerva" u iznosu od 220.000 maraka Ministarstvu za rad, socijalnu politiku i povratak zbog povećanog broja korisnika jednokratnih novčanih pomoći.\n"Riječ je o maksimalnom iznosu koji je dozvoljen po važećim propisima. Ostatak iznosa do 400 KM, koliki je bio zahtjev radnika, bit će obezbijeđen putem trgovačkog lanca 'Bingo' gdje će svaki od radnika moći kupiti namirnice u iznosu od 180 maraka", saopćeno je iz Vlade Tuzlanskog kantona.\nInače, razlog zašto su radnici u subotu odlučili da odustanu od prelaska ovog graničnog prelaza i uđu u Hrvatsku jer se još uvijek nadaju da bi Vlada i Skupština Tuzlanskog kantona mogli donijeti povoljne rezultate za njih, odnosno isplatiti im jednokratnu materijalnu pomoć.\nRadnicima je u subotu rečeno da ne mogu dobiti socijalnu pomoć od 400 maraka nego do 220 maraka i to preko općinskih službi za socijalni rad.\nTuzlanski radnici ovakvim najavama nisu zadovoljni i, kako tvrde, to nije rješenje. Pozvali su Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i sve razine vlasti u BiH da se uključe u rješavanje ovog problema.\n"Moja obitelj je kod kuće i gladna je, i zbog toga sam došao tu. Duguju mi 50 plata. U državi džabe radim deset godina a nemam nikakvog interesa. Neko iskorištava i moja leđa i moju porodicu. Zato sam došao da prekršim zakon koji su oni pravili. Nije im dobar zakon i neka ga mijenjaju", kaže za RSE Zikrija Đulović, radnik Livnice čelika.\nRanije su u subotu radnici dali ultimatum Vladi i Skupštini Tuzlanskog kantona da do 14.00 riješe njihove probleme, odnosno da im uplate jednokratnu pomoć u iznosu od 400 maraka.\nU suprotnom, kako su upozorili, njih 120 će krenuti prema granici. Od 120 radnika samo 23 njih imaju dokumente. Granična policija ih je upozorila da, ukoliko pokušaju preći granicu, slijede prekršajne prijave i sankcije.\n(RSE/Fotogalerija: Maja Nikolić, 27.12.2014.)\nUltimatum tuzlanskih radnika\nMujo Gavranović iz sindikata Konjuha za RSE je ranije rekao da su radnike Vlada ponovo iznevjerila.\n"Oni su otišli da obavljaju svoje vjerske obaveze, a nas ostavili da do ponedjeljka čekamo uplatu. Mi to ne možemo prihvatiti i krenuli smo ka granici", javio je Gavranović.\nPremijer kantona u ostavci Bahrija Umihanić prethodno je naveo kako je dogovoreno da se tokom dana donesu "odluke koje će vjerovatno ići ka tome da se radnicima ove četiri firme koje se nalaze u Ormanici omogući isplata 150 eura, što je neoporezivi dio i tražimo mogućnost da se 50 eura isplati u porodičnim paketima".\nKako bi se transakcija novca "legalizirala" prijedlog je bio da se on uplati na račun Crvenog križa, jer zakonski nije moguće pomoć radnicima uplatiti novac preko sindikalnih računa, što su tražili.\nSedam radnika tuzlanske tvornice obuće "Aida" nije prihvatilo ponudu. Jedan od njih je i Hasan Užičanin, koji smatra da jednokratna pomoć nije rješenje.\n"Nije problem prihvatiti pomoć, ali kako ćemo živjeti od januara. Mi tražimo posao. Da kad se vratimo u Tuzlu živimo i radimo", navodi Užičanin.\nGavranović je kazao da se više oni ne mogu zaustaviti osim "ako Skupština podnese ostavku i svoje mandate vrate nazad građanima".\n"Samo nas tako mogu vratiti i onda ne moraju ništa ni da nam uplaćuju", kategoričan je Gavranović.\nRadnici na putu ka Orašju


Električni automobili će biti priuštiviji od tradicionalnih do 2022. - Auto Republika\nПочетна Zelene strane Električni automobili će biti priuštiviji od tradicionalnih do 2022.\nPad cena litijum-jonskih baterija je glavni razlog zbog kog se u istom smeru kreće i cena elektromobila, približavajući se na taj način prodajnoj vrednosti konvencionalnih četvorotočkaša. Pojeftinjenje ostalih komponenti električnih vozila, poput šasije, pogonskog sklopa ili karoserije, dodatno će doprineti smanjenju jaza između cena automobila koje pokreće motor sa unutrašnjim sagorevanjem i onih koje pogoni elektromotor.\nDan izjednačavanja cena vozila iz ova dva segmenta je sve bliži, a kada se to konačno dogodi, to će biti ključni momenat za ekspanziju tržišta elektromobila, s obzirom da se očekuje globalna eksplozija tražnje u tom segmentu. Prema nalazima analize koju je pripremio BloombergNEF, sve je intenzivniji tempo približavanja cena tradicionalnih i električnih automobila.\nU 2017. je bilo aktuelno predviđanje da će se momenat izjednačavanja cena četvorotočkaša iz dve kategorije dogoditi tokom 2026. Međutim, prošle godine je prognoza učinjena više optimisitičkom, dok se prema zaključcima najsvežije analize, prelomni trenutak očekuje već 2022. godine.\nOdgovor na pitanje šta je to što je ubrzalo proces ujednačenja cena je prilično jednostavan i logičan. Pa, usled tehnološkog progresa, došlo je do pojjeftinjenja baterijskih pakovanja koja se odražavaju na ukupnu cenu elektromobila faktorom od čak 50%, o čemu smo detaljnije pisali prethodne godine.\nPo mišljenju eksperata, izrečenom tokom 2015. godine, baterije su predstavljale 57% vrednosti elektromobila, dok je ove godine taj prosek pao na svega 33%. Do 2025., u ceni električnog vozila, baterija će učestvovati sa svega 20%, dok su predviđanja da će trošak reprezentovan kroz vrednosti motora, invertora i kontrolne elektronike električnog automobila biti snižen za 25 do 30%, do 2030. godine.\nSlično tome, trošak šasije i karoserije elektromobila će biti tek blago niži, uz istovremeni rast vrednosti ovih važnih stavki kod vozila sa SUS motorom, što je uslovljeno imperativom primene sve laganijih materijala, prevashodno zbog propisa o štetnim emisijama koji postaju sve restriktivniji.\nS druge strane, pad cena električnog pogonskog sklopa se dodatno podgreva putem primene efekata ekonomije obima, pa otuda dodatna doza optimizma među analitičarima.\nSve gore navedene činjenice i na njima utemeljena predviđanja, neminovno vode ka primeni električnih pogonskih sklopova kod raznovrsnih tipova vozila, uključujući građevinske i ostale mašine za specijalne namena, a poslednji primer stiže iz marke Komatsu koja je predstavila čisto električni ekskavator na nedavno održanom sajmu u gradu Bauma.\nElektrični pogonski sklopovi lagano osvajaju i segment pomorskog transporta. Švedski operater Stena Line planira instalaciju baterijskih pakovanja u jedan od trajekata koji povezuje Švedsku i Dansku. Baterija kapaciteta od 1 MWh će biti dovoljna da obezbedi energiju za opšte potrebe na plovilu dok je u luci, dok je pakovanje od 50 MWh zaduženo da omogući kretanje trajekta između dve luke (50 nautičkih milja, odnosno 92 kilometara). Pored toga, tu je i treće pakovanje baterija, kapaciteta 20 MWh, namenjeno manevrima u samoj luci.\n“Kako veličina i cena baterija bude padala, tako će postajati sve ozbiljnija alternativa tradicionalnim konceptima mobilnosti, pre svega zbog ekološke podobnosti,” kaže Niklas Martenson, izvršni direktor švedske kompanije Stena Line.\nPomaka ima i u sektoru avijacije. Primer predstavlja kanadski pružalac usluga avionskog transporta, Harbor Air, koji upravlja flotom od 42 letilice na 12 kratkih ruta u Britanskoj Kolumbiji, a koji će celu flotu aviona prevesti u „električne vode“.\n“Naš konačni cilj je da potpuno elektrifikujemo celokupnu flotu aviona kojom upravljamo,” nedavno je izjavio osnivač i izvršni direktor kompanije Greg MekDugal.\ntagovi: analiza baterije BEV vs SUS BloombergNEF EV izdvojeno prognoze elektromobilnost\nprethodni Mack debitovao sa prvim električnim kamionom na američkom tržištu\nsledeći Pronađi razliku: VW ID.3 i SEAT el-Born\nHm, to sve zvuci lepo. Ali sta cemo kada drastcno skoci potraznja za baterijama, a rude metala odakle se vade baterije dodju pred kraj? Ili je to daleka buducnost (kao i pretnje nestajanjem nafte)


Zabrinjava činjenica da se od 2016. godine konstantno beleže negativni trendovi u odnosu organa javne vlasti prema “pravu javnosti da zna”.\nPrvi zakon o pristupu informacijama od javnog značaja bio je donet u Švedskoj 1766. godine. Trebalo je da prođe nekoliko vekova, pa da ta zakonodavna praksa zaživi i u drugim zemljama. Finska se tako pridružuje Švedskoj 1951, a Sjedinjene Američke Države 1966. godine.\nU Srbiji je Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja usvojen 5. novembra 2004, čime se i Srbija svrstala u jednu od 90 zemalja sveta u kojima postoje slični mehanizmi ostvarenja i zaštite „interesa javnosti da zna“, kako se to stručno kaže.\nA šta je sve informacija od javnog značaja? Svaka informacija kojom raspolaže organ javne vlasti, nastala u radu ili u vezi sa radom organa javne vlasti, koja je sadržana u određenom dokumentu i odnosi se na sve ono o čemu „javnost ima opravdan interes da zna“.\nKako se dolazi do informacija od javnog značaja? Postoje dva različita načina.\nJedan je tzv. proaktivna transparentnost, koja predstavlja objavljivanje informacija od strane organa javne vlasti i pre nego što ih javnost zatraži. Osnovni alat za proaktivnu transparentnost kod nas predstavlja informator o radu, kao dokument koji je svojevrsna lična karta organa javne vlasti.\nDrugi način je reaktivna transparentnost, koja predstavlja dostupnost određene informacije kada je javnost zatraži, odnosno, kada tražilac informacije podnese zahtev za slobodan pristup informacijama od javnog značaja.\nKao takva, reaktivna transparentnost podrazumeva dodatni angažman javnosti i minimalno poznavanje zakonskog okvira koji reguliše ovu oblast, a u poređenju s proaktivnim modelom predstavlja – niži nivo transparentnosti.\nPrednosti proaktivne u odnosu na reaktivnu transparentnost su brojne:\npristup informacijama od javnog značaja građanima i zainteresovanoj javnosti (organizacijama civilnog društva, medijima, privrednim subjektima) je brži i lakši usled nižih barijera kao što je poznavanje zakonskog okvira;\nolakšan pristup informacijama omogućava veću informisanost i građansku participaciju, kao i veće poverenje građana u rad državnih organa, što čini osnov za građenje stabilnog demokratskog društva;\nveći nivo proaktivne transparentnosti olakšava i rad državnih organa jer smanjuje broj zahteva i trošenje ljudskih i režijskih resursa na odgovaranje na iste.\nU Srbiji se, međutim, navedene prednosti proaktivne transparentnosti nedovoljno koriste, pa je samim tim prisutan trend porasta broja zahteva kojima građani zahtevaju informacije od organa vlasti.\nTako je 2005. godine bilo podneto oko 2.000 zahteva, a 2016. oko 30.000. Istovremeno, veliki je i broj formalno izjavljenih žalbi povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti zbog otežanog dobijanja informacija – u poslednje četiri godine se kreće između tri i četiri hiljade godišnje, što je desetostruko više u odnosu na početnu godinu primene Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nDodatno zabrinjava činjenica da se od 2016. godine konstantno beleže negativni trendovi u odnosu organa javne vlasti prema “pravu javnosti da zna”.\nPrema podacima objavljenim u poslednjem dostupnom Izveštaju o sprovođenju Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja i Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, veliki je broj slučajeva u kojima organi vlasti nisu uopšte postupali po primljenim zahtevima za slobodan pristup informacijama ili su odgovarali da ne mogu da dostave informacije, bez donošenja rešenja sa valjanom argumentacijom.\nTakođe, učestalija je pojava da organi vlasti odbijaju zahtev tražioca informacija pod vidom zloupotrebe prava, ili s pozivom na tajnost informacija, pa i kada se zahtevane informacije odnose na trošenje javnog novca, investicije, preduzimanje službenih radnji i slično.\nPovrh svega, odgovornost za kršenje Zakona u velikom broju slučajeva izostaje ili je simbolična u odnosu na broj slučajeva povrede prava.\nDa se do zahtevanih informacija od javnog značaja otežano dolazi, potvrđuje i nekoliko istraživanja rađenih tokom protekle, 2017. godine, naročito vezano za rad novinara, koji se žale na zatvorenost organa javne vlasti za saradnju s medijima.\nJedno takvo istraživanje sprovela je Fondacija “Slavko Ćuruvija”, ispitujući položaj lokalnih medija i kvalitet informisanja građana u javnom interesu. Prilikom predstavljanja rezultata istog u Subotici, Perica Gunjić, urednik portala “Cenzolovka”, tom je prilikom rekao:\n„Mi smo razgovarali sa predstavnicima desetak subotičkih medija, i kada je ta tema u pitanju, odgovor je uvek bio isti: da je lokalna samouprava, nažalost, potpuno zatvorena za medije. Ovde je u pitanju jedno mišljenje koje je potpuno nepodeljeno, čak nezavisno od toga da li su negde skloniji vladajućoj stranci ili ne, što su slikovitim primerima i pokazali. Mediji ne funkcionišu tako što vi negde pošaljete mejlom pitanje i onda čekate odgovor ne znajući kada će taj odgovor stići. Njihovi problemi u izveštavanju su ogromni. Ako se nešto dogodi u gradu, njima treba odmah izjava.“\nNa predlog Gradskog veća, Skupština grada Subotice je na 13. sednici, održanoj 28. decembra 2017. godine, usvojila Etički kodeks ponašanja funkcionera lokalne samouprave Grada Subotice, a “u cilju izgradnje međusobnog poverenja funkcionera lokalne samouprave sa građanima, uz nastojanje da se primenjuju evropski standardi u svim oblastima društvenog života”, navedeno je tom prilikom u obrazloženju predloga.\nDokument, između ostalog, predviđa da će svaki funkcioner nastojati da obezbedi javnost svog rada, kao i funkcionisanja službi i organa za čiji rad je odgovoran.\n„Funkcioner će odgovoriti na svaki javno izrečeni zahtev koji se odnosi na obavljanje njegove funkcije, obrazloženje njegovih postupaka ili funkcionisanje službi i organa za čiji rad snosi odgovornost“, stoji u Etičkom kodeksu.\nFunkcioner će, dalje, tačno i pravovremeno odgovarati na sve zahteve medija za davanje informacija vezanih za obavljanje svoje funkcije, ali neće pružiti nijednu poverljivu službenu informaciju ili informaciju koja se tiče privatnog života trećih lica.\n“Funkcioner će podsticati sve mere koje imaju za cilj unapređenje medijskog praćenja njegovog rada i funkcionisanja službi i odeljenja za čiji rad je odgovora”, stoji u dokumentu.\nFunkcioner će, takođe, promovisati ovaj kodeks među zaposlenima u službi, u javnoati i medijima, a s ciljem unapređenja svesti o principima kodeksa I značaja njihovog pridržavanja u funkcionisanju lokalne samouprave.[/quote]\nS druge strane, percepcija organa javne vlasti u pogledu ostvarivanja i proaktivne i reaktivne transparentnosti potpuno je drugačija, što pokazuju rezultati istraživanja koje je u okviru realizacije projekta “Lokalni građanski monitor” sproveo Centar lokalne demokratije (LDA) iz Subotice.\nIspitujući na koji način se na lokalnom nivou primenjuje Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, LDA je dobio pozitivne odgovore od svih 5 izabranih gradova i opština – Subotice, Bačke Topole, Kanjiže, Rume i Sombora – vezano za njihove kapacitete da ’izađu na kraj’ s merama koje je neophodno da sprovode vezano za taj zakon.\nTako, svih 5 jedinica lokalne samouprave smatra da u najvećem broju slučajeva blagovremeno dostavlja tražene informacije, što ilustruju podacima: od ukupnog broja dostavljenih zahteva za dostupnost informacija od javnog značaja, a tokom 2017. bilo ih je 327, blagovremeno je odgovoreno na 298; delimičnih, odnosno, ponovo dostavljenih odgovora bilo je 16, a ukupno odbijenih – zbog nenadležnosti – svega 13.\nŠto se tiče proaktivne transparentnosti, dve od 5 jedinica lokalne samouprave smatraju da su u potpunosti u funkciji iste, dok preostale tri nalaze prostora za “znatna unapređenja”, i u toj oceni znatno su bliže stavovima građana i zainteresovane javnosti, koji generalno negativno ocenjuju otvorenost javne uprave za saradnju.\nČlanak “Lokalni građanski monitor: Kad se do informacije dolazi na teži način“ proizveden je kao deo projekta “Lokalni građanski monitor“, koji realizuje Centar lokalne demokratije (LDA) iz Subotice u saradnji sa Centrom za evropske politike iz Beograda, a koji finansira Evropska unija i sufinansira Kraljevina Holandija u okviru WeBER projekta. Za sadržaj članka odgovornost isključivo snosi Udruženje građana „Centar građanskih vrednosti“ i redakcija portala “Magločistač”.


Aktuelno, 26 decembar 2017\nutorak 26 decembar 2017\nPARLAMENT BiH: Zbog božićnog prijema prekinuta sjednica nastaviće se u narednoj godini\n" ... prema mjesečnom Kalendaru aktivnosti Zastupničkog doma PSBiH, sljedeća sjednica Doma planirana je za 17. januar 2018. godine, kada će biti nastavljena 55. sjednica..." saopštila je predsjedavajuća doma Borjana Krišto (HDZ BIH).\nOPTUŽNICE ZA KRIMINAL: Komandir policije odavao podatke, ministar protežirao privatnu firmu\nU jednom danu iz Tužilaštva tuzlanskog kantona stižu dvije optužnice za kriminal. Komandir policijske stanice u Kladnju optužen je da je odavao službene podatke, dok je ministar poljoprivrede u Vladi TK optužen da je protivno zakonima protežirao jednu privatnu firmu.\nOPTUŽNICE ZA RATNE ZLOČINE: Ubistvo četiri civila u Zvorniku, silovanje u Višegradu\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Dalibora Maksimovića za zločine nad civilima u mjestu Karakaj kod Zvornika. SUD BiH potvrdio je optužnicu protiv Vuka Ratkovića za silovanja u Višegradu.\nPIO/MIO: Zakon koji je podijelio ljude, u četvrtak pred Parlamentom FBiH\nU četvrtak 28.12.2017 pred članovima i članicama Parlamenta Federacije BiH je dugo najavljjivani, reformski zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju. Bez obzira na ishod glasanja, ovaj zakon već je podijelio građane kojih se tiče.\nRFE o mobingu na radnom mjestu: Posao kao teror\n"Mobing je u bh. institucijama pravilo, ne izuzetak", navodi CCI.\nEVROPA: Smanjen priliv imigranata\nAutoritarni lideri kopiraju Trumpov odnos prema medijima\nU entitetu RS jednoglasno protiv ideje o Dejtonu 2\nBožić u Betlehemu, mjestu Isusovog rođenja\nBožić u Sarajevu i Banja Luci


New releases (2017) 4.8\nAngels Sing (2013) – Anđeli pevaju\nNaoružani samo svojim kamerama, nagrađeni novinar Majk Bečer, i njegov sin Karlos, pružaju nam uvid u najduži rat u američkoj istoriji… Ratni izveštač Majk Bečer snimio je sate dokumentarnog materijala za vreme krvavog devetodnevnog okršaja američkih vojnika i Talibana u Avganistanu. “Pamtite” – To je poruka koju donosi ratni izveštač Majk Bečer u svom dokumentarnom filmu „Stršljenovo gnezdo“ – priči ...\nNa početku 20. stoljeća Chris Guthrie, farmerova kći u sjeveroistočnoj Škotskoj, bori se za ljubav usred teškoća i obiteljske nesreće. Nakon što joj majka… 6.5\nRadnja prati grupu gamera koji dobiju poziv da probaju igricu u vrhuskoj virtuelnoj stvarnosti, no stvari se ne dešavaju onako kako su očekivali i ovi gospodari „shoot ’em up“ igara ubrzo otkrivaju da se bore za vlastiti život. 4.8\nPriča prati Raya Krocka koji se udružuje s dva brata, Richardom i Mauriceom McDonaldom, kako bi pokrenuli nešto što će ubrzo postati međunarodni lanac… 7.2\nLotte živi šarolikim životom na ulicama Berlina, spotičući se od čovjeka do čovjeka i od stana do stana. Kad započne neki odnos ona naprosto pobjegne iz njega. Ali nađe se zapletena u odnos između jednog mušakca i jedne žene, i ovaj put neće moći da pobjegne … 6.6\nTomás Kóblic je bivši kapetan i pilot Argentinske armade koji 1977. godine, u vreme diktature odbija da izvrši naređenje i da učestvuje u ubijanju političkih zatvorenika. Napušta svoju karijeru i beži da bi spasao živu glavu i skriva se u Koloniju Elenu, malo mesto u Patagoniji, u kojem je jedini zakon volja šefa policije, Velarda, kriminalca u policijskoj uniformi, sa ...\nIMDB: 6.4/10 644 votes\nCetvoro pripadnika gej populacije u potrazi su za ljubavlju tokom jedne hladne veceri u Filadelfiji. 6.2\nSa otkrićem jedne drevne slagalice, dečak, uz pomoć svojih prijatelja, počinje avanturu da pronađe svoje bogatstvo. 4.8\n1967 godine, četiri agenta CIA su poslati u NASA predstavljajući se kao dokumentarci filmske ekipe. Ono što su otkrili dovelo je do jedne od najvećih zavera u američkoj istoriji. 6.1\nSve izgleda savrseno. Nova kuca, novi brak, uskoro ce se dete roditi. Ali kada Sarah i Matt pozovu prijatelje da proslave, situacija postaje veoma opasna za sve. 3.6\nIMDB: 3.6/10 916 votes\nMaj 1940. Da bi izbegli predstojeću nemačku invaziju, stanovnici malog sela u severnoj Francuskoj napuštaju svoje domove, baš kao i milioni njihovih zemljaka… 6.5\nHiljadama godina,religija je nudila odgovor na to šta se dešava posle smrti. Nauka će to promeniti.. 4.8\nČetvrti nastavak horor serijala koji istražuje tajne, misterije i ljudske slabosti. 4.5\nIMDB: 4.5/10 1,042 votes\nKada 11-godišnji Gitty otkrije da njen dragi otac drži zarobljenog muškarca na obiteljskom imanju, prisiljena je birati između spašavanja života nepoznatog… 8.0\nBeskrupulozni Andy zavisnik je droge i brak mu se raspada. Njegov brat Hank i sam ima problema – velike dugove i kasni s alimentacijom bivsoj zeni i cerki. U vezi je s Ginom, Andyjevom zenom. Kad Andy kao resenje za njihove novcane probleme predlozi da opljackaju draguljarnicu njihovih roditelja, labilni Hank pristane i nadje se u ulozi glavnog organizatora pljacke. 7.3\nMarsal, poznat pod nadimkom ‘The Hangman’ zbog svojih rekordnih hapsenja, u potrazi je u malom gradu za covekom koji je osumnjicen za pljacku banke. Osumnjiceni je omiljen u gradicu pa mu stanovnici pomazu izbeci hapsenje. 6.8\nPokusaj pljacke pretvara se u neocekivano zaposljavanje za dva nezaposlena muskarca koji greskom provale u policijsku kancelariju umesto u trgovinu. I dok patroliraju ulicama pokusavaju da drze pod kontrolom ulicne bande. 7.2\nIMDB: 7.2/10 7,618 votes\nPrvi film “Pedeset nijansi sive” završio je tako da je Ana Steele (Dakota Johnson) ušla u lift, ostavivši za sobom potencijalno opasan svijet Christiana Greya (Jamie Dornan) i njegovih seksualnih igrica. No, sada se njegova opsesija submisivnom Anom pojačala i želi odvesti njihov odnos na neke drugi level. Kada Christian Grey pokuša opet zavesti Anu Steele i vrati je ...\nDoktorka Dženi vodi malu medicinsku kliniku u predgrađu Liježa. Jedne noći ne obazire se na zvono na vratima svoje ordinacije. Sledećeg jutra saznaje da joj… 6.5\nCharlie je plejboj koji je uvjeren da su veze mrtve. On se sa svojim prijateljima kladi da ne može duže od mjesec dana da izdrži sa jednom ženom, ali onda… 4.8\nIMDB: 4.8/10 1,890 votes\nRadnja filma smještena je u mali grad na Sjevernom polu gdje putevi ne vode nigdje, a govori o dvoje mladih ljudi koji su došli tu kako bi napravili pomak u… 6.5\nTanna je ekranizacija istinite priče iz 1987. o dvoje nesuđenih ljubavnika koji su poput Romea i Julije počinili samoubojstvo na istoimenom otoku. 7.2\nThe Magical Portrait (1997) Online Sa Prevodom 6.9\nNakon ubojstva američkog predsjednika Johna F. Kennedyja, prva dama Jacqueline Kennedy pokušava biti jaka nakon trume koju je njena obitelj doživjela, vratiti… 7.7\nBivsi vojnik pustinjak, koji živi u planinama Francuske kako bi pobegao od traumatične prošlosti, biva gonjen od ljudi cije je zivote unistio 4.6\nIMDB: 4.6/10 215 votes\nNakon nesrece, konj za koga su eksperti mislili da je niko i nista udruzice snage zajedno da dzokejom i odigrati trku godine osvajajuci nacionalni sampionat. 6.2\nKeanu Reeves se vraća u novom nastavku filma John Wick, i dalje izgleda izvrsno u odijelu, ima novog psa, nepogrešivo pogađa metu i još se pokušava… 8.5\nThe film follows a student, Vivian (Alexis Knapp) who begins college as a shy, self-consciousness freshman but who, after becoming a dorm mate of the popular Sarah (Cassie Steele), begins a complete transformation. 4.1\nIMDB: 4.1/10 532 votes\nKada njen muz Kemal bude uhapsen u Rumuniji, Emina ostaje sama sa detetom kojem je potrebna hitna operacija. Prihvata posao krojacice u jednoj od krojacnica gde upoznaje Ziju, bivseg sefa svoga muza. N/A\nPrica o coveku koji je prevario celu zemlju. Prica o varalici i njegovom varanju. Inspirisano istinitim dogadjajima jednog od najinteresantnijih likova poslednjih decenija, spijuna Francisco Paes-a. 7.3\nOtmica dovodi do ljubavne afere i komplikacija za mladu ženu, otmičara i detetiva koji istražuje slučaj … N/A\nKidnapped and trapped by a winter storm, this slow burn thriller follows two strangers who must outsmart an unseen killer. 4.5\nThis all-female horror anthology features four dark tales from four fiercely talented women. 6.1\nJedne noci grupa tinejdzera odluci telefonom da prankuje ljude, medjutim noc se pretvara u pravu nocnu moru kada misteriozni stranac okrene njihovu igru protiv njih, i to sa smrtnim posledicama. 7.6\nNakon sto Kate Gulden sazna kako umire od raka, poziva cerku Ellen da se vrati kuci u unutrasnjost. Ellen, koja je zauzeta samo svojom karijerom, za sobom ostavlja veliki grad, posao i decka. Vraca se da bi brinula o majci tokom njenih poslednjih meseci zivota i konacno uci kako razumeti roditelje. 7.0\nIMDB: 7.0/10 9,480 votes\nStela Dejvis je udovica koja spasava svoj ranc radeci sa razbojnikom tako sto se brinu o krdu konja koje je dolutalo na njeno imanje. Stela mora da se izbori sa predrasudama, pohlepom i birokratijom, da bi konacno razumela da nema boljeg leka za nesrecu od pomaganja drugom zivom bicu. 5.3\nJames Parker and Harry Holt are on an expedition in Africa in search of the elephant burial grounds that will provide enough ivory to make them rich. Parker's beautiful daughter Jane arrives unexpectedly to join them. Jane is terrified when Tarzan and his ape friends first abduct her, but when she returns to her father's expedition she has second thoughts ...\nIMDB: 7.2/10 5,680 votes


Radi pune ažurnosti rada organa i službi lokalne uprave, njene ekonomičnosti, efikasnosti i zakonitosti, shodno ovlašćenjima iz člana57. stav 1. tačka 11. i člana 69. stav 3. Zakona o lokalnoj samoupravi, te člana 60. stav 1. tačka 14. i člana 70. stav 2. Statuta Opštine Bijelo Polje, predsjednik Opštine Bijelo Polje je donio odluku o povjeravanju poslova iz svog djelokruga potpredsjednicima opštine.\nŽeljena je projekcija da će se ovim povjeravanjem poslova podići stepen odgovornosti instituta potpredsjednika i rukovodećeg kadra i kvalitet rada organa i službi lokalne uprave, jer smatramo da je rad na povećanju efikasnosti, odgovornosti i transparentnosti posao od najvećeg prioriteta u lokalnoj upravi u Bijelom Polju.\nPotpredsjedniku Opštine Abazu Kujoviću, povjereni su poslovi koji se odnose na staranje i odgovornost za izvršavanje poslova koje vrše sljedeći organi i službe lokalne uprave, odnosno javne ustanove i preduzeća:\n- Sekretarijat za finansije,\n- Sekretarijat za preduzetništvo i ekonomski razvoj,\n- Direkcija za izgradnju i investicije,\n- Uprava javnih prihoda,\n- JP Vodovod ,, Bistrica’’,\n- Centar za informacioni sistem.\nPotpredsjednici Opštine Nemši Omerhodžić, povjereni su poslovi koji se odnose na staranje i odgovornost za izvršavanje poslova koje vrše sljedeći organi i službe lokalne uprave, odnosno javne ustanove i preduzeća:\n- Sekretarijat za lokalnu samoupravu,\n- Služba za zajedničke poslove,\n- Centar za djelatnost kulture,\n- Centar za podršku djeci i porodici,\n- Dnevni centar za djecu ometenu u razvoju “Tisa”,\n- Javni lokalni emiter ''Radio Bijelo Polje'' i\n- Škola za osnovno muzičko obrazovanje.


SPASENO 58 OSOBA: Jako nevreme na hrvatskom moru izazvalo nesreće manjeg intenziteta! | Happy BSC portal\nSPASENO 58 OSOBA: Jako nevreme na hrvatskom moru izazvalo nesreće manjeg intenziteta!\nU zalivu Jaz na ostrvu Molat u Zadarskom arhipelagu noćas je iz pet nasukanih jedrilica spaseno 58 osoba, od kojih je najviše bilo dece.\nMeđu spasenima su u najvećem broju bila deca u dobi od 10 do 15 godina, šest članova posada pet nasukanih brodića, kao i dvoje državljana Hrvatske, koji su na istoj lokaciji uspeli da napuste svoje plovilo pre nego sto je potonulo.\nZbog kratkotrajnog, ali jakog nevremena na moru u noći između nedelje i ponedeljka na području skoro svih lučkih kapetanija dogodile su se pomorske nesreće manjeg ili većeg intenziteta, a povređenih nije bilo.\nU Riječkom području od sinoć do jutros je na moru trajala potraga za sedam državljana Češke, jednim odraslim i šestero dece, koji su poslednji put viđeni u plovidbi između mesnog kampa u Puntu i Stare Baške.\nPotraga je završena bez rezultata, ali je u međuvremenu iz kampa, odakle je nestanak prijavljen, javljeno je da su se svi češki državljani vratili samostalno.


DA za Srbiju bez GMO! DA za zdravu Srbiju! — Викиновости\nDA za Srbiju bez GMO! DA za zdravu Srbiju!\nBeograd/ Srbija (PR Objave) - "DA" za Srbiju bez GMO bio je najvažniji zaključak na međunarodnoj konferenciji o primeni GMO tehnologije, i njenim štetnim uticajima na zdravlje čoveka, sistemsko uništavanje poljoprivrede i ekonomije Srbije, koju su organizovali Građanska inicijativa Srbija bez GMO, Fond Organska Srbija, Festival zdravlja Beograd i Dom Zdravlja "Stari grad".\nRepublika Srbija, prema Zakonu o genetički modifikovanim organizmima donetim 2009. godine, strogo zabranjuje gajenje proizvoda od GM organizama u komercijalne svrhe i potrebe trgovine. Ipak, nasuprot postojećem restriktivnom zakonu, samo u 2010. godini, otkriveno je 200 tona GM soje na našim poljima, dok su tokom 2011, od 26 uzoraka gde se tražila GM soja, samo 3 uzorka bila negtivna - 23 uzorka, bila su genetski modifikovana.\nNepoštovanje zakona kada je reč o obeležavanju namirnica dobijenih od GM organizama, takođe predstavlja ozbiljan problem. Prema rečima uglednih profesora iz regiona, ovaj član zakona se ne poštuje ni u EU - GMO proizvodi nemaju deklaraciju kao oznaku, a shodno zakonu SAD, GMO hrana čak ni ne mora biti obeležena. Kršenje zakona ne podleže samo pravnim, već i etičkim pitanjima. Politika, ekonomija, interes?\nOko 70 gradskih i opštinskih skupština je tokom proteklih meseci usvojilo Deklaraciju protiv uzgoja, korišćenja i prometa GMO i kako navodi prof. Miladin Ševarlić, uprkos pristupanju Srbije Svetskoj trgovinskoj organizaciji, naša zemlja nije u dužnosti da prihvati uvoz GM hrane, ukoliko ne želi: "Čak i kada bi zanemarili rezultate dostupnih nezavisnih istraživanja o izrazito negativnim prehrambeno-bezbednosnim posledicama korišćenja GMO u ishrani eksperimentalnih životinja - a njih ne smemo zanemariti zbog mogućih posledica po zdravlje sadašnje i budućih generacija - Srbija nema nijedan proizvodno-ekonomski razlog da dozvoli promenu sadašnjeg zakona o GMO i uvođenje GMO u poljoprivrednu proizvodnju ili promet proizvoda koji su poreklom od GMO."\nProf. dr John Fagan, ističe da je GMO još jedan korak u sužavanju slobode proizvodnje hrane, a čije posledice mogu biti dalekosežne i trajno opasne. "Problem nastaje kada nauka ode predaleko, te se ruše vrednosti lokaliteta, kulture i etike savremenog doba. Kontrola uzgoja, distribucije i deklaracije robe svedena je na minimum, a zakoni se poštuju samo u teoriji. Ljudi imaju pravo da znaju šta unose u svoj organizam, a GMO hrana kao produkt spajanja nesrodnih vrsta i veštačkih organizama - izazivača brojnih bolesti, poremećaja i alergija, nikako ne može biti povoljna po zdravlje čoveka."\nFizičarka i ekološka aktivistkinja dr Vandana Shiva kaže da danas više od dve milijarde ljudi na svetu pati od posledica loše ishrane. "GMO sistem je povezan sa jakim političkim sistemima i nasrtljivim metodama koorporacija da dođu do značajnih profita - a mi, kao deo društva i sistema, moramo biti jači od monopola i manipulacije. Ugroženo je naše zdravlje, zdravlje naše dece, naše budućnosti. Junaci prave hrane su baštovani i mali poljoprivrednici, naše majke i naše bake, kuvari iz komšiluka, baštovani sa pijace i koristim priliku da ih pozovem da se posvetimo odbrani, bez obzira na to koliko bi korporacije želele da preuzmu naše seme i hranu. To im nećemo dozvoliti. I kada ustanemo zajedno, svako od nas na svojem malom mestu, jedno u solidarnosti, jedno u zajedničkoj posvećenosti slobodi semena i slobodi hrane, jači smo od većine brutalnih korporacija i njihovih diktatura." Kao zaključak, navela je da ljudi koji zaboravljaju vrednost malog, žrtve su "dinosauruskog mentaliteta" koji vidi samo veliko. "Mi zaboravljamo", rekla je, "da su dinosaurusi izumrli".\nProf. dr. sc. Marijan Jošt, Monsanto doživljava kao najsurovijeg igrača u moru multinacionalnih koorporacija, ipak, problematiku GMO obrazlaže na sledeći način: "U evropskim zemljama, Italiji, Francuskoj, Austriji, Mađarskoj, Sloveniji, Hrvatskoj, delom Nemačke, Grčkoj i Luksemburgu potpuno i beskompromisno je zabranjen uvoz i stavljanje u promet GMO žitarica. Narod Evrope, kao i Hrvatske je u visokom procentu protiv uvođenja GMO, ali je Evropska komisija pod ogromnim pritiskom SAD i korporacija koje se bave proizvodnjom ovakve hrane, koji na sve načine pokušavaju da dokažu de je neprihvatanje GMO društveno neodgovorno ponašanje. Opet naglašavam da GMO ne može da iskoreni glad u svetu. Dokaz za to je činjenica da se u poslednjih 15 godina, otkako se u Americi i Argentini seju GMO usevi, broj gladnih povećao. Nije u pitanju količina proizvedene hrane, već način raspodele. Dok bogati imaju hranu u izobilju, siromašni i dlaje umiru od glasi. GMO usevi ne samo da ne mogu da povećaju rod useva, već su, istovremeno, zbog jakih hebricida koji se koriste u njihovom uzgoju, najozbiljnija pretnja po zdravlje čovečanstva! Nažalost, mali prepotentan čovek zamišlja da može bez posledica da promeni prirodu, pa tako dok se nekada čovek bojao prirode, danas je došlo vreme da se za prirodu borimo!"\nAutor prve nacionalne Deklaracije protiv GMO prof. dr Miladin M. Ševarlić, ističe da rezultati svih dosadašnjih anketa ukazuju da građani ne žele GMO i da smo moralno obavezni da svojim naslednicima ostavimo Srbiju bez GMO. Srbija je po agrarnim resursima potecijalno relativno značajan izvoznik poljoprivredno-prehrambenih proizvoda i svoju pozicioniranost na međunarodnom tržištu treba da obezbeđuje sa proizvodima iz organske i integralno kontrolisane poljoprivredne proizvodnje, a ne uzgojem, preradom i plasmanom proizvoda na bazi GMO. Pored etičkih, zdravstvenih i ekoloških razloga, Srbiji nisu potrebni GMO u poljoprivredi i zbog procenjene štete u godišnjem iznosu od 500 miliona evra po osnovu uvoza GMO za uzgoj samo pet kultura (kukuruz, soja, uljana repica, krompir i paradajz) i razlike u ceni koju na tržištu možemo da ostvarimo između navedenih GM proizvoda i istih koji nisu modifikovani, a sve su više traženi i sa stalno rastućom cenom na međunarodnom tržištu. Procenjenu štetu treba uvećati za ekonomski nemerljive posledice gubitka nacionalne održivosti i nezavisnosti u prehrambenoj bezbednosti stanovništva, direktne i indirektne gubitke po osnovu likvidacije domaće proizvodnje semena, sadnog materijala i priplodne stoke - najprofitabilnijeg dela agrobiznis sistema u Srbiji, kao i radnih mesta u tim sektorima agrobiznisa i sa njima povezanim sektorima privrede, učešća naših semena i sadnog materijala na tržištima drugih zemalja i gubitka marketinške prepoznatljivosti da proizvodi iz Srbije nisu genetički modifikovani.\nRepublika Srbija treba da se obaveže da će staviti moratorijum na izmene Zakona o genetički modifikovanim organizmima donetim 2009. godine u trajanju od deset godina - zaključak je sa održane konferencije.\nPR Objave „DA za Srbiju bez GMO! DA za zdravu Srbiju!” PR Objave, 18. oktobar 2013. (српски)\nПреузето из „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=DA_za_Srbiju_bez_GMO!_DA_za_zdravu_Srbiju!&oldid=3135260”\nОва страница је последњи пут уређена на датум 18. октобар 2013. у 23:43 ч.


denis vengust Архиве - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nfeb 06. 2019. 10:16 8 komentara\nBANJALUKA – Otkup akcija od manjinskih akcionara „Elektroprivrede Republike Srpske“ (ERS) po fer ili knjigovodstvenoj vrijednosti, konačno bi poboljšao i promijenio odnos države, odnosno vlasti, prema manjinskim akcionarima i tržištu …\nDenis Vengust: Fondove treba otvoriti odmah\nsep 18. 2013. 09:49 2 komentara\nBANJALUKA, “Tvrdnje društava za upravljanje investicionim fondovima (DUFova), da bi otvaranje fondova uništilo investicione fondove i nanijelo ogromnu štetu tržištu kapitala su svakako daleko od istine. Otvaranju fondova se faktički …


Nacionalnu mirovinu zatražilo tek 975 ljudi, a očekivalo se 20.000 - tportal\nZadnja izmjena 23.12.2020 09:09\nObjavljeno 23.12.2020 u 09:06\nU prvom tjednu primjene zakona, od utorka 15. prosinca do petka 18. prosinca, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje prispjelo je svega 975 zahtjeva za mirovinu koje su uputili stariji od 65 godina bez prava na mirovinu\nVlada je donijela zakon uz pretpostavku da će novo pravo koristiti najmanje 20.000 tisuća starijih građana.\nNOVČANA POMOĆ ZA UGROŽENE\nDanas kreću prijave za 800 kuna mjesečne naknade za starije osobe, doznajte što je potrebno\nNisam primijetio da je bilo poziva i spotova koji upućenih toj populaciji. Radi se o osobama koje se slabije koriste internetom”, komentira za Večernji list Zdenko Babić, izvanredni profesor na Studiju za socijalni rad.\nOna je, dakle, veća od iznosa nacionalne mirovine, no kriteriji za njezino primanje su stroži. Imovinski cenzus neće se primjenjivati na nacionalnu mirovinu, već samo dohodovni. Raspolažu li određenom imovinom, tada država nakon smrti preuzima imovinu ljudi koji primaju socijalnu pomoć.


Dramske radionice sa Dah Teatrom u Bogovađi | Grupa 484\n1 godina ago Grupa484\tGrupa 484, Mi i oni drugi\nU aprilu 2018, zajedno sa pozorišnom trupom Dah Teatar, otpočeli smo dramske radionice u Bogovađi namenjene omladini. Radionice se održavaju u OŠ „Mile Dubljević“ kao i u Centru za smeštaj tražilaca azila u Bogovađi.\nDramske radionice koje se odvijaju u školi predviđene su za domicilnu decu i decu iz Centra. Radionice su započete kako bismo podstakli druženje među domicilnom i migrantskom decom a u cilju širenja ideje tolerancije, razumevanja i prihvatanja različitih identiteta. Na taj način zajednički radimo na boljem prihvatu migranata u zajednice, ali i širenju svesti da živimo u multikulturnom društvu koje se zasniva na prihvatanju različitih identiteta, kultura i etniciteta.\nTim dramskih umetnika iz Dah Teatra – Dijana Milošević, Ivana Milenović Popović, Evgenija Eškina i Ivan Milošević, radio je sa osnovcima razne vežbe, sa ciljem da se deca upute u osnove glumačkih veština, kao što su koordinacija delova tela i pokreta, fokusiranje, zatim razvijanje osećaja za prostor, osećaja za ritam i tempo, razvoj mašte, da bi došli do obrade dramskog teksta i kreiranja grupnih scena. Kroz navedene vežbe deca su se međusobno družila, prevazilazeći jezičke barijere (ali i proučavajući zajedničku leksiku), otkrivajući kulturološke sličnosti i razlike, a istovremeno i učeći jedni od drugih. Do sada smo održali četiri radionice, a nakon letnjeg raspusta ući ćemo u nov ciklus druženja sa ciljem da se napravi zajednička predstava koja će biti odigrana u školi pred roditeljima, nastavnicima i sugrađanima. Na taj način, kroz proces zajedničkog rada, domicilna deca će biti senzibilisana za pitanja migracija što će doprineti boljem shvatanju ali i prihvatanju društvenih okolnosti u kojima odrastaju, dok će deca iz Centra biti u prilici da podele svoja iskustva sa vršnjacima ali i celom zajednicom, što će doprineti njihovom boljem prihvatu u društvu. Želja nam je da kroz kreativne i produktivne susrete školaraca različitih kulturnih identiteta oblikujemo nove generacije mladih koje će biti osnažene za promociju kulturalnih različitosti u njihovim sredinama.\nRadionice koje se realizuju u Centru u Bogovađi predviđene su za mlade muškarce i žene koji borave u Centru. Umetnici iz Dah Teatra, u susretu sa mladim ljudima, uvideli su koliko im je svakodnevica jednolična i ispunjena teškim iščekivanjem da se njihov put nastavi. U takvim okolnostima, ono što im je najviše potrebno, a što im se putem radionica može pružiti, po rečima umetnice i umetničke direktorke Dah Teatra Dijane Milošević, jeste iskustvo snage sadašnjeg trenutka – snage bivstvovanja sada i ovde, kao i podsticanje za pronalaženje snage u sadašnjosti umesto stalnog pogleda ka nesigurnoj budućnosti.\nU radu sa grupom migranata u Centru realizovali smo različite aktivnosti: učesnici su pravili mapu sveta u prostoru i kretali su se po njoj – od mesta u kojima su bili, preko onih gde sad jesu, pa do zamišljenih destinacija koje bi bile izvor mira i sreće; pisali su haiku poeziju u dadaističkom maniru ne bi li na kraju nastalo jedno integralno poetsko delo koje izražava njihova zajednička iskustva, ali i želje i nade; kroz razgovore, ples i pokret, različite igre, međusobno smo se upoznavali i saznavali jedinstvene priče koje čine naš identitet.\nSve aktivnosti u okviru radionica podstiču razmenu priča i iskustava sa idejom da budu implementirane u socijalno angažovanu predstavu. Predstava će biti interaktivna i biće odigrana na javnim mestima u više gradova Srbije sa željom da dopre do što šire publike. Na taj način će se mešati priče domicilnog i migrantskog stanovništva čime će se učiniti vidljivija već postojeća multietnička struktura gradova u kojima se nalazi veliki broj stanovnika različitih kultura i porekla, ali će se čuti i pojedinačni glasovi migranata koji borave u Centru u Bogovađi sa njihovim ličnim pričama i iskustvima.


Ekonomija u BiH ima priliku za oporavak, u prva tri mjeseca 2020. nije bilo recesije | Poskok\nEkonomija u BiH ima priliku za oporavak, u prva tri mjeseca 2020. nije bilo recesije\nKako je pojašnjeno, gospodarstvo u BiH u travnju je imalo rekordan pad zbog stupanja na snagu mjera protiv širenja koronavirusa, prenosi Avaz.ba.\n– Mjere protiv širenja koronavirusa srušile su proizvodnju, izvoz, turizam i maloprodaju. Usprkos tome, rezultati u travnju trebali bi predstavljati najnižu točku ekonomskog pada, jer su majske brojke pokazale manje znakove poboljšanja – istaknuto je.\n– Javna potrošnja bi trebala biti povećana zbog fiskalne potrošnje i protumjera za koje se očekuje da će stupiti na snagu u drugoj polovici 2020. godine. Ipak, ponovni rast broja zaraženih i ponovno uvođenje mjera predstavlja značajan rizik za oporavak bh. gospodarstva.\nMeđutim, za sada se može očekivati brži oporavak od očekivanog u eurozoni i EU, što će rezultirati bržim oporavkom proizvodnje i izvoza robe u BiH – naglašeno je./HMS/


(RECEPT) 3 NAPITKA KOJA ĆE VAM PROMENITI ŽIVOT: Napravite prirodan lek od sastojaka koje svi imate u kuhinji! | Zabava | Kurir\n(RECEPT) 3 NAPITKA KOJA ĆE VAM PROMENITI ŽIVOT: Napravite prirodan lek od sastojaka koje svi imate u kuhinji!\nDoktor 12.02.2018. 17:55h 12.02.2018. 17:56h\nSvakome od nas je ponekad potrebno da ubrza metabolizam i očisti telo od štetnih toksina.\nOva 3 napitka možete napraviti za tren oka, a potrebne sastojke sigurno već imate.\n1. Kefir sa začinima\nPotrebno je da u malo kefira dodate 1 kašičicu cimeta, kašiku meda i malo narendanog đumbira.\nSve ove sastojke dobro promešajte i piće je spremno.\nPiće se preporučuje 2 puta dnevno - ujutru na prazan želudac i uveče pre odlaska u krevet.\n2. Jabuke sa cimetom\nOvaj napitak za ubrzanje metabolizma se priprema od jabuka koje su bogate vlaknima. Cimet je poznat po svojim korisnim funkcijama, ubrzava metabolizam i pomaže u sagorevanju masti.\nJednu jabuku isekajte na tanke delove i prelijte sa 300 ml vode. Zatim, dodajte deset kašika mlevenog cimeta.\nSastojci treba da odstoje 2 sata na hladnom mestu pre konzumiranja.\nPijte napitak pre spavanja\n3. Medeni napitak\nUzmite pola kašičice mlevenog cimeta i razmutite u čaši vode.\nKada voda sa cimetom proključa, pokrijte je i ostavite na pola sata.\nDodajte 1 kašičicu meda u smesu i ponovo promešajte.\nPijte ovo piće 2 puta dnevno - na prazan želudac ujutru i uveče.\n(RECEPT) POTREBNE SU VAM SAMO 3 NAMIRNICE: Očistite jetru od toksina i smršajte za 72 sata!


Njegoš i Svetosavlje – INFO PLUS\nHome > Kultura > Njegoš i Svetosavlje\n“Sveti Sava i Njegoš imaju mnogo sličnosti,” istakla je sinoć književnica Milica Vučković iz Niša tokom njene besede u Narodnoj biblioteci “Stefan Prvovenčani” u Kraljevu. Ona je prošle godine Kraljevčanima govorila o Njegošu, povodom 170 godina od objavljivanja prvog izdanja “Gorskog vijenca”, a ovog puta zahvalna je, kako ističe, što je dobila još uže usmerenje da govori o Svetosavlju i Njegošu.\n“Nakon istraživanja shvatila sam da između Njegoša i Save ima mnogo više sličnosti nego što sam u prvim tumačenjima mogla da uočim. Povezuje ih njihova misionarska delatnost, specifično detinjstvo, svesna odluka o žrtvovanju… I jedan i drugi su imali svoju viziju srpstva i borili su se za nju na visokosvesne i civilizovane načine a to su prosvećenost, kultura i mudrost,” ističe Milica.\nOna pojašnjava da sa sedamnaest godina kreću njihove duboke transformacije, Njegoš biva doveden na vlast, a Sava odlazi putem duhovnosti i pravoslavlja. Obojica dosta putuju i fizički i duhovno u potrazi za znanjem.\nI Sava i Njegoš svesni su prolaznosti života, da je ovaj svet kvarljiv i propadljiv. Smatraju da je um najčistiji deo duše, veruju u njegovu moć i u svom srcu hrane ljubav, i to im otvara put ka Bogu.\nI jedan i drugi nisu imali mira posle smrti jer su njihove mošti premeštane, a Savine i spaljene na Vračaru.\nGošća kraljevačke biblioteke u razgovoru za portal INFO PLUS ističe da njena beseda treba da baci svetlo na neke vrednosti koje su tipično njegoševske, a koje smo danas zapostavili, poput skromnosti, samosvesti i težnje za dijalogom i mirnim prevazilaženjem sukoba.\n“Moja poruka, koju ne znam da li ću saopštiti i tokom besede, bila bi da je vreme velikih sukoba i klasičnog ropstva prošlo i da ovo vreme od nas zahteva da mu pristupimo mnogo mudrije i svesnije, u većoj harmoniji sa sobom i sa Bogom. Ovo je vreme kada treba da se prisetimo opšteljudskih i hrišćanskih vrlina, poput čovekoljublja koje je kod Njegoša najistaknutije. I jedino tako, gledajući u čoveka, tumačeći ga i prihvatajući, jedino tako možemo i mi izrasti u bolje ljude,” poručuje Milica.


Istraga u slučaju napada na krim-inspektora Mojovića - Klix.ba\nHapšenja u Foči Istraga u slučaju napada na krim-inspektora Mojovića\nHapšenja u Foči\nIstraga u slučaju napada na krim-inspektora Mojovića\n8.12.2010. u 08:24\nU Foči je uhapšeno nekoliko lica, a policija pretražuje više lokacija u gradu u okviru akcije na rasvjetljavanju oružanog napada na porodičnu kuću i vozilo krim-inspektora Aleksandra Mojovića, saznaje Srna iz policije Republike Srpske.\nAkciju provode pripadnici Policije RS u saradnji sa Specijalnim tužilaštvom RS.\nSrna saznaje da je napad na Mojovića u direktnoj vezi sa poslovima koje on obavlja kao policajac.\nNepoznata lica su 20. novembra u ranim jutarnjim časovima iz automatskog oružja rafalno pucala na porodičnu kuću i putničko vozilo u vlasništvu kriminalističkog inspektora u Stanici javne bezbjednosti Foča Aleksandra Mojovića.\nprije 14h 15m 103\nprije 8h 37m 155\nprije 11h 6m 93\nprije 10h 3m 95\nprije 4h 9m 175


April 2019 - Girly world\nGlasila je jedna od rečenica koju sam postavila sama sebi ali i vama na instagramu. U poslednje vreme se sve više interesujem za probleme sa kojima se naša planeta i društvo suočavaju i sve više uočavam koliko je važno pridati značaja tim problemima u vidu pisanja o njima, razgovora, upoznavanja okoline sa glavnim tačkama određenih problema itd...\nPrva od tema sa kojom želim da vas bliže upoznam tiče se upravo mode.\nModa postoji u našim životima, hteli mi to ili ne. Garderoba koju nosimo je poput naše druge kože. Da li smo dovoljno pažljivi sa time šta oblačimo na sebe? I da li uopšte znamo koliko dugačak i težak put treba da prođe jedan slabo plaćen radnik da bismo mi kupili majicu za 600 dinara? Ili koliko se zemljišta i vode zagadi zbog iste te majice?\nOve i još mnoge podatke upravo od stručnjaka možete da čujete u filmu The true cost. Baš vam od srca preporučujem da odvojite sat i dvadeset minuta i upoznate se sa ljudskom stranom modne industrije, na koju garantujem da nećete ostati ravnodušni, ako u sebi imate barem tračak empatije.\nPojam održive mode se vezuje za pametan način proizvodnje modnih produkata, ali i njihovu organsku proizvodnju pomoću koje isti ti proizvodi mogu da se recikliraju. Takođe je poznata i tzv Fair Trade mogućnost izrade, gde se akcenat stavlja na dugoročnost nošenja određenog komada i fer uslove pod kojima je on stvoren. Fast fashion je fenomen savremenog društva, a on u suštini predstavlja način da velike svetske modne kuće dođu do što veće zarade, prodavajući što više jeftinije garderobe. (Zara, H&M, Forever 21...)\nMožemo da zapadnemo u začarani krug gde nećemo dovoljno ceniti tu haljinu kupljenu za 1200 dinara, jer je toliko jeftina da bi bilo skroz okej i baciti je. Ne bi bilo okej. Moraju se uzeti u obzir svi faktori koji su doprineli da ta haljina stigne do tebe. A to su bukvalno suze, krv i znoj radnika iz Indije koji nemaju drugi izbor nego da za sramno mali novac prave upravo tu odeću za nas.\nKada sam počela da se zanimam za termin održive mode, primetila sam da je interesovanje za nju naglo skočilo 2013. godine (24. aprila), kada se u jednoj fabrici (Rana Plaza) u Bangladešu kada se zgrada urušila i tom prilikom ubila preko 1000 radnika, i povredila još 2500. Radnici u ovoj fabrici su upozoravali svoje nadležne na pukotine koje su se pojavile, ali niko to nije shvatio ozbiljno, kao ni jednu drugu njihovu žalbu. Pritom, uslovi i novac za koji ovi ljudi rade predstavlja kršenje kako radnih, tako i osnovnih ljudskih prava, pogotovo onog dela oko plate za dostojanstven život.\nRazlog zbog kog se veliki broj modnih kompanija odlučuje da svoju garderobu šije u ,,zemljama trećeg sveta’’ je što ih upravo ta proizvodnja odeće košta jako malo – znači kao i obično, sve se vrti oko profita i dobiti. Niko ne spominje majke koje ostavljaju decu na selima jer nema ko da ih čuva tamo gde one rade, ili ih vode sa sobom u fabrike, a neretki su i slučajevi kada se maloletna deca zapošljavaju.\nKada je reč o modnoj industriji, važan je podatak da ona spada među prvih 5 najvećih zagađivača na planeti. Prisetimo se činjenice da je potrebno 2700 litara vode za proizvodnju samo jedne pamučne majice, a 7000 litara za par farmerki.\nZbog ogromne potražnje odeće, stvoren je genetski modifikovan (GMO) pamuk, koji nije zdrav ni za one koji ga obrađuju, ali ni za one koji ga nose. Brojna sela u Indiji, koja su najveće plantaže GMO pamuka beleže veliki broj slučajeva raznih kožnih bolesti, oboljevanja od raka...\nOno što su realni zahtevi tih radnika jeste povećanje plate u dostojanstvenom nivou, toliko da se ispoštuje zakonski minimum plate u određenoj zemlji (koji u suštini ne bi trebalo da bude ispod 160 evra).\nGreenwashing je takođe jedan od termina koji bi trebalo da razumemo. To bukvalno znači da određene velike firme koriste neke kampanje (kao npr H&M) kako bi ,,oprali’’ sa svog imena tvrdnje kako nisu transparentni brend. Uzmimo za primer H&M brend. Oni imaju jednom godišnje kolekciju H&M Concious, koja predstavlja samo 0.1% njihovog asortimana i kolekcija koje izbace za godinu dana. Tajna je u tome što izreklamiraju Concious kolekciju do te mere da kupci pomisle kako se oni zaista brinu za etičko poslovanje i održivost mode. Naravno, treba uzeti u obzir da se svaki napor u vidu poboljšanja vrednuje, ali takođe i imati na umu da nije sve onako kao što nam serviraju.\nZbog ovakvih alarmantnih podataka je važno da drugačije gledamo na modu i garderobu generalno. Kroz nekoliko vrlo logičnih pitanja je moguće pomoći i sebi, ali i drugima.\nDa li ti je zaista potreban taj komad garderobe? Promisli da li imaš nešto slično, ili uz šta možeš da nosiš.\nKada se kupuje, treba birati neku alternativu: kao što je second-hand, jer je ušteda veća, a garderoba se na neki način reciklira. Ukoliko ste spremni za izdvajanje veće sume novca, tu su određeni (uglavnom mali) domaći brendovi koji su eco-friendly, odnosno znate da je u pitanju nešto što ide u korist održivoj modi.\nA zašto je uopšte ODRŽIVA MODA toliko bitna? Bitna je jer je naša planeta mesto gde mi treba da živimo i za 50 godina, a iza nas i naša deca. Jedan od vidova zagađenja je upravo moda, a to sve potiče sa sociološke strane i ljudske potrebe za što većim profitom.\nKada kompanije uvide da je nama, kao potrošačima, važno šta i kako kupujemo, one će više usmeriti svoju energiju ka zadovoljenju potrošačkih potreba – što samim tim ukazuje na to da smo MI TI KOJI DIKTIRAJU MODU. Modni lanci ,,brze mode’’ proizvode ono što je traženo. Tako jednostavan, a tako gvozdeni zakon ekonomije. Ponuda i potražnja.\nNe kažem da ne treba više nikad da kupuješ ništa od garderobe. Kažem samo da prvo razmisliš da li ti je to potrebno, da li možeš staru odeću da prepraviš, da li s nekim možeš da se zameniš? Kada na sve to daš negativan odgovor, tek na kraju ,,piramide’’ neka bude kupovina. A kad je već kupovina – pametniji izbor je svakako second hand.\nLektira za slušanje, gledanje, čitanje/istraživanje:\nFASHION REVOLUTION SERBIA – ogranak ove organizacije postoji i u Srbiji. Istražite na internetu njihova načela i ideje, i javite mi da li se sa njima slažete.\nTHE TRUE COST – dokumentarac koji preporučujem kao filmsku lektiru kada je reč o ovoj temi. On je jedan od velikih pokretača i inspiracije za ovaj post.\nPODKAST F.FM - Marija Radaković i Dunja Jovanović su modne novinarke koje imaju svake druge srede na RadioAparatu svoj podkast, vezan za održivu modu. Na MixCloud sajtu možete da nađete izbačene emitovane emisije, pa dok sređujete sobu ili perete sudove možete da slušate nešto korisno.\nAko vam je ova tema zanimljiva, javite se da još pričamo o njoj. Znate me na instagramu: @blog.girly.world\nMislim da je važno da se o ovakvim temama priča među našim vršnjacima, jer smo mi oni na kojima svet ostaje. Mi smo oni koji zapravo mogu da nešto promene. Ako svako učini bar malo – svako to malo će kada se skupi biti mnogo. Zato pričajte, delite dalje, informišite se. Planeta je naša da je čuvamo. Zajedno smo u ovome.\nZnate li koja je PRAVA CENA MODE?\nGlasila je jedna od rečenica koju sam postavila sama sebi ali i vama na instagramu. U poslednje vreme se sve više interesujem za prob...\nОзнаке: 2019, april, moda, odrziva moda\nVerujem da je potrebno podsetiti se s vremena na vreme na važnost sitnica koje nas okružuju i koje će nam pružiti sreću i zadovoljstvo, samo ako znamo da gledamo. Moja profesorka srpskog, Tamara, rekla je pre neki dan da je skoro pričala sa nekom malom devojčicom i rekla: ,,Kako je bilo lepo kao mali juriti šarene barice vode pomešane sa benzinom, pa se prelivaju u boje duge. Šteta što danas toga nema više...’’ Devojčica se odlučno ubacila i rekla: ,,Kako nema?! Ima!’’. I Tamara je tad rekla nešto što nikad neću zaboraviti: ,,U tom trenutku sam shvatila da barica sa bojama duge i dalje ima – samo ja više ne umem da ih gledam.’’\nI baš iz tog razloga, da ne bi izneverili dete koje svako od nas u sebi ima, treba da se radujemo šarenim baricama u kišnim danima i da budemo zahvalni na svemu što imamo.\n*OPREZ: NADAM SE DA ĆE DALJNJI TEKST IZAZVATI U SVAKOME OD VAS OSEĆAJ KOJI JE OPISAN. UKOLIKO JE POTREBNO, NAPRAVITE MALU PAUZU IZMEĐU ČITANJA, KAKO BI PONAOSOB OŽIVELI SVAKI OD OSEĆAJA U GLAVI.*\n1. Topla kupka posle dugog dana\n2. Neočekivano dobar film na TV-u\n3. Nova epizoda omiljene serije\n4. Manji broj garderobe (farmerki pogotovo!)\n5. Kad na youtube-u nađeš pesmu koja ti postane omiljena\n6. Odluka koju knjigu sledeću čitaš\n7. Gledanje filma koji si dugo želeo/la\n8. Miris proleća\n9. Iznenadne poruke podrške\n10. Odlazak u bioskop\n11. Držanje za ruke\n12. Kupovina novog odevnog komada (nečeg što ti je bilo potrebno!)\n13. Razmišljanje o mogućim kombinacijama i uklapanju tog odevnog komada\n14. Mamin glas kad se osećaš loše\n15. Ukus pečenog kestena\n16. Lepa kafa u lepom ambijentu\n17. Osmeh prolaznika\n18. Sunčan dan\n19. Stopala u pesku\n20. Zvuk i miris mora\n21. Dan rođendana\n22. Cvetanje biljaka u kući/sobi\n24. Slatke životinje\n25. Maženje šteneta\n26. Miris beba\n27. Spot na yt koji te napuni pozitivnom energijom\n28. Aparat za kafu (koji pravi lepu kafu!)\n29. Izložba na koju jedva čekaš da odeš\n30. Zagrljaj s nekim koga dugo nisi video\n31. Trenutak zatvaranja knjige koju si upravo pročitao\n32. ,,Slučajna’’ kupovina knjige u lokalnoj knjižari\n33. Preuređivanje radnog stola\n35. Kupovina nove biljke\n36. Preporuka dobre muzike na sajtu koji si upravo pronašao/la\n37. ,,Volim te’’\n38. ,,Ponosan/na sam na tebe’’\n39. Miris sveže opranog veša\n40. Letnje voće – maline, jagode, lubenica\n41. Čajevi i mirišljave sveće\n42. Isprobavanje novog recepta\n43. Osećaj posle dobrog treninga na koji nisi ni želeo da odeš\n44. Kvalitetan, dug razgovor\n46. Venčići od cveća\n47. Pisanje tankom (0.5) olovkom\n48. Suveniri sa putovanja\n49. Uredni nokti i negovane ruke\n50. Miris i izgled sveže oprane kose\nHvala divnoj Lovily na inspiraciji za ovaj tekst, a njen tekst A List of Small Pleasures pročitajte na njenom blogu.\nKoje su to sitnice i osećaji koji u vama bude sreću?\n50 stvari koje te mogu učiniti srećnim\nVerujem da je potrebno podsetiti se s vremena na vreme na važnost sitnica koje nas okružuju i koje će nam pružiti sreću i zadovoljstvo...\nу 12:30 5 comments:\nОзнаке: 2019, april, sitnice, sreća


Makedonski proizvođači žele povećati izvoz Rusiji | EKONOMIJA Vijesti | Al Jazeera\nRusija je prije desetak dana uzvratila sankcijama i uvela jednogodišnju zabranu na uvoz hrane iz Evropske unije, Sjedinjenih Američkih Država, Kanade, Australije i Norveške.\nMakedonski proizvođači u tome vide priliku da povećaju izvoz, jer u ovom trenutku Makedonija ima veliki trgovinski deficit sa Ruskom Federacijom.\nAl Jazeerina ekipa posjetila je plantaže u selu Rosoman u centralnoj Makedoniji, na kojima je berba bresaka pri kraju.\nKompanija „Dušan Ćirić“ već je ubrala blizu 2.700 tona bresaka i 70 posto od toga izvezla na rusko tržište.\nU narednim mjesecima vlasnik Kire Šošev planira slično učiniti sa grožđem, šljivama, jabukama i kupusom.\n„Daćemo sve od sebe da povećamo izvoz za Rusiju, ali nećemo zloupotrijebiti situaciju da povećamo i cijene voća. One će ostati iste kako i prošle godine, a možda i niže! Nastavićemo taj tempo“, najavljuje Šošev.\nVeć 15 godina Šošev posluje sa ruskim partnerima i kaže da je sa njima lako raditi, jer znaju prepoznati kvalitet.\nMalo firmi na ruskom tržištu\nIpak, za razliku od iskustva kompanije iz Rosomana, mali broj makedonskih firmi prodaje na velikom ruskom tržištu.\n„Makedonija ima veliki deficit u trgovinskoj razmeni sa Rusijom. Uvozi robu pet puta veće vrednosti od one što izvozi. Najviše kupuje ruski gas i naftu, a prodaje vino, kupus i drugo povrće“, javlja Al Jazeerina reporterka Milka Smilevska.\nU svijetu jedino Srbija ima ugovor o slobodnoj trgovini sa Rusijom, a kada makedonski proizvođači izvoze u tu zemlju plaćaju carinu od dva do 20 posto, u zavisnosti od toga šta im prodaju.\n„U prvih šest mjeseci ove godine, prema ukupnoj robnoj razmjeni od 56 miliona eura, Rusija je šesnaesti po redu trgovinski partner Makedoniji“, ukazuje Vasko Ristevski iz Privredne komore Makedonije.\nPrilika na sajmu\nMinistar poljoprivrede smatra da se trgovinski deficit sa Ruskom Federacijom može smanjiti, nakon što je zabranila uvoz hrane iz zemalja Evropske unije, Norveške, Kanade, SAD-a i Australije.\n„Poljoprivrednici će iskoristiti svaku mogućnost za biznis i, ako bude potražnje, ponudiće svoje proizvode“, kaže ministar poljoprivrede Mihail Cvetkov.\nIz Makedonsko-ruske privredne komore kažu kako makedonski proizvođači hrane trebaju da iskoriste međunarodni sajam hrane u Moskvi u septembru kako bi se predstavili.\nOva sezona za proizvodnju voća i povrća iz plastenika je pri kraju, ali sajam je prilika da se naprave ugovori za narednu godinu.\n„Ima najava ruskih partnera koji su zainteresovani da se sretnu i dobiju ponude makedonskih proizvođača. Počeo je proces intenziviranja kontakata“, napominje Dejan Bešliev iz Makedonsko-ruske privredne komore.\nTome se nada i vlasnik kompanije Kire Šošev, jer on proizvoda za izvoz, kao i dodatnog raspoloživog zemljišta, ima.\nMakedonce zatekao novi cjenovni šok\nPoskupljuju struja, kruh, cestarina i registracija, Vlada najavljuje povećanje penzija, socijalne pomoći i plaća.\nReporter Al Jazeere provjerio zašto u dva velika poljoprivredna kraja s rastom državnih subvencija raste i uvoz hrane.


Tviterovo istraživanje: Algoritmi društvene mreže promovišu desničarske stavove | Novosadski informativni portal 021\nU istraživanju urađenom od aprila do avgusta prošle godine, analizirani su milioni tvitova koje su objavljivali zvaničnici u nekoliko zemalja – Kanadi, Francuskoj, Nemačkoj, Japanu, Španiji, Ujedinjenom Kraljevstvu i SAD.\nOpšti zaključak je da u šest od sedam zemalja (odnosno u svim analiziranim zemljama osim Nemačke) tvitovi koji dolaze sa desne strane političkog spektra dobijaju veće tzv. "algoritamsko pojačanje", a ista situacija je i sa medijima, prenosi Euronews Srbija.\nOve rezultate je pokušala da analizira Tviterova stručna grupa, ali ni sami nisu uspeli da dođu do konkretnih odgovora.\n"Nismo sasvim sigurni zašto se to dešava. Da li način na koji korisnici stupaju u interakciju sa Tviterom ili sam algoritam uzrokuje ovo pojačavanje vidljivosti", rekla je Ruman Čaudri, koja se nalazi na čelu Tviterovog odseka za etiku.\nU komentarima na ovu vest, poslanik laburističke partije iz UK, Džon Tiket, rekao je da "nije bilo potrebno istraživanje kako bi se otkrilo ono što je očigledno".\nNačin na koji Tviterov algoritam radi najbolje se vidi na primeru konzervativnog poslanika iz SAD, Medisona Kotorna. Njegova objava o tome kako ne bi trebalo više da se nose maske i da se određuju lokdauni, otišla je u rubriku "nauka".\nTviter\tekstremna desnica


106. ROĐENDAN OLIMPISKOG KOMITETA SRBIJE\n106. ROĐENDAN OLIMPISKOG KOMITETA SRBIJE\tFeatured\nutorak, 23 februar 2016 14:36\nok srbije, 106, sveta đukić,\nSećanje na 23. februar 1910.godine, dan osnivanja Srpskog olimpijskog kluba ne bledi. Danas je obeležen 106. rođendan Olimpijskog komiteta Srbije (OKS).\n23. februara 1910. godine, na četvrtom spratu beogradskog hotela „Moskva“, u to vreme u redakciji lista „Novo vreme“, nekoliko srpskih oficira na čelu sa generalom Svetomirom Đukićem, osnovali su Srpski olimpijski klub i postavili temelje Olimpijskog pokreta u Kraljevini Srbiji.\nLovorov venac na spomen ploču ispred hotela Moskva, položili su potpredsednik OKS Žarko Paspalj i ambasadorka Brazila Izabel Kristina de Azavede Heveret.\n“Malo je zemalja na svetu koje mogu da se pohvale ovako dugom olimpijskom tradicijom. Osnivači Srpskog olimpijskog kluba, predvođeni generalom Svetomirom Đukićem,kasnije punih 36 godina članom MOK-a i najbližim saradnikom Pjera de Kubertena bili su vizionari svog vremena, a mi danas nastavljamo koracima naših prethodnika i osnivača i nastojimo da dodatno obogatimo naše olimpijsko nasleđe za buduće generacije.“” rekao slavni košarkaš .\nPaspalj se osvrnuo na rezultate sportista Srbije u predolimpijskoj godini je istakao da je 2015, bila sjajna i da osvojene svetske, evropske medalje, trofeji i 15 medalja na Evropskim igrama u Bakuu, nam daju za pravo da verujemo da će igre u Rio de Ženeru biti uspešnije od onih u Londonu".\nNjena ekselencija ambasadorka Brazila Izabel Kristina de Azavede Heveret istakla je da će Igre u Rio de Žaneiru biti prve Igre čiji će domaćin biti jedna zemlja u razvoju: „Svesni smo da je samim time na nama velika odgovornost po pitanju dobre organizacije i iz tog razloga pobrinuli smo se za razvoj infrastrukture koji će doprineti tome da se grad domaćin potpuno preobrazi i to u skladu sa konceptom održivog razvoja.“\nAmbasadorka Brazila je poželela srpskim sportistima Srbije puno uspeha u Brazilu: „Sportistima Srbije želim ugodan boravak i puno medalja na Olimpijskim igrama u Riju, a svim građanima Srbije koji će posetiti Rio u periodu Igara želim što više nezaboravnih trenutaka. Brazil će sa zadovoljstvom da vas lepo dočeka i ugosti.“\nPo okončanju svečane ceremonije u hotelu Moskva za sve zvanice priređen je svečani koktel na kojem je isečena “Olimpijska torta”.


Navijači Junajteda ljuti zbog novih dresova - Sportske.net\nNavijači Junajteda ljuti zbog novih dresova\nMančester Junajted je nedavno predstavio svoju novu garnituru dresova koja evocira uspomene i sećanja na legendu kluba, Erika Kantonu. Upravo je Francuz razlog ljutnje navijača na čelnike kluba.\nNovi dresovi Mančester Junajteda kao poseban detalj imaju crnu kragnu koja ima opciju da se povrne baš na način na koji je to radio Kantona.\nProbuđenih emocija, navijači slavnog engleskog tima obratili su se klubu sa željom da ispod kragne ispiše ime i broj legendarnog Francuza.\nIpak, odgovor čelnih ljudi je razočarao navijače čija želja neće biti uslišena.\nRazlog je jasan i veoma jednostavan. Mančester Junajted nema prava da koristi ime Erika Kantone u pomenute svrhe, jer Francuz poseduje marketinška i autorska prava, zbog čega bi od kluba mogao da traži finansijsku odštetu.\nIstu stvar bi nemoguće bilo uraditi sa drugim Junajtedovim 'sedmicama' – Kristijanom Ronaldom i Dejvidom Bekamom, što je izazvalo ljutnju kod nostalgičnih navijača.\n„Rečeno nam je da klub nema pravo da koristi ime Erika Kantone jer bi morao da mu plati na ime marketinških prava. Ipak, klub bi trebalo malo više da vodi računa o željama navijača.“\n„Novi dres ima kragnu i poslednjih dana se uveliko poziva preko medija da se iskaže počast Kantoni komeje kragna bila prepoznatljiv znak. Bilo bi sjajno videti Erikovo ime i broj sedam na kragni novog dresa.“, ističu navijači.\nPogba odgovorio rasistima!\nDe Hea okleva, Junajted kupuje Hrvata!?\n"Viola" bi da pazari na "Old Trafordu"!\nPresuda - Pet Junajtedovih ogromnih problema, samo jedno rešenje za januar?