Ko se zaleti na Murinja, taj obično nastrada! | BN\nKo se zaleti na Murinja, taj obično nastrada!\nFantastičan odgovor Sitiju: Džaba vam što ste bogati kad klasu ne možete da kupite! „Kad čitam novine i gledam televiziju, čini mi se kao da smo završili na šestom ili sedmom mestu prethodno prvenstvo“, kaže trener Mančester junjateda.\nFudbal 20.08.2018 | 22:30\nProšle sezone čak 19 bodova razlike. Ništa se drugi klubovi nisu pitali, iako bi u nekim „normalnim“ okolnositma 81 poen, koliko je skupio Mančester junajted, verovatno bio dovoljan za šampionsku titulu. Siti je srušio sve rekorde, vratio krunu na Etihad, proslavio je, a po mišljenju Žozea Murinja poneo se potcenjivački.\nRazlog za takav stav Portugalca je dokumentarac Građana pod nazivom „Sve ili ništa“ koji obrađuje pohod ka prvom mestu. Jedan deo filma odnosi se na gradski derbi na Old Trafordu minulog decembra koji je sastav Pepa Gvardiole dobio 2:1, a narator je gledaoce uveo u priču sledećim rečima:\n„Gvardiola protiv Murinja još jednom, posed lopte protiv odbrane, napadački fudbal protiv „prkiranog autobusa“.\nSamo, Žoze je suviše prepreden da bi ovakve situacije dočekao nespreman, pa u intervjuu Skaj sportu uzvraća gradskom rivalu.\n„Može da se snimi fantastičan film i ako se poštuju ostali akteri. Ne morate da pokažete nepoštovanje prema drugima da biste to napravili. Možete da budete bogat klub, da kupite najbolje igrače sveta, ali ne možete da kupite klasu. A Siti je to pokazao na više nego očigledan način“, primetio je Murinjo, čiji tim danas gostuje Brajtonu u drugom kolu Premijer lige.\nZa poraz u prvom gradskom derbiju prethodnog prvenstva Junajted se iskupio u očima navijača, tako što je na Etihadu nadoknadio 0:2 iz prvog poluvremena i slavio 3:2 u utakmici koja je mogla da promoviše Siti u prvaka.\n„S obzirom da se nalazim u filmu mogao bih da im tražim honorar. A lako ću ga se odreći ako bi pošalju jednu od onih majici koje su spremili u tunelu kad smo gostovali kod njih, na kojima je pisalo „Uradili smo to u derbiju“.\nCilj Mančester junajteda je su trofeji. Titule nema od 2013. Možda je sad prilika...\n„Prošle sezone sami sebe smo doveli u tešku poziciju. To podrazumeva napreda, što će reći da budemo – prvi. Kad čitam novine i gledam televiziju, čini mi se kao da smo završili na šestom ili sedmom mestu prethodno prvenstvo. Kao da su svi drugi bili bolji od nas. A podsetiću vas da smo mi bili drugi“.\nU intervjuu Skaju, Murinjo je rekao kako „nije tražio šest ili sedam fudbalera da mu dovedu“, mada se izmeđšu redova moglo pročitati da nije zadovoljan do kraja kako je odrađen prelazni rok, iako sam kaže kako mu je nedostajao "još jedan igrač“. Pogotovo što se konkurencija zaoštrila.\n„Liverpul pokušava da osvoji titulu neverovatnim ulaganjima. Kad kažem kupivina mislim „neverovatna kupovina“. Čelsi ima fantastičnu ekipu, Siti takođe, Totenhem je dosta novca uložio da bi sačuvao najbolje igrače... Mogao je da potroši 200.000.000 funti da je prodao Kejna ili Eriksea, ali najbolje moguće ulaganje to što je zadržaio nosioce igre. Arsenal će biti bolji nego što je bio... Na osnovu toga mislim da nas čeka teška sezona“.\n„Pokušaćemo da budemo prvaci, ali nas čeka zahtevan posao. Bilo je teško uopšte stići do drugog mesta lane, a ove sezone biće teško ući u prva četiri“, smatra Žoze Murinjo.


Beta 30. marta 2017. 18:10\nGostujući na Radio-televiziji Vojvodine (RTV), Čanak je kazao da bi pokrajine bile Vojvodina, Šumadija i Moravska dok bi Beograd imao poseban a Sandžak status autonomne oblasti.\n„U njima bi se vlast birala od naroda za narod. One bi imale vlast u zemlji, dok bi država vodila odbranu, fiskalnu, monetarnu politiku. Zato se mora promeniti postojeći Ustav kako bi te autonomije bile ustavno definisane“, kazao je predsednik LSV.\nČanak je naveo i da bi Predsedništvo Srbije preselio iz Beograda u Kragujevac jer bi to doprinelo razvoju Šumadije.\n„Predsedništvo bih preselio ne u Novi Sad već u Kragujevac kao istorijsku prestonicu Srbije. Kao administrativni centar, Kragujevac bi dobio diplomatska predstavništva ali i novi motiv za razvoj cele Šumadije i Srbije ispod Save i Dunava“, kazao je lider LSV.\nČanak je upitao i zašto država daje subvencije za otvaranje novih radnih mesta isključivo stranim a ne i domaćim investitorima.\nUpitan zašto predsedničkog kandidata Sašu Jankovića naziva „Miloševićevim nameštenikom i Koštuničinom ombudsmanom“, Čanak je kazao da je Janković radio u vladi Mirka Marjanovića „u kojoj su Vojislav Šešelj i Tomislav Nikolić bili potpredsednici, a Aleksandar Vućić ministar informisanja“.\nPredsednik LSV je dodao i da u eventualnom drugom krugu predsedničkih izbora sigurno ne bi podržao Aleksandra Vučića, Vojislava Šešelja ili Boška Obradovića, a da bi od ostalih kandidata podržao svakog ko bi njega podržao.\nUpitan šta bi eventualno priznanje nezavisnosti Kosova promenilo u svakodnevnom životu stanovnika Srbije, Čanak je kazao da gradjani „ne bi živeli u patriotskim lažima koje su nas dovele dovde“.\n„Imamo ogromnu imovinu na Kosovu za koju ne možemo da se borimo jer ne priznajemo nezavisnost Prištine. I izbore bi bilo lakše organizovati na Kosovu kada bi to mogli da radimo preko diplomatskih predstavništava“, dodao je Čanak.\nPočele obuke nastavnike za preduzetništvo\nKovačević (Narodna stranka): Slobodni i demokratski izbori su cilj koji ljude okuplja…\nJugović: Opozicija slobodu meri vredjanjem Dijane Hrkalović\nĐaci u klupama od ponedeljka, škole same planiraju nadoknadu\nKovačević (Narodna stranka): Slobodni i demokratski izbori…


Avioni ostaju bez prozora?! - Portal 072info\nAvioni ostaju bez prozora?!\nBudućnost letenja se primakla i izgleda da u njoj nema mjesta za prozore! Prema zamisli inženjera kompanije ”Spajk aerospejs”, umjesto da gledaju u oblake i predjele koje prelijeću, za putnike je bolje da na displejima posmatraju panoramske snimke koji oduzimaju dah.\nNajsvježija ideja koja dolazi iz “supersonične industrije” je zamjena kabinskih prozora aviona displejima na kojima će se emitovati lažni pogled, piše portal Yahoo.com.\nNe baš idealno za klaustrofobične, napominju protivnici ove ideje.\nZa utjehu, ono što će moći da vide oni koji budu putovali letilicom “S-512” kompanije “Spajk aerospejs” (Spike Aerospace) neće biti potpuno vještačko.\n“Kamere koje će okruživati letilicu praviće panoramske snimke koji oduzimaju dah”, otkrio je Vik Kačorija, predsjednik kompanije čije sjedište je u američkom gradu Bostonu.\nPutnici će imati mogućnost izbora, poručuju predstavnici kompanije. Ukoliko žele, moći će da promjene sliku na dijelu monitora koji je blizu njih, a takođe, ako žele da spavaju, prelijepi prizori će nestati.\nTo što će se otarasiti prozora, konstruktorima mnogo znači, jer oni znatno usporavaju avion, a i čine ga težim.\nZa letilicu za koju je planirano da bude dvostruko brža od komercijalnih aviona, objašnjava Kačorija, “glatka spoljašnjost smanjiće otpor koji je prisutan kada postoje prozori”.\nPravi pogled, naravno, imaće posada aviona iz kokpita. Takođe, moguće je da će na letilici biti još prozor ili dva, najavljuju predstavnici američke kompanije.\nCijena planirana za “S-512” je između 60 i 80 miliona dolara. Do 18 putnika moći će da stigne do željene destinacije odjednom, a “Spajk aerospejs” svoje supersonično čedo planira da prezentuje prije decembra 2018. godine.\nBIH: Oduzeta roba prodavana na crno\nOvo su prosječne plate u BiH za decembar 2013.


Vejić demonstrativno napustio trening Hajduka - Index.hr\nVejić demonstrativno napustio trening Hajduka\nKAPETAN "bilih" Hrvoje Vejić demonstrativno je napustio trening utakmicu dvije momčadi Hajduka u sklopu priprema za vrlo važnu prvenstvenu utakmicu protiv Rijeke, koje se održavaju u Postirama na Braču.\nKako piše dnevni list 24sata, Vejić je na trening utakmici u četrvrtak pri rezultatu 3:0 odjednom "pukao", uzeo svoje stvari i napustio trening, iako su ga Niko Kranjčar i Natko Rački molili da se vrati.\nNije poznato je li Vejić demonstrativno napustio trening zbog lošeg rezultata ili nečeg drugog, ali igrači Hajduka bili su potpuno šokirani njegovim postupkom. Kapetanov postupak nisu željeli komentirati ni trener ni suigrači.


U novom dokumentarcu tvrdi se da je otkriven sarkofag Isusa Hrista\nU javnosti se rasplamsala nova polemika podstaknuta tvrdnjama iznetim u jednom dokumentarnom filmu, da su se u sarkofazima pronadjenim 1980. godine, u blizini Jerusalima, možda nalazili ostaci Isusa Hrista i njegove porodice. Autori filma su predstavili u ponedeljak, u Njujorku, dva mala kamena kovčega - takozvana osarijuma - za čuvanje koštanih ostataka.\nAutori filma tvrde da imena uklesana na kovčezima pokazuju da je dve hiljade godina star grob možda pripadao Isusu i njegovoj porodici, uključujući Isusovog sina. Hrišćani veruju da je Isus ustao iz mrtvih i preselio se na nebo, pošto je prethodno njegovo telo tri dana ležalo na jednom mestu u starom delu Jerusalima, gde se sada uzdiže crkva. Grobnica identifikovana u filmu otkrivena je u drugom delu Jerusalima. 1996. godine, BBC je emitovao kratak dokumentarni film o otkriću pomenutih kovčega, 1980.\nNovi dokumentarac privlači pažnju i zbog toga što ga je režirao Džejms Kameron, reditelj filma Titanik, koji je nagradjen Oskarom kao najbolji film 1997. godine, i još uvek je u vrhu liste filmova koji su ostvarili najveći prihod. Neki teolozi i visoki sveštenici usprotivili su se činjenicama iznetim u Kameronovom dokumentarcu ”Izgubljeni Isusov grob,“ koji će biti prikazan na američkoj televiziji 4. marta. Kameron kaže da je očekivao takve reakcije:\n”Kao izvršni producent smatrao sam da mi je zadatak da budem skeptik i da očekujem sumnjičavu analizu. Zato sam se uporno zalagao za snažan lanac činjenica da prikazani uzorci budu pažljivo dokumentovani, da se poštuje stroga naučna metodologija i da bude dovoljno revizija od strane stručnjaka, tokom snimanja filma i kasnije, tako da imamo poverenje u naše rezultate.“\nAli Ejmos Kloner, prvi arheolog koji je pregledao nalazište, kaže da hipoteza u filmu ne zadovoljava arheološke standarde. On kaže da su imena uklesana na kovčezima neka od najčešćih jevrejskih imena toga doba. Takodje, neki stručnjaci za Bibliju ističu da je antički tekst krajnje teško dešifrovati.\nTvorci filma kažu da otvaraju novu debatu, zasnovanu na novim naučnim metodama, uključujući DNK analizu, i da nisu napravili nikakve zaključke. Najnovija kontroverza podseća na onu koja je propratila vanredno popularni roman Davinčijev kod, u kome je izneta ideja da su Isusovi potomci i danas živi.


Grabar Kitarović: Nema dogovora između mene i Vučića za "velikosrpsku agresiju" i "genocid u NDH" - Nedeljnik\nBivši savetnik predsednice Hrvatske Mate Radeljić tvrdi da mu je Grabar-Kitarović, svojevremeno, nakon susreta sa predsednikom Srbije, izrekla uput da u njenim obraćanjima više ne navodi - genocid u Srebrenici, što je ona demantovala\nPredsednica Hrvatske Kolinda Grabar-Kitarović izjavila je da ne postoji dogovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem da u svoji obraćanjima ne upotrebljava "velikosrpsku agresiju", a on "genocid u NDH", preneo je N1.\n"Ne. Pa vidite da sve vreme on govori o genocidu u NDH. Nema apsolutno nikakvog dogovora", rekla je predsednica Hrvatske koja je u poseti Berlinu.\nBivši savetnik predsednice Hrvatske Mate Radeljić tvrdi da mu je Grabar-Kitarović, svojevremeno, nakon susreta sa predsednikom Srbije, izrekla uput da u njenim obraćanjima više ne navodi - genocid u Srebrenici.\n"Nekoliko puta sam, uprkos tom uputu, pokušao ubaciti u njena obaćanja taj termin "velikosrpska agresija" - genocidom u Srebrenici se nisam bavio, jer je to spoljna politika i taj deo nisam pokrivao - ali što se tiče velikosrpske agresije, pokušao sam, međutim ona je to redovno izostavljala iz obraćanja", kaže Mate Radeljić.\nIz Kabineta predsednice nakon toga usledio je odgovor.\n"Ispod svakog nivoa je ponovo odgovarati na pitanja oko kojih ne postoji nikakva dilema. Ono što se dogodilo devedesetih godina bila je agresija na Hrvatsku u ime velikosrpske politike, a zločin u Srebrenici je i Međunarodni sud utvrdio kao genocid i niko dobronameran to ne dovodi u pitanje", navedeno je iz kabineta.\nTako lepa i pametna gospodja podvrgnuta je atmosferom od strane Srbije,koju ne zaslužuje.\nVukovar će Vučiću ostati večito na glavi,jer dotle nema sporazuma,Vučić bad man.Serbien president,have not demokratis side .\nposle zločina u Vukovaru,neka se Vučić dogovara sa Venecuelom\nPored Venecuele,tu su još Sirija,Afgaganistan i Rusija zemlje,koje imaju najviše sirotinje,i koje nemaju demokratiju jer je Putin i ostali kraljevi uzeli sve u svoje ruke..I love USA best land! President Trump best man!\n25.02.2019 - 06:18\npredsdnica i predsednik,susedi u nesporazumu\nČinjenica je da se gradjanski i ideološki rat nije vodio na teritoriji Srbije,nego na teritoriji Hrvatske i Bosne i Hercegovine.Slovenci su to brzo rešili.potrpali ih u brodove, and so long! Medjutim rat se nastavio,Vukovar uništen,Dubrovnik bombardovan(Izgradićemo nov Dubrovnik,a ne ovaj oronuli,- stari)...jouk for engliš.Ostavite gospodju Kolindu na miru,jer nema bolje i lepše od nje. I born in Fiume(Sušak),Tihovac 7 for famili Strižak 1937 g-- 28 mart.


Mart, 2021 | Факултет безбједносних наука\nRaspisan je konkurs za istraživačke stipendije na Univerzitetu u Gracu – Go Styria\nRaspisan je konkurs za istraživačke stipendije na Univerzitetu u Gracu - Go Styria. Go Styria je program stipendija za master studente, doktorande i postdoktorande, koji su zainteresovani za kraći istraživački boravak (maksimalno 4 mjeseca) na Univerzitetu u Gracu, a u…\nOtvorene su prijave na programe ,,Moja praksa’’ i „3D Academy’’ koje organizuje Centar za preduzetništvo i transfer tehnologija Univerziteta u Banjoj Luci u saradnji sa Inovacionim centrom Banja Luka. Programi koji su namijenjeni studentima Univerziteta u Banjoj Luci i ove…\nUniverzitet u Banjoj Luci u saradnji sa esport organizacijom Tiltproof i partnerstvom sa IT kompanijom "Klika" organizuje prvu sezonu Univerzitetske esport lige u kojoj će studenti-gejmeri na UNIBL imati mogućnost da se takmiče i predstavljaju svoj Fakultet na takmičenju u…\nIzvod iz predgovora: "Jevgenije Mihajlovič Minjin, doktor istorijskih nauka, u periodu od 1980. do 2000. godine nalazio se na diplomatskim i konzularnim dužnostima Ministarstva inostranih poslova SSSR i Rusije u NJemačkoj (Hamburg), Zapadnom Berlinu i Holandiji. Kao diplomata u rangu…\nPromotivni video za upis na Fakultet bezbjednosnih nauka pogledajte OVDJE.\nU okviru ERAZMUS+ programa – kreditna razmjena – raspisan je konkurs za razmjenu studenata na sljedećim univerzitetma: - Politehnički institut u Beži - Univerzitet u Bolonji - Univerzitet u Granadi - Helenski mediteranski univerzitet na Kritu - Masarikov univerzitet u…


Predmet - Уж-4813/2010\nDatum donošenja odluke: 17.11.2011\nČlan i stav Ustava: Član 64.\nPodnosilac: Dragana Bjelanović\nNapomena: -povreda prava deteta iz člana 64. Ustava (u preostalom delu odbacivanje)\nUstavni sud u sastavu: predsednik dr Dragiša Slijepčević i sudije dr Olivera Vučić, dr Marija Draškić, Bratislav Đokić, Vesna Ilić Prelić, dr Goran Ilić, dr Agneš Kartag Odri, Katarina Manojlović Andrić, mr Milan Marković, dr Bosa Nenadić, Milan Stanić, dr Dragan Stojanović, mr Tomislav Stojković, Sabahudin Tahirović i Predrag Ćetković, u postupku po ustavnoj žalbi maloletne K.B. i maloletnog F.B, koje zastupa zakonski zastupnik Dragana Bjelanović iz Novog Sada, na osnovu člana 167. stav 4. u vezi sa članom 170. Ustava Republike Srbije, na sednici održanoj 17. novembra 2011. godine, doneo je\n1. Usvaja se ustavna žalba maloletne K.B. i maloletnog F.B. izjavljena protiv rešenja Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine i utvrđuje da im je povređeno pravo deteta garantovano odredbom člana 64. Ustava Republike Srbije, dok se u preostalom delu ustavna žalba odbacuje.\n2. Poništava se rešenje Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine i određuje da Viši sud u Novom Sadu ponovo odluči o žalbi izjavljenoj protiv rešenja Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/10 od 25. avgusta 2010. godine.\n1. Dragana Bjelanović iz Novog Sada, majka maloletne K.B. i maloletnog F.B, izjavila je Ustavnom sudu 17. novembra 2010. godine ustavnu žalbu protiv rešenja Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine, zbog povrede prava na ljudsko dostojanstvo, prava na život, nepovredivosti fizičkog i psihičkog integriteta, prava deteta i prava na posebnu zaštitu porodice, majke, samohranog roditelja i deteta, garantovanih čl. 23, 24, 25, 64. i 66. Ustava Republike Srbije.\nU ustavnoj žalbi je hronološki naveden tok postupka razvoda braka Dragane Bjelanović i oca maloletnih K.B. i F.B. koji se vodio pred organima Republike Crne Gore i u kom postupku su presudom o razvodu braka deca poverena ocu. Dalje se navodi da je pred sudom u Novom Sadu otac maloletnih K.B. i F.B. kao izvršni poverilac pokrenuo izvršni postupak radi predaje dece. U navedenom izvršnom postupku je doneto i osporeno rešenje kojim je odbijena kao neosnovana žalba Dragane Bjelanović, koju je kao izvršni dužnik izjavila protiv rešenja Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/10 od 15. jula 2010. godine. Navedenim prvostepenim rešenjem Osnovnog suda u Novom Sadu određen je nastavak sprovođenja izvršenja u postupku predaje maloletne dece, a koji je pred istim sudom, na osnovu Haške konvencije o građnoskopravnim aspektima međunarodne otmice dece, 13. oktobra 2008. godine pokrenuo otac maloletne dece.\nU ustavnoj žalbi se dalje navodi da je sud prilikom donošenja osporenog rešenja morao uzeti u obzir i ispitati činjenicu da je otac maloletne dece psihički bolestan, da bi povratak dece u Crnu Goru i odvajanje od majke posebno traumatizovalo decu, što jasno ukazuje na to da je sprovođenje izvršenja u konkretnom slučaju jedino moguće nakon utvrđenja ove odlučujuće činjenice.\nUstavni sud je konstatovao da, i pored činjenice da je ustavnu žalbu izjavila Dragana Bjelanović, majka maloletnih K.B. i F.B, iz sadržine ustavne žalbe, odnosno navoda ustavne žalbe, označenih povređenih ustavnih prava, kao i prirode osporenog akta, proizilazi da je ustavnu žalbu izjavila u ime svoje maloletne dece, kao njihov zakonski zastupnik. Ustavni sud je dalje konstatovao da iako je Dragana Bjelanović imala položaj izvršnog dužnika u postupku u kome je doneto osporeno rešenje, iz sadržine ustavne žalbe i predmeta izvršenja konkretnog izvršnog postupka, proizlazi da se navodi ustavne žalbe i osporeni akt dovode u vezu sa ustavnim pravima maloletne dece, tako da je u ustavnoj žalbi posebno istaknuto da obustava izvršnog postupka ne treba da ima za cilj zaštitu najboljeg interesa Dragane Bjelanović, kao majke maloletne dece, niti interesa njenog bivšeg supruga ili svekra, već isključivo i jedino zaštitu najboljeg interesa maloletnih K.B. i F.B, odnosno zaštite njihovih prava.\nU toku postupka pružanja ustavnosudske zaštite, povodom ispitivanja osnovanosti ustavne žalbe u granicama istaknutog zahteva, Ustavni sud utvrđuje da li je u postupku odlučivanja o pravima i obavezama podnositeljke ustavne žalbe povređeno ili uskraćeno njeno Ustavom zajemčeno pravo ili sloboda.\n3. Ustavni sud je u sprovedenom postupku izvršio uvid u spise predmeta Osnovnog suda u Novom Sadu P. 8582/08 i P. 5218/09 (novi broj P. 19102/10) i spise predmeta Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/10 (novi broj I. 15102/10), kao i dokumentaciju priloženu uz ustavnu žalbu i utvrdio sledeće činjenice i okolnosti od značaja za odlučivanje u ovoj ustavnopravnoj stvari:\nOsnovni sud u Kotoru, Republika Crna Gora, je nakon pokrenute brakorazvodne parnice između tužioca R.B, oca maloletne dece i Dragane Bjelanović, njihove majke, doneo rešenje P. 519/08 od 30. jula 2008. godine kojim je odredio privremenu meru na osnovu koje se maloletna K.B. i maloletni F.B. poveravaju na čuvanje i vaspitanje ocu. Brak stranaka je pravnosnažno razveden presudom Osnovnog suda u Kotoru od 18. avgusta 2009. godine. Osnovni sud u Kotoru je 27. avgusta 2010. godine doneo presudu P. 1271/09/08 kojom se maloletna K.B. i F.B. poveravaju na čuvanje, vaspitavanje i izdržavanje ocu R.B, bez obaveze Dragane Bjelanović da doprinosi izdržavanju.\nMinistarstvo pravde Republike Srbije je 13. oktobra 2008. godine uputilo Opštinskom sudu u Novom Sadu međunarodnu zamolnicu Ministarstva pravde Republike Crne Gore povodom pokretanja mehanizama koji proizilaze iz Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece (u daljem tekstu: Haška konvencija) po molbi oca maloletne dece, a koja je zasnovana na rešenju Osnovnog suda u Kotoru P. 519/08 od 30. jula 2008. godine.\nOpštinski sud u Novom Sadu je 18. decembra 2008. godine od Instituta za zdravstvenu zaštitu majke i deteta u Novom Sadu zahtevao da se sačini stručno mišljenje na okolnost da li bi maloletni K.B. i F.B. bili izloženi bilo kakvoj traumi, fizičkoj opasnosti ili na neki drugi način dovedeni u nepovoljniji položaj ukoliko bi bio izdat nalog za njihov povratak u Budvu kod oca. Ovo naročito uzimajući u obzir zdravstveno stanje oca, budući da je, na osnovu nalaza specijaliste od 27. novembra 2008. godine, dijagnostikovana manična epizoda - remisija. Stručno mišljenje na ove okolnosti nije dato, jer je na ročištu održanom 27. marta 2009. godine Opštinski sud u Novom Sadu ovo rešenje stavio van snage.\nOpštinski sud u Novom Sadu je 27. marta 2009. godine doneo presudu P. 8582/08 kojom je odbijen kao neosnovan predlog predlagača R.B. da se Dragani Bjelanović, kao protivniku predlagača, naloži da preda decu koja se nalaze kod nje, ocenivši da u ovom slučaju nije izvršena otmica dece od strane protivpredlagača, jer su se stranke po prethodnom zajedničkom dogovoru preselile u Novi Sad zajedno sa decom gde su i živeli sve dok nije došlo do konačnog prekida bračne zajednice u martu mesecu 2008. godine kada je predlagač hospitalizovan u Vojnomedicinskoj Akademiji u Beogradu. Odlučujući po žalbi predlagača, Okružni sud u Novom Sadu je doneo rešenje Gž. 3631/2009 od 27. maja 2009. godine kojim je ukinuo presudu Opštinskog suda u Novom Sadu P. 8582/08 od 27. marta 2009. godine i predmet vratio na ponovno suđenje.\nU ponovnom postupku, Opštinski sud u Novom Sadu je doneo rešenje P. 5218/09 od 15. jula 2009. godine kojim je usvojio predlog predlagača R.B. i naložio protivniku predlagača, Dragani Bjelanović, da vrati maloletnu decu koja se kod nje nalaze, ocenivši da su deca nezakonito zadržana, te da je time protivnik predlagača povredila pravo na staranje koje je predlagač dobio po zakonu Republike Crne Gore. Okružni sud u Novom Sadu je rešenjem Gž. 6591/2009 od 15. oktobra 2009. godine odbio žalbu protivnika predlagača i potvrdio rešenje Opštinskog suda u Novom Sadu P. 5218/09 od 15. jula 2009. godine i ocenio da na strani protivnika predlagača postoji nezakonito zadržavanje maloletne dece shodno članu 3. Haške konvencije.\nOtac maloletne dece je kao izvršni poverilac podneo Opštinskom sudu u Novom Sadu 20. novembra 2009. godine predlog za izvršenje rešenja Opštinskog suda u Novom Sadu P. 5218/09 od 15. jula 2009. godine. Na osnovu ovog predloga, isti sud je doneo rešenje I. 4503/09 od 30. novembra 2009. godine kojim je izvršnom dužniku, Dragani Bjelanović, naloženo da vrati i preda decu.\nOsnovni sud u Novom Sadu je 29. januara 2010. godine doneo rešenje I. 1627/10 kojim je odredio sprovođenje izvršenja radi naplate novčane kazne u iznosu od 3.000,00 dinara, izrečene izvršnom dužniku rešenjem o izvršenju I. 4503/09 od 30. novembra 2009. godine, popisom procenom i prodajom pokretnih stvari izvršnog dužnika. Povodom žalbe izvršnog dužnika, Viši sud u Novom Sadu je 17. februara 2010. godine doneo rešenje Gž. 2-8/10 kojim je odbio žalbu i potvrdio rešenje I. 4503/09 od 30. novembra 2009. godine. Drugostepeni sud je naveo da i pored toga što žalbeni navodi izvršnog dužnika nisu od uticaja na pravilnost pobijanog rešenja o izvršenju, prvostepeni sud treba da razmotri predlog izvršnog dužnika za odlaganje započetog izvršenja u smislu odredbe 64. Zakona o izvršnom postupku ili obustavi izvršenja po službenoj dužnosti u slučaju da su ispunjeni uslovi iz člana 68. Zakona o izvršnom postupku, uputivši prvostepeni sud na žalbene navode izvršnog dužnika da je predloženi način izvršenja nemoguće sprovesti, a da ne nastupe tragične posledice po maloletnu decu.\nNa osnovu navedenog, Osnovni sud u Novom Sadu je 9. marta 2010. godine doneo zaključak I. 1627/10 kojim je odredio izvođenje dokaza putem sudskopsihijatriskog i psihološkog veštačenja o tome da li postoji ozbiljna opasnost da bi predaja dece ocu izložila decu psihičkoj traumi ili ih na drugi način dovela u nepovoljan položaj. Stalni sudski veštaci, specijaliste sudske psihijatrije i medicinske psihologije dali su traženo mišljenje 25. marta 2010. godine, sa zaključkom da razvojna potreba dece jeste da žive sa oba roditelja u stabilnoj i sigurnoj porodičnoj sredini, ali da bi odvajanje dece od majke i promena sredine, nepovoljno uticali na njihov emocionalni razvoj i predstavljali značajnu traumatizaciju dece. Tokom veštačenja stručnjaci su u obzir uzeli i aktuelni ambivalentan odnos dece prema ocu, doživljaj nepoverenja prema njemu i postojanje straha, zaključivši da u periodima neposredno nakon viđanja sa ocem, deca pokazuju znake snažne izloženosti stresu i povišenje anksioznosti, kao i samodestruktivnog i regresivnog ponašanja.\nOsnovni sud u Novom Sadu je 6. aprila 2010. godine, na osnovu izvršenog veštačenja, doneo rešenje I. 1627/10 kojim je obustavljeno izvršenje određeno rešenjem o izvršenju I. 4503/09 od 30. novembra 2009. godine i ukinuo sve sprovedene izvršne radnje. Sud je ovo rešenje doneo posebno vodeći računa o dužnosti suda da se u toku čitavog postupka rukovodi najboljim interesima dece, jer je nesumnjivo utvrđeno da bi nasilno oduzimanje dece od majke i predaja dece ocu ostavilo teške posledice po njihovo psihičko zdravlje i dovelo do nesagledivih posledica po njihov razvoj.\nViši sud u Novom Sadu je povodom izjavljene žalbe izvršnog poverioca doneo rešenje Gž. 4607/10 od 14. maja 2010. godine kojim je žalbu usvojio i rešenje Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/10 od 6. aprila 2010. godine ukinuo i predmet vratio prvostepenom sudu na dalji postupak. Drugostepeni sud je ocenio da se u konkretnom slučaju nisu stekli uslovi za obustavu izvršenja iz člana 68. Zakona o izvršnom postupku, a da izvršni dužnik nije zahtevao odlaganje izvršenja shodno članu 64. Zakona o izvršnom postupku.\nNa osnovu predloga za odlaganje izvršenja koje je izvršni dužnik Dragana Bjelanović podnela 21. i 25. juna 2010. godine, pozivajući se na odredbu člana 64. Zakona o izvršnom postupku, Osnovni sud u Novom Sadu je 15. jula 2010. godine doneo rešenje I. 1627/10 kojim je predlog izvršnog dužnika sadržan u ovim podnescima odbio kao neosnovan, ocenivši da u konkretnom slučaju nisu ispunjeni razlozi za odlaganje iz člana 64. Zakona o izvršnom postupku, s obzirom da izvršni dužnik nije dokazao da postoje naročito opravdani razlozi za odlaganje izvršenja. Prvostepeni sud je naveo da izvršni dužnik nije dao nove razloge za odlaganje izvršenja, već je svoj predlog zasnovao na razlozima povodom kojih je Osnovni sud u Novom Sadu 6. aprila 2010. godine doneo rešenje o obustavi izvršnog postupka, a koje je Viši sud u Novom Sadu 14. maja 2010. godine ukinuo i predmet vratio na ponovno suđenje smatrajući da nisu bili ispunjeni uslovi za obustavu postupka po službenoj dužnosti u smislu člana 68. Zakona o izvršnom postupku.\nIzvršni dužnik je 3. avgusta 2010. godine ponovo podneo zahtev za odlaganje izvršenja koje je bilo zakazano za 11. avgust 2010. godine uz koji je priložio i krivičnu prijavu podnetu protiv oca maloletne dece, koju je podneo Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu 30. jula 2010. godine. Takođe, Osnovnom sudu u Novom Sadu prosleđen je i izveštaj stručnog tima za zaštitu dece od zlostavljanja, zloupotrebe i zanemarivanja Centra za socijalni rad u Novom Sadu, broj 56092-9218/10 IV-01 od 2. avgusta 2010. godine, sačinjen po službenoj dužnosti, u kojem je predloženo da se, saglasno članu 13. Haške konvencije, sprovođenje izvršenja predaje dece ocu odloži do okončanja postupka povodom prijave o zlostavljanju dece.\nOsnovni sud u Novom Sadu je 25. avgusta 2010. godine doneo rešenje I. 1627/10 kojim je obustavio izvršenje određeno rešenjem o izvršenju I. 4503/09 od 30. novembra 2009. godine i ukinuo sve sprovedene izvršne radnje. U obrazloženju ovog rešenja je navedeno da je tokom postupka nesumnjivo utvrđeno da bi nasilno oduzimanje dece od majke i predaja ocu, kao i promena sredine bez plana intervencije za slučaj da prilagođavanje ne bude uspešno, ostavilo teške posledice po psihičko zdravlje dece, da bi izvršenje u ovom slučaju bilo nemoguće sprovesti bez teških posledica po interese dece, te da se obustava izvršenja zasniva na zaštiti najboljeg interesa dece, koji je kao pravni standard propisan i članom 3. Konvencije o pravima deteta.\nViši sud u Novom Sadu je osporenim rešenjem Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine usvojio žalbu izvršnog poverioca, ukinuo rešenje Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/10 od 25. avgusta 2010. godine i odredio nastavak sprovođenja izvršenja. Viši sud u Novom Sadu je ocenio da je prvostepeni sud pogrešno primenio odredbe Zakona o izvršnom postupku s obzirom na to da je propustio da postupi u skladu sa članom 217. stav 4. Zakona o izvršnom postupku, te pogrešno obustavio izvršenje pozivajući se na član 3. Konvencije o pravima deteta, čl. 68. i 224. Zakona o izvršnom postupku i član 266. Porodičnog zakona. Prema oceni drugostepenog suda, najbolji interes deteta koji prvostepeni sud navodi kao osnov za donošenje odluke o obustavi izvršenja nije prihvatljiv sa stanovišta tog suda, s obzirom na to da je i u postupcima koji su prethodili postupku izvršenja postojala obaveza sudova da postupaju u skladu sa najboljim interesom deteta, a da je sam postupak izvršenja prouzrokovan nepostupanjem izvršnog dužnika u skladu sa izvršnom ispravom. Imajući u vidu činjenicu da izvršni dužnik nije ovlašćen da predlaže obustavu izvršenja, po oceni donosioca osporenog akta, osnovano se u žalbi izvršnog poverioca ističe da je prvostepeni sud pogrešno primenio odredbu člana 68. stav 2. Zakona o izvršnom postupku.\n4. Odredbama Ustava značajnim za odlučivanje u ovom predmetu utvrđeno je: da su opšteprihvaćena pravila međunarodnog prava i potvrđeni međunarodni ugovori sastavni deo pravnog poretka Republike Srbije i da se neposredno primenjuju, a da potvrđeni međunarodni ugovori moraju biti u skladu sa Ustavom (član 16. stav 2.).\nOdredbama Ustava na čiju povredu se podnosioci pozivaju u ustavnoj žalbi utvrđeno je: da je ljudsko dostojanstvo neprikosnoveno i da su svi dužni da ga poštuju i štite, da svako ima pravo na slobodan razvoj ličnosti, ako time ne krši prava drugih zajemčena Ustavom (član 23.); da je ljudski život neprikosnoven (član 24. stav 1.); da je fizički i psihički integritet nepovrediv, da niko ne može biti izložen mučenju, nečovečnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju, niti podvrgnut medicinskim ogledima bez svog slobodno datog pristanka (član 25.); da deca uživaju ljudska prava primereno svom uzrastu i duševnoj zrelosti, da su zaštićena od psihičkog, fizičkog, ekonomskog i svakog drugog iskorišćavanja ili zloupotrebljavanja (član 64. stav 1. i 3.); da porodica, majka, samohrani roditelj i dete u Republici Srbiji uživaju posebnu zaštitu, u skladu sa zakonom (član 66. stav 1.).\nOdredbama Zakona o ratifikaciji Konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice dece (u daljem tekstu: Haška konvencija) ("Službeni list SFRJ - Međunarodni ugovori", broj 7/91), propisano je: da su ciljevi ove konvencije - a) da se obezbedi što hitniji povratak dece nezakonito odvedene ili zadržane u nekoj državi ugovornici, b) da obezbedi da se prava na staranje i viđenje sa detetom po zakonu jedne od država ugovornica stvarno poštuju u drugoj državi ugovornici (član 1.); da će se odvođenje ili zadržavanje deteta smatrati nezakonitim - a) ako predstavlja povredu prava na staranje koje je dobilo lice, institucija ili bilo koje drugo telo, kolektivno ili pojedinačno, po zakonu države u kojoj je dete bilo stalno nastanjeno pre odvođenja ili zadržavanja, b) ako su se u vreme odvođenja ili zadržavanja ta prava ostvarivala, kolektivno ili pojedinačno, ili bi se ostvarivala da nije došlo do odvođenja ili zadržavanja, a prava na staranje pomenuta u tački a) stava 1. mogu se steći pre svega sprovođenjem zakona, ili na osnovu sudske ili upravne odluke, ili na osnovu sporazuma koji ima pravno dejstvo po zakonu odnosne države (član 3.); ako je dete nezakonito odvedeno ili zadržano u smislu člana 3, a na dan početka postupka pred sudskim ili upravnim organom države ugovornice u kojoj se dete nalazi proteklo je manje od godinu dana od dana nezakonitog odvođenja ili zadržavanja, odnosni nadležni organ će naložiti hitan povratak deteta (član 12. stav 1.); da bez obzira na odredbe prethodnog člana, sudski ili upravni organ države kojoj se upućuje zahtev nije dužan da naloži povratak deteta ako lice, institucija ili drugo telo koje se suprotstavljaju njegovom povratku dokaže da postoji ozbiljna opasnost da bi povratak izložio dete fizičkoj opasnosti ili psihičkoj traumi ili ga na drugi način doveo u nepovoljan položaj (član 13. stav 1. tačka b)).\nOdredbama Zakona o ratifikaciji Konvecnije Ujedinjenih nacija o pravima deteta ("Službeni list SFRJ - Međunarodni ugovori", broj 15/90 i "Službeni list SRJ - Međunarodni ugovori", broj 2/97) (u daljem tekstu: Konvencija o pravima deteta) propisano je: da u svim aktivnostima koje se tiču dece od primarnog značaja su interesi deteta bez obzira na to da li ih sprovode javne ili privatne institucije za socijalnu zaštitu, sudovi, administrativni organi ili zakonodavna tela, da se države članice obavezuju da detetu obezbede takvu zaštitu i brigu koja je neophodna za njegovu dobrobit, uzimajući u obzir prava i obaveze njegovih roditelja, zakonitih staratelja ili drugih pojedinaca koji su pravno odgovorni za dete i preduzimaju u tom cilju sve potrebne zakonodavne i administrativne mere (član 3.); da države članice obezbeđuju da ni jedno dete ne bude odvojeno od svojih roditelja protiv njihove volje, osim kada nadležni organi na osnovu sudskog uvida odluče, u skladu s odgovarajućim zakonom i procedurama, da je takvo razdvajanje neophodno u najboljem interesu deteta, a takva odluka može biti neophodna u određenom slučaju, kao npr. ako roditelji zlostavljaju ili zanemaruju dete ili ako žive odvojeno pa se mora doneti odluka o mestu stanovanja deteta (član 9. tačka 1.); da države članice preduzimaju sve odgovarajuće zakonodavne, administrativne, socijalne i obrazovne mere radi zaštite deteta od svih oblika fizičkog i mentalnog nasilja, povreda ili zloupotrebe, zanemarivanja ili nemarnog odnosa, maltretiranja ili eksploatacije, uključujući i seksualnu zloupotrebu dok je na brizi roditelja, zakonitih staratelja ili nekog drugog lica kome je poverena briga o detetu (član 19.).\nOdredbama Zakona o ratifikaciji Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda ("Službeni list SCG - Međunarodni ugovori", broj 9/03) (u daljem tekstu: Evropska konvencija) propisano je: da svako ima pravo na poštovanje svog privatnog i porodičnog života, doma i prepiske, da se javne vlasti neće mešati u vršenje ovog prava sem ako to nije u skladu sa zakonom i neophodno u demokratskom društvu u interesu nacionalne bezbednosti, javne bezbednosti ili ekonomske dobrobiti zemlje, radi sprečavanja nereda ili kriminala, zaštite zdravlja ili morala, ili radi zaštite prava i sloboda drugih (član 8.).\nOdredbama Porodičnog zakona ("Službeni glasnik RS", broj 18/05) propisano je: da je svako dužan da se rukovodi najboljim interesom deteta u svim aktivnostima koje se tiču deteta, da država ima obavezu da poštuje, štiti i unapređuje prava deteta (član 6. stav 1. i stav 3.); da je roditeljsko pravo izvedeno iz dužnosti roditelja i postoji samo u meri koja je potrebna za zaštitu ličnosti, prava i interesa deteta (član 67.); da je u sporu za zaštitu prava deteta i u sporu za vršenje odnosno lišenje roditeljskog prava sud uvek dužan da se rukovodi najboljim interesom deteta (član 266. stav 1.). Odredbom člana 268. istog zakona je propisano da se odredbe čl. 265-267. ovog zakona primenjuju i u drugim sudskim postupcima u vezi sa porodičnim odnosima ako se ti postupci odnose na prava deteta.\nOdredbama Zakona o izvršnom postupku ("Službeni glasnik RS", broj 125/04) propisano je: da sud može na predlog izvršnog dužnika, ako izvršni dužnik učini verovatnim da bi sprovođenjem izvršenja pretrpeo nenadoknadivu ili teško nadoknadivu štetu, u potpunosti ili delimično odložiti izvršenje i u drugim slučajevima u kojima za to postoje naročito opravdani razlozi, a izvršni dužnik te razloge dokazuje javnom ili po zakonu overenom ispravom i da o ovom predlogu sud odlučuje nakon održanog ročišta (član 64. stav 2.); da će sud po službenoj dužnosti obustaviti izvršenje ako se u toku izvršnog postupka, sve dok izvršenje ne bude sprovedeno, utvrdi da je potraživanje prestalo usled propasti predmeta izvršenja, smrti odnosno prestanka stranke koja nema pravnog sledbenika, prebijanja potraživanja i iz drugih zakonom određenih razloga (član 68. stav 2.); da prilikom sprovođenja izvršenja sud posebno vodi računa o potrebi da se u najvećoj meri zaštiti interes deteta (član 224. stav 1.).\n5. Ustavni sud je u sprovedenom postupku, kao prethodno, razmatrao pitanje da li osporeno rešenje Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine predstavlja pojedinačni akt kojim se mogu povrediti Ustavom garantovana prava maloletnih podnosilaca ustavne žalbe na koja je ukazano u ustavnoj žalbi, odnosno da li osporeno rešenje može biti predmet razmatranja i odlučivanja u postupku po ustavnoj žalbi.\nImajući u vidu Ustavom i zakonima proklamovanu zaštitu najboljeg interesa deteta, Ustavni sud konstatuje da u svim sudskim postupcima koji se tiču prava deteta, pa i u izvršnim postupcima koji se odnose na predaju maloletne dece, imperativ mora biti najbolji interes deteta.\nTo dalje znači da u svim postupcima u kojima sud odlučuje, makar i indirektno o pravima maloletne dece, prilikom donošenja pojedinačnih akata, može doći do povrede ili uskraćivanja Ustavom i potvrđenim međunarodnim ugovorima garantovanih prava deteta. Po oceni Ustavnog suda, poštovanje načela najboljeg interesa deteta, kao i okolnosti svakog pojedinačnog slučaja opredeljuju da takvi pojedinačni akti mogu biti predmet razmatranja i odlučivanja Ustavnog suda u postupku po ustavnoj žalbi (sličan stav Ustavni sud je zauzeo u odlukama donetim po ustavnim žalbama broj Už-2650/2009 i Už-2531/2010 u kojima je odlučivano o pravima maloletne dece i zaštiti njihovog najboljeg interesa, tj. poništavanjem odluka sudova čijim bi izvršenjem bila prouzrokovana nenadoknadova šteta maloletnim podnosiocima ustavnih žalbi).\nIako je u konkretnom slučaju osporenim rešenjem Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine majka maloletnih podnosilaca, kao izvršni dužnik, obavezana da preda decu izvršnom poveriocu, njihovom ocu, po oceni Ustavnog suda, „predmet izvršenja“ konkretnog izvršnog postupka su maloletna deca, te je, u smislu prethodno izloženog, sud osporenim rešenjem „posredno“ odlučivao i o pravima maloletnih podnosilaca. Stoga, po oceni Ustavnog suda, osporeno rešenje Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine predstavlja pojedinačni akt kojim se mogu povrediti Ustavom garantovana prava maloletnih podnosilaca ustavne žalbe na koja je ukazano u ustavnoj žalbi, te takav akt može biti predmet ocene u postupku po ustavnoj žalbi.\n7. Saglasno izloženom, Ustavni sud je konstatovao da je konkretni izvršni postupak u kome je doneto osporeno rešenje Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine vođen radi izdavanja naloga za vraćanje zadržanog lica po Haškoj konvenciji. Ustavni sud je dalje utvrdio da je Viši sud u Novom Sadu osporenim rešenjem ukinuo prvostepeno rešenje uz obrazloženje da je pozivanje prvostepenog suda na najbolji interes deteta pogrešan osnov za obustavljanje izvršenja, jer je po oceni Višeg suda u Novom Sadu, i u postupcima koji su prethodili postupku izvršenja, postojala obaveza sudova da postupaju u skladu sa najboljim interesom dece, a da je postupak izvršenja prouzrokovan isključivo nepostupanjem izvršnog dužnika u skladu sa izvršnom ispravom.\nUstavni sud je konstatovao i da su Opštinski sud u Novom Sadu (sada Osnovni sud u Novom Sadu) i Okružni sud u Novom Sadu (sada Viši sud u Novom Sadu) u toku ovog izvršnog postupka propustili da utvrde činjenice na okolnost na koju je ukazivao izvršni dužnik, odnosno majka maloletnih podnosilaca ustavne žalbe, a koji se tiču najboljeg interesa dece. Konkretnije, sudovi su propustili da se izjasne na okolnost da li bi u odnosu na sadašnje zdravstveno stanje oca, s obzirom na nalaz specijaliste od 27. novembra 2008. godine, bio zaštićen najbolji interes maloletnih K.B. i F.B, ukoliko bi oni bili predati ocu, te su, po oceni Ustavnog suda, takvim odlučivanjem propustili da izvrše svoju obavezu propisanu navedenim članom 13. Haške konvencije.\nUstavni sud konstatuje da i pored činjenice da je jedan od prevashodnih principa Haške konvencije hitan povratak otetog ili zadržanog deteta, ovaj princip nikako ne može da prevagne u odnosu na najbolji interes dece, te je upravo zbog toga bilo neophodno da se u konkretnom slučaju napravi procena interesa svih zainteresovanih strana u postupku imajući u vidu šta bi bilo najbolje rešenje za zadržanu decu.\nSaglasno izloženom, Ustavni sud je ocenio da je u konkretnom slučaju izvršni sud ipak bio u obavezi da napravi balans između interesa maloletne dece i obaveze izvršenja odluke suda, te u tom procesu posebnu pažnju usmeri na najbolji interes maloletne K.B. i maloletnog F.B. U tom smislu, Ustavni sud konstatuje da je u konkretnom izvršnom postupku, pored ostalog, postojala obaveza suda da ispita navode izvršnog dužnika, majke podnosilaca ustavne žalbe, a koji se odnose na mentalno zdravlje oca, odnosno da utvrdi da li se navodi suprotstavljene strane mogu tretirati kao postojanje ozbiljne opasnosti, te da bi povratak izložio decu fizičkoj ili psihičkoj traumi ili ih na drugi način doveo u nepovoljan položaj.\n8. Na osnovu izloženog i odredbe člana 89. stav 1. Zakona o Ustavnom sudu ("Službeni glasnik RS", broj 109/07), Ustavni sud je ustavnu žalbu u ovom delu usvojio i utvrdio da je osporenim rešenjem Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine podnosiocima ustavne žalbe povređeno pravo deteta iz člana 64. Ustava i pravo na posebnu zaštitu deteta iz člana 66. Ustava, pa je odlučio kao u prvom delu tačke 1. izreke.\nUstavni sud je, ne prejudicirajući odluku Višeg suda u Novom Sadu, ocenio da se štetne posledice povrede prava mogu ukloniti samo poništajem osporenog drugostepenog rešenja Višeg suda u Novom Sadu Gž. 6208/10 od 24. septembra 2010. godine i određivanjem da Viši sud u Novom Sadu donese novu odluku o žalbama koje su izjavili i majka maloletne dece na rešenje Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/2010 od 15. jula 2010. godine i otac maloletne dece na rešenje Osnovnog suda u Novom Sadu I. 1627/2010 od 25. avgusta 2010. godine, a o kojima je Viši sud u Novom Sadu doneo jednu odluku, s obzirom na to da, prema oceni Ustavnog suda, prevashodno nije u dovoljnoj meri cenjen predlog za odlaganje izvršenja izvršnog dužnika, uz koji je priložena i krivična prijava podneta Osnovnom javnom tužilaštvu u Novom Sadu protiv oca maloletne dece, pa je saglasno odredbi člana 89. stav 2. Zakona o Ustavnom sudu, odlučio kao u tački 2. izreke.\n9. Imajući u vidu da je Ustavni sud utvrdio povredu prava garantovanog članom 64. Ustava, kao i da u konkretnoj ustavnoj žalbi nisu navedeni razlozi koji bi opravdali tvrdnju maloletnih podnosilaca ustavne žalbe da postoji povreda prava garantovanih čl. 23, 24, 25. i 66. Ustava, Ustavni sud je ustavnu žalbu u ovom delu odbacio zbog nepostojanja Ustavom i zakonom utvrđenih pretpostavki za vođenje postupka, saglasno odredbi člana 36. stav 1. tačka 4) Zakona o Ustavnom sudu, te rešio kao u drugom delu tačke 1. izreke.\n10. Stoga je Ustavni sud, na osnovu odredbe člana 45. tačka 9) Zakona o Ustavnom sudu, odlučio kao u izreci.


Hajnalka Buš sa učenicima Hemijsko-tehnološke škole\nSrpska Suzan Bojl, kako su je sugrađani već prozvali, dočekala nas je okružena kolegama i učenicima kojima svakodnevno ispunjava muzičke želje, a najradije peva džez, bluz, pop i gospel.\n- Pevam oduvek. Najverovatnije sam od oca Ferenca Lakatoša Žige nasledila talenat, jer je on bio muzičar, svirao je saksofon i učestvovao je u rok operi „Zelenokosa“ - kaže Bušova za „Blic“.\nPosle emitovanja nastupa nije spavala celu noć. Sinovi Robert (20) i Roland (15) su je grlili i radovali se, ali je primetila i da je suprug počeo da popušta pošto do sada nije imala njegovu podršku.\nDok prolazi hodnicima škole, raspevanoj tetkici svi prilaze i govore reči podrške, ali niko nije iznenađen što je Hajnalka dobila od žirija tri „da“.\nKoleginice iz smene, Emilija, Sabina, Ljilja i Helena, kažu za nju da je uvek vesela, dok đaci tvrde da su školu zavoleli baš zbog nje i njenog glasa, jer dok sprema ili kuva kafu, obavezno pevuši.\n- Učenici su mi odavno rekli da treba da se prijavim za šou. Sada me oni najviše bodre. Iznenadila sam se kada sam čula sebe na malom ekranu kako tečno govorim srpski jezik, jer mi je maternji jezik mađarski. Sada ne razmišljam previše o budućnosti, ali bih volela da uđem u finale - kaže.\nOn takođe dodaje:\nTek pošto sam ušla u prvih 60, počela sam da učim tekstove pesama, sve donedavno sam znala tek pokoju strofu od nekoliko kompozicija“, kaže Hajnalka.


Oni takođe mogu uticati na način djelovanja koji će sjutra usvojiti naša djeca kao i na to kako se suočavamo sa nedaćama.\nNekako, od tih emotivnih rana ili bolnih iskustava iz djetinjstva, mi stvaramo dio naše ličnosti.\nPogledajmo koje su to 5 emotivnih rana po Lisi Bourbeau.\nTo je neka vrsta ”Ja ću otići prije nego što me ti ostaviš”, niko me ne podržava, ne mogu da podnesem sve ovo “ako odeš, ne vraćaj se”…\nOsobe koje su doživjele iskustvo ostavljanja tokom djetinjstva, moraju da porade na svom strahu od samoće, strahu od obacivanja i nevidljivih barijera fizičkog kontakta.\nRane koje su nastale napuštanjem, nisu ni malo lake za liječenje. Sami ćete postati svjesni kada rane počnu da zarastaju i kada nestane strah od usmaljenosti i kada on bude zamjenjen unutršnjim dijalogom koji je pozitivan i pun nade.\nOsoba koja pati od ovog bolnog iskustva osjeća da ne zaslužuje naklonost niti razumjevanje od bilo koga, i izoluje se u svoju unutrašnju prazninu zbog straha od odbacivanja. Vjerovatno, ako ste imali ovih problema tokom djetinjstva bićete “neuhvatljive” osobe.\nAko je ovo vaš slučaj, mislite o sebi, rizikujte i donosite odluku za sebe. Sve manje će vas uznemiravati činjenica što se neke osobe udaljavaju od vas i nećete to lično shvatiti, jednostavno ponekad će vas zaboraviti.\nOva rana nastaje kada u različitim momentima imamo osjećaj da drugi ne odobravaju to što radimo i kritikuju nas. Ovaj problem možete čak i prenijeti na svoju djecu, govoreći im da su nevaspitani, nepristojni i bezobrazni, kao da izlažete svoje probleme pred drugim: ovo uništava samopouzdanje djeteta.\nNa ovaj način, tip ličnosti koji se stvara sa ovom frekvencom, postaje “ osoba koja zavisi od drugih”. Možete zauzeti stav “ tiraninia” i egoiste kao mehanizam odbrane, i možete ponižavati druge radi stvaranja oklopa kako bi zaštitili sami sebe.\nOvi problemi u djetinjstvu stvarju sumnjičave osobe i osobe koje uvijek žele da imaju sve za sebe.\nAko ste tokom djetinjstva patili od sličnih situacija, vjerovatno ćete imati potrebu da izvršite neku vrstu kontrole nad drugima, koja se obično pravda jakim karakterom.\nDirektna poslijedica onih koji su pretrpjeli nepravdu je rigidnost, jer će ove osobe pokušati da postanu jako bitne i da osvoje veliku moć. To će vjerovatno dovesti do stvaranja fantazije o redu i perfekcionizmu, kao i do nemogućnosti da budu sigurni u odluke koje donose.\nTreba poraditi na povjerenju i na mentalnoj snazi, pokušavajući da budete što fleksibilniji i da vjerujete drugima.\ndjetinjstvo emocije emotivne rane nepravda poniženje prevara strah od ostavljanja vjerovanje drugim ljudima\nAračkinje, baračkinje, kuc, kuc, ko je, širi, širi, vezeni peškiri..\nKako je kad potisneš polovinu svog života?


Narodna: Referendum o Rio Tintu je smrtna presuda za Srbiju\nPolitika Autor:Aleksandra Petrović12. jul. 202118:21 > 18:29\nReferendum o otvranju rudnika litijuma u Loznici, koji najavljuje predsednik Srbije ne sme i neće biti održan. To je pritisak na građane i način da se ozakoni zločin nad celom Srbijom, poručili su predstavnici Narodne stranke i Pokreta slobodna Srbija (PSS) sa zajedničke konferencije u Kragujevcu. Oni su istakli da se planirano uništavanje ekologije Srbije, danas brani u svakom dvorištu i da građani ne smeju da dozvole korumpiranoj vlasti da zemlju pretvori u ''rudarsku koloniju''.\nOtvaranje rudnika litijuma “Jadar“ kompanije Rio Tinto za koji se aktuelna vlast zalaže iz petnih žila, za predstavnike opozicije iz Narodne stranke i PSS-a je ekološka katastrofa, a ne “investicija decenije“ kako je predstavlja vladajuća većina.\nNa zajedničkoj konferenciji koju su održali u Kragujevcu istaknuto je da bi otvaranje rudnika zatrovalo celu zemlju, te da građani moraju da budu svesni činjenice da ih je korumpirana vlast na čelu sa predsednikom Vučićem i premijerkom Anom Brnabić dovela na rub ekološke katastrofe.\nPlanirani rudnik “Jadar“ trebalo bi da se prostitre na oko 1.200 hektara plodnog zemlljišta Mačve, upozorila je Ivana Parlic predsednica Gradskog odbora NS u Užicu, a ta ogromna iskopina, iza sebe bi ostavljala, kaže ona preko 1,2 miliona tona otrovne i kancerogene jalovine godišnje.\n“Rio Tinto se ponaša kao krvoločna zver u jagmi za resurse, a ta zver ima svoje gnezdo u vladi Republike Srbije. Sve ono što čujemo od predstavnika vlasti da je u pitanju prosperitetan projekat koji će unaprediti život građana je upravo suprotno tome. Ovde se radi o monstruznom rudniku koji će trajno uništiti celu zemlju i zbog toga svi građani moraju da budu svesni da ovo nije lokalna stvar meštana Loznice, već svih nas“ rekla je Ivana Parlić, napominjući da predsednik nema ovlašćenja da raspiše referendum kojim bi se izglasala kapitualcija zemlje.\nOna je istakla da se Rio Tinto ponaša kao okupator i da ta kompanija ima podršku vodećih, kako kaže, korumpiranih struktura vlasti, koje u javnosti sprovode otvorenu propagandu kojom dugoročne trovače životne sredine predstavlja kao investitore koji će “preporoditi zemlju“.\n“Mi smo došli u ovu situaciju zahvaljujući koruptivnim dilovima niza političara i zbog toga ćemo zahtevati istragu protiv svih koji su nas doveli u položaj da postanemo rudarska kolonija na tlu Evrope“ rekla je Parlić, napominjući da su svi državni projekti od kojih direktnu korist ima Rio Tinto intenzivirani od 2017. godine.\n“Zorana Mihajlović najveći lobista Rio Tinta“\nKao najveći lobisti iz vrha države koji su potpisivali i donosili državnue akte koji vode ka odobravanju iskopavanja litijuma kompaniji Rio Tinto, na konferenciji su istaknuti predsednik Vučić i premijerka Ana Brnabić, ali i ministarska Zorana Mihajlović koja je u više ministarstva donosila presudne odluke.\n“Svaki njen odlazak iz ministarstva u ministarstvo je zapravo bilo obezbeđivanje uslova za rudnik koji planiraju u Loznici. Kao ministarska energetike je obezbedila sve uslove da se na toj lokaciji izgradi dovoljno jaka struja. Zatim je kao ministarka rudarstva obezbedila sve potrebne dozvole, a kao ministarska saobraćaja uticala je da se trasira auto put gde treba. Na kraju smo imali i situaciju da se po hitnom postupku uradi gasifikacija do Loznice. Jasno je da sve to rade za rudnik koji žele tu da otvore“ rekla je Violeta Marković potpredsednica NS u Čačku.\nOna je istakla da vazduh i voda ne poznaju katastarske opštine i upozorila da istraživanja koja će se obavljati u pojedinim opštinama ne znače da je ostatak Srbije siguran, te da protiv Rio Tinta, mora da ustane cela zemlja.\nDa je kompletan državni vrh upleten u koruptivne aktivnosti koje vode ka ulasku kompanije Rio Tinto u Srbiju i odobravanje iskopavanja litijuna, slaže se i urbanista Marin Krešić, ujedno i predsednik resora za urbanizam PSS-a. On je naveo da je Prostorni plan o razvoju Srbije u narednih 15 godina prilagođen iskopavanju litijuma koji će eksploatisati Rio Tinto. Ukazuje i da je protivno svim ekološkim standradima u Srbiji planirana izgradnja pet novih termoelektrana, koje će obezbedjivati neophodnu električnu energiju “ekološkom trovaču“ Rio Tintu.\nProstorni plan od Srbije pravi rudarsku koloniju\n“Maske su pale i građani treba da znaju da je Prostornim planom Srbije u narednih 15 godina predviđeno otvaranje još 20 novih rudnika litijuma. To su eneormni pogodni koji traže i enormne količine električlne energije. Pet novih termoelektrana koje su planirane, duplo će nas koštati, jer ćemo morati da plaćamo takse Evropi za povećanu količinu ugljen dioksida. Sve se radi u korist jedne kompanije, a ovu vlast interesuje samo lična kosrist, a ne zdravlje građana. Cela vlada je trenutno PR kompanije Rio Tinto i ja verujem da su oni već spakovali svoj prtljag i planiraju da pobegnu odavde kad nas dobro opljačkaju. Ovo je poslednji trenutrak da ih sprečimo u tim namerama i da im ne dozvolimo da pobegnu. Svi koji su učestvovali u kriminalnim radnjama moraju da odgovaraju za to“, zaključio je urbanista Marin Krešić.\nNa zajedničkoj konferenciji Narodne Stranke i PSS-a istaknuto je da su Amerika, Nemačka i druge evropske zemlje mnogo bogatije litijumom od Srbije, ali da je je jedino kod nas vlast dovoljno korumpirana, da zarad ličnih interesa proda “nacionalno zdravlje“ i odobri iskopavanje rude koja će dugoročno uništiti vodu, vazduh i zemlju na teritoriji cele države.\nIstiču da krivci neće moći da prođu nekažnjeno, te zbog toga organizuju konferencije za novinare širom Srbije, kako bi podstakli građane da reaguju i prijave svaki “sumnjiv kamion, mašinu ili neobične radove na iskopavanju zemlje“ u svojim sredinama.\nKragujevacnarodna strankaPSSreferendumrio tintorudnik litijuma


Da biste obezbedili dodatnu naglašavanje ili prikazali informacije u fazama, možete da dodate animaciju u SmartArt grafiku ili pojedinačni oblik u SmartArt grafici. Na primer, možete podesiti da oblik brzo uleće na ekran sa strane ili da se polako pretapa u slajd.\nDa biste animirali SmartArt grafiku, idite na SmartArt grafiku koju želite da animirate, izaberite stavku animacijei u grupi animacija kliknite na željeni tip animacije. Kliknite na dugme još da biste videli više izbora. (Da biste uklonili animaciju, samo kliknite na nijednu.)\nKada dodate animaciju, možete da animirate pojedinačne oblike.\nU oknu "animacija " kliknite na za prikaz svih oblika u SmartArt grafici.\nIzaberite sve oblike koje ne želite da animirate, (držite pritisnut taster CTRL, a zatim kliknite na svaki oblik u redu), a zatim kliknite na nijedan u grupi animacija . (Ovim se uklanja efekat animacije iz oblika. Ne uklanja oblik iz SmartArt grafike.)\nZa svaki preostali oblik, kliknite desnim tasterom miša na oblik u oknu za animaciju, a zatim izaberite željene opcije animacije.\nSavet: Koristite četkicu za animaciju (na kartici animacije u grupi Napredna animacija ) da biste brzo kopirali animacije iz jedne SmartArt grafike u drugu.\nObrnuto redosled animacije\nIdite na SmartArt grafiku sa animacijom koju želite da stornirate.\nNa kartici animacije , u grupi animacija kliknite na pokretanje dijaloga .\nKliknite na karticu SmartArt animacija , a zatim potvrdite izbor u polju za potvrdu Obrni porudžbinu .\nMožete da koristite animaciju pomoću opcija efekta.\nVažno: Neki efekti animacije koji nisu dostupni za SmartArt grafiku dostupni su za oblike. Da biste primenili te efekte na SmartArt, kliknite desnim tasterom miša na nju, a zatim izaberite stavku Konvertuj u oblike.\nIdite na SmartArt grafiku sa animacijom koju želite da prilagodite.\nNa listi okna za animaciju kliknite na strelicu sa desne strane animacije koju želite da promenite, a zatim izaberite stavku Opcije efekta.\nU dijalogu, na kartici SmartArt animacija , na listi grafika grupe izaberite jednu od sledećih opcija:\nIstovremeno animira svaki oblik pojedinačno. Razlika između ove animacije i kao jednog objekta je primetna u animacijama gde se oblici rotiraju ili rastu. Svako odjednom, svakioblik se pojedinačno rotira ili razvija. Sa jednim predmetom, cela SmartArt grafika rotira ili se povećava.\nAnimira sve oblike na istom nivou istovremeno. Na primer, ako imate tri oblika sa tekstom nivoa 1 i tri oblika sa tekstom nivoa 2, oblici nivoa 1 se prvo animuju, a zatim se oblici nivoa 2 zajedno animuju.\nNivo jedan po jedan\nAnimira svaki oblik unutar svakog nivoa jedan posle drugog pre nego što prođe kroz oblike na sledećem nivou. Na primer, ako imate četiri oblika sa tekstom nivoa 1 i tri oblika sa tekstom nivoa 2, svaki od oblika prvog nivoa je animiran jedan po drugi, pre nego što se svaki od oblika 3 nivoa 2 animira jedan po drugi.\nSve odjednom animacija se ponaša drugačije od animacije objekta . Na primer, ako izaberete opciju sve odjednom i muva u animaciji, oblici koje imaju dalje za let će brže leteti tako da svi oblici istovremeno dođu na destinacije. Ako izaberete istu animaciju i opciju " kao jedan objekat ", svi oblici lete istom brzinom.\nAko izaberete animaciju osim u jednom objektu, pozadina SmartArt grafike će se prikazati na slajdu. Ne možete da Ani@@ pozadinu, tako da ako vam ona kvari slajd, pokušajte da podesite popune i linije SmartArt grafike u nijedno.\nIdite na SmartArt grafiku sa animacijom koju želite da uklonite.\nNa listi okna za animaciju kliknite na strelicu sa desne strane animacije koju želite da promenite, a zatim kliknite na dugme Ukloni.\nSaveti za biranje animacije\nDa biste odlučili koja animacija najbolje funkcioniše, pogledajte informacije u oknu za tekst SmartArt grafike, zato što većina animacija počinje sa najvišim znakom za nabrajanje u oknu za tekst i premešta se odatle. Alternativno, možete da reprodukujete animaciju u reverznom redosledu (pogledajte odeljak "obrnuto redosled animacije"). Ako ne vidite okno za tekst, kliknite na dugme za tekst u grupi Kreiranje grafike na kartici Dizajn SmartArt alatke .\nAnimacije koje su dostupne zavise od rasporeda SmartArt grafike, ali uvek možete da Ani@@ sve oblike odjednom ili jedan oblik odjednom.\nAnimacije koje primenjujete na SmartArt grafiku razlikuju se od animacija koje možete da primenjujete na oblike, tekst ili WordArt objekte na sledeće načine:\nPovezivanje linija između oblika uvek se poveže sa drugim oblikom i ne animira se pojedinačno.\nAko animaciju primenjujete na oblike u SmartArt grafici, animacija se reprodukuje redosledom kojim se oblici pojavljuju. Porudžbina se može stornirati samo u celini.\nPrimer Ako imate šest oblika i svako sadrži jedno slovo A do F, možete da reprodukujete animaciju od A do F ili F na A. Ne možete da reprodukujete animaciju, kao što je "do C", a zatim F to D. ali, možete da kreirate više slajdova da biste imitiraju ovu porudžbinu. U ovom primeru možete da kreirate jedan slajd koji animira oblike A do C i drugi slajd koji animira oblike F do D.\nKada prebacite rasporede SmartArt grafike, sve animacije koje ste dodali prenose se u novi raspored.\nVažno: Dodatni efekti animacije, kao što je boja pisaća mašina boje ili okretanje izlazne efekte, dostupni su samo za oblike. Efekti koji su nedostupni za SmartArt grafiku će izgledati zatamnjeni. Ako želite da koristite efekte animacije koji nisu dostupni za SmartArt grafiku, konvertujete SmartArt grafiku u pojedinačne oblike, a zatim Dodajte efekat animacije.\nNa kartici animacije , u grupi animacije izaberite željenu animaciju sa liste Animiranje .\nNa kartici animacije , u grupi animacije izaberite stavku po ekspozituri za jednu po jednu ili po jedan nivo.\nU lista prilagođenih animacija kliknite na Razvij ševron da biste prikazani sve oblike u SmartArt grafici.\nNa listi Prilagođena animacija izaberite sve oblike koje ne želite da animirate tako što ćete držati pritisnut taster CTRL i kliknuti na svaki oblik po meniju.\nKliknite na dugme Ukloni. To uklanja efekat animacije iz oblika. Ne uklanja oblik iz SmartArt grafike.\nZa svaki preostali oblik izaberite tačne opcije animacije koje želite tako što ćete izabrati oblik na listi prilagođenih animacija, a zatim kliknuti desnim tasterom miša na oblik ili kliknuti na dugme Promeni.\nKada završite sa izborom opcija za animaciju koje želite, zatvorite okno Prilagođena animacija.\nNapomena: Efekti koji su nedostupni za SmartArt grafiku će izgledati zatamnjeni. Ako želite da koristite efekte animacije koji nisu dostupni za SmartArt grafiku, konvertujete SmartArt grafiku u pojedinačne oblike , a zatim Dodajte efekat animacije.\nKliknite na SmartArt grafiku sa animacijom koju želite da stornirate.\nKada Ani@@ SmartArt grafiku, u zavisnosti od rasporeda koji koristite, možete da koristite animaciju pomoću sledećih opcija.\nAnimacija se primeni kao da je čitava SmartArt grafika jedna velika slika ili objekat.\nSvi oblici u SmartArt grafici su istovremeno animirani. Razlika između ove animacije i kao jednog objekta je primetna u animacijama gde se oblici rotiraju ili rastu. Svako odjednom, svakioblik se pojedinačno rotira ili razvija. Sa jednim predmetom, cela SmartArt grafika rotira ili se povećava.\nSvaki oblik se animira pojedinačno, jedan za drugim.\nPo ekspozituri jednu po jednu\nSvi oblici u istoj ekspozituri animirani su istovremeno. Ova animacija dobro funkcioniše sa filijalom organizacionog grafikona ili rasporedom hijerarhije i sličan je jednom.\nSvi oblici na istom nivou su animirani istovremeno. Na primer, ako imate raspored sa tri oblika koji sadrže tekst nivoa 1 i tri oblika u kojima se nalazi nivo 2, zatim se animirani tri oblika koji sadrže tekst nivoa 1, a zatim se tri oblika koja sadrže tekst Level 2 animirani zajedno.\nOblici u SmartArt grafici će biti animirani prvo po nivou, a zatim pojedinačno u tom nivou. Na primer, ako imate raspored sa četiri oblika koji sadrže tekst nivoa 1 i tri oblika koji sadrže tekst nivoa 2, svaki od četiri oblika koji sadrže tekst nivoa 1 prvo se pojedinačno animira, a zatim svaki od tri oblika koji sadrže tekst nivoa 2 će biti animirani d pojedinačno.\nKada se sveodjednom primenjuju, neke animacije se ponašaju drugačije nego kada se primenjujete kao jedan objekat. Na primer, ako se primeni opcija " sve odjednom " za let animacije, oblici koje imaju dalje za let će brže leteti tako da svi oblici istovremeno dođu na destinacije. Kada se primeni objekat , svi delovi SmartArt grafike su animirani na isti način (u slučaju letenja na primer, istom brzinom).\nAko primenu animacije na SmartArt grafiku koja nije kao jedan objekat, sve druge animacije koje primenjujete na istu SmartArt grafiku ne mogu da budu kao jedan objekat. Više animacija koje su primene na SmartArt grafiku mora biti sve kao jedan objekat ili sve, a ne kao jedan objekat.\nAko primenu animacije (osim jednog objekta) primenjujete na SmartArt grafiku, pozadina za SmartArt grafiku uvek je vidljiva na slajdu. Nije moguće animirati pozadinu, iako pozadina možda nije očigledna ako nema primljene popune ili linije.\nAko primenu animacije, kao što je let uSmartArt grafiku, a zatim izbrišete animaciju za određeni oblik, oblik iz kojeg ste izbrisali animaciju počeće da se pojavljuje na slajdu.\nAko kopirate SmartArt grafiku koja ima primenu animacije na drugi slajd, biće kopirana i animacija.\nKliknite na SmartArt grafiku sa animacijom koju želite da uklonite.\nNa kartici animacije , u grupi animacije , kliknite na dugmebez animacije.\nDa biste odlučili koja animacija najbolje funkcioniše sa rasporedom za SmartArt grafiku, prikažite informacije u oknu za tekst SmartArt grafike, pošto se većina animacija pokreće na vrhu okna za tekst i premešta se nadole. Alternativno, možete da reprodukujete animaciju u reverznom redosledu (pogledajte odeljak "obrnuto redosled animacije"). Ako okno za tekst nije vidljivo, možete da ga prikazujete.\nNajbolji način da animite SmartArt grafiku jeste da koristite izbore na listi Animiranje . Ako je neophodno, možete da prilagodite animaciju uokno zadatakaprilagođene animacije .\nAnimirane stavke su navedene na slajdu pomoću numerisanih oznaka. Ove oznake odgovaraju animacijama na listi prilagođenih animacija , prikazuju se na strani SmartArt grafike i pojavljuju se samo u normalnom prikazu sa prikazanim oknom za prilagođene animacije .\nAko animaciju primenjujete na oblike u SmartArt grafici, animacija se reprodukuje redosledom kojim se oblici pojavljuju. Porudžbina se može stornirati samo u celini. Na primer, ako imate šest oblika i svako sadrži jedno slovo A do F, možete da reprodukujete animaciju sa od A do f ili F na A. Ne možete da reprodukujete animaciju, kao što je "do C", a zatim F to D. Međutim, možete da kreirate više slajdova da biste imitiraju ovu porudžbinu. U ovom primeru možete da kreirate jedan slajd koji animira oblike A do C i drugi slajd koji animira oblike F do D.\nKada se prebacite na drugi raspored, sve animacije koje ste dodali se prenosi u novi raspored.\nNapomena: Umereno primenjujte animaciju da ne biste sprečili pojavljivanje poruke ili prevlašenje publike.


Tesline munje - nova atrakcija Beograda\nNaslov: Tesline munje - nova atrakcija Beograda 2/2/2011, 17:59\nTeslin toranj mogao bi da postane novi simbol Beograda. On bi, osim naučnog karaktera, bio i gradska atrakcija jer je ideja da pravi munje. U određeno doba dana obasjavalo bi grad, što bi davalo jedan poseban izazov.\nAustrija je od Mocarta napravila svoj brend, a mi nemamo ništa bolje od Nikole Tesle i zato predlažemo da u Beogradu izgradimo naučno-razvojni centar “Nikola Tesla”. Zgrada bi bila u obliku Teslinog tornja koji bi munjama obasjavao srpsku prestonicu, kaže za “Blic” Petar Rajačić, predsednik Srpske akademije inovacionih nauka koja je pokrenula ovu inicijativu.


O Severnom toku 2 stalno se prièa, a šta je sa njegovim "starijim bratom"? - Biz - B92.net\nO Severnom toku 2 stalno se prièa, a šta je sa njegovim "starijim bratom"?\nGasovod Severni tok 1 funkcioniše veæ deset godina.\nIzvor: Deutsche Welle utorak, 9.11.2021. | 09:27 -> 19:27\nOn se od Severnog toka 2 razlikuje isto onoliko koliko se razlikuju otopljavanje odnosa Istok-Zapad – i Hladni rat, ocenjuje urednik u DW Andrej Gurkov.\nSeverni tok 2 ne silazi s naslovnih strana, a da se pritom gotovo ništa ne èuje o njegovom "starijem bratu" – gasovodu Severni tok 1 koji takoðe prolazi kroz Baltièko more i spaja Rusiju i Nemaèku. Veæ deset godina kroz njega se zapadnoj Evropi pouzdano isporuèuje gas.\n"Osmog novembra 2011. bio sam meðu novinarima koji su iz istoènonemaèkog grada Lubmina kod Grajfsvalda izveštavali o puštanju u rad prvog kraka Severnog toka 1. Ako se danas prisetimo radosne i uzbudljive atmosfere tog dana, onda se naroèito jasno može osetiti koliko se sve promenilo u proteklih deset godina", piše Gurkov.\nRusko-evropski projekat u vremenima približavanja\nTada su nemaèko-ruski ekonomski odnosi doživljavali pravi procvat. Rusiju je predstavljao predsednik Dmitrij Medvedev – koji je budio nade (ili iluzije?) da æe Moskva zauzeti liberalni, prozapadni kurs – a zajedno sa njim ventil su simbolièno odvrnuli i šefovi vlada Nemaèke, Francuske i Holandije. Prvi Severni tok imao je podršku EU, a gasovod je doživljavan kao rusko-evropski projekat.\nOn je meðutim i tada imao odluène protivnike meðu novim èlanicama EU. Ako se situacija sagleda s obzirom aktuelne sporove oko Severnog toka 2 i pokušaje Moskve da ucenjuje pomoæu praznih nemaèkih i austrijskih Gaspromovih rezervoara gasa, onda se bolje može razumeti na šta su Poljaci i baltièke zemlje tada u suštini upozoravali: ukoliko nekim partnerima date mali prst, oni æe poželeti celu ruku, navodi Gurkov.\nBilo je tada i bitnih argumenata u korist gasovoda. Sa Severnim tokom, pored dva veæ postojeæa transportna koridora preko Ukrajine i Belorusije, došao je i treæi – preko Baltièkog mora, direktno od Rusije do Nemaèke, bez tranzitnih zemalja. To je bila prava diverzifikacija puteva isporuke.\nTo je realno bilo i enormno proširenje transportnih kapaciteta u pravcu EU – za èitavih 55 milijardi kubnih metara godišnje. Ovde je poveæana potražnja za energijom, sopstvena proizvodnja gasa opala je zbog iscrpljivanja nalazišta, a planovi za dekarbonizaciju još nisu bili na današnjem nivou.\nAli odluèujuæi faktor je bio to što se tada radilo o jednoj sasvim drugaèijoj epohi – bilo je to vreme ekonomskog i delimièno politièkog približavanja Rusije i EU. Severni tok bio je i proizvod i simbol tog otopljavanja odnosa.\nBesprimerna razmena dobara s nemaèkim partnerima\nTrebalo bi podsetiti da se tada nije radilo "samo" o postavljanju dve paralelne cevi, od kojih je svaka duga 1.224 kilometra. Kada su kompanije BASF i Gasprom potpisale naèelnu deklaraciju na sajmu u Hanoveru 11. aprila 2005. godine u prisustvu nemaèkog kancelara Gerharda Šredera i ruskog predsednika Vladimira Putina, one nisu razmišljale samo o izgradnji najdužeg svetskog podvodnog gasovoda.\nIstovremeno je dogovorena i do tada neviðena razmena dobara u nemaèko-ruskim ekonomskim odnosima: "Vinteršal" – ekspozitura BASF-a – zajedno s nemaèkom energetskom kompanijom E.ON, koja se ubrzo pridružila projektu – dobila je deonice u kompaniji koja je trebalo da osposobi novo gasno polje u Sibiru. Gasprom je zauzvrat uspeo da poveæa svoj vlasnièki udeo u nemaèkoj trgovaèkoj kompaniji "Vingas" na gotovo 50 odsto.\n"Na taj naèin uspostavljen je složen sistem nemaèko-ruske saradnje duž kompletnog lanca dodatne vrednosti u energetskom sektoru: od eksploatacije, preko transporta, pa do prodaje krajnjim kupcima. Bio sam tada u Hanoveru na konferenciji za novinare na kojoj je predstavljen taj plan i do dan danas dobro se seæam da sam, s obzirom na velièinu tog koncepta, bukvalno ostao bez reèi. Da, èinilo mi se da bi postsovjetska Rusija ekonomski mogla da se integriše u tada rastuæu Evropu", navodi urednik u DW.\nProjekat je realizovan, a vremenom je Gasprom èak dobio i kompletan "Vingas", ukljuèujuæi i skladišta gasa u Nemaèkoj i Austriji. Ali od integracije nije bilo ništa, a vremena su se u meðuvremenu iz temelja promenila. Rusija je 2014. anektirala Krim, zapoèela rat u istoènoj Ukrajini, bila izbaèena iz grupe G8 vodeæih demokratskih industrijskih nacija i uvedene su joj sankcije EU koje su imale za cilj zaustavljanje ili barem slabljenje agresivne ruske ekspanzije, dodaje.\nPrilikom odmrzavanja odnosa 2005. retko ko je mogao da posumnja da æe novi Hladni rat doæi tako brzo – a posebno nije mogao da posumnja u ekonomskom bumu 2011, iako je Vladimir Putin veæ 2007. održao svoj sporni govor na Minhenskoj konferenciji o bezbednosti.\nTako gledano, kada se danas sagleda sve što je za i protiv, Severni tok 1 na kraju ipak nije bio greška. Evropskoj uniji je potreban taj dodatni transportni koridor, posebno ako se želi gas, a ne nuklearna energija, koji obezbeðuje ubrzanu i sveobuhvatnu tranziciju zapadne Evrope na obnovljive izvore energije i garantuje stabilnu proizvodnju elektriène energije.\nSeverni tok 2 je geopolitièki projekat\nGreška je, meðutim, bilo odobravanje Severnog toka 2 što se dogodilo 2015. Taj gasovod nije doveo do dalje diverzifikacije transportnih ruta – upravo suprotno. Njime se samo najveæi deo isporuke ruskog gasa u EU prebacuje u morske dubine. Njegov primarni cilj nije proširenje transportnih kapaciteta, veæ zaobilaženje Ukrajine, èime se želi da se ta zemlja finansijski i bezbednosno oslabi. Zbog toga je taj gasovod izazvao žestoke kontroverze meðu Evropljanima i opteretio odnose Nemaèke sa Sjedinjenim Amerièkim Državama, piše Gurkov.\n"Severni tok 2 od samog poèetka je bio geopolitièki projekat Kremlja i Moskva bi vrlo lako mogla da ga zloupotrebi u sopstvene politièke svrhe. To se za prvi gasovod ispod Baltièkog mora ne može reæi. On je prvobitno bio zamišljen kao put isporuke ruskog gasa u Evropu i kao dobavljaè deviza za Gasprom i on to ostaje i danas, deset godina nakon poèetka: funkcionalan poslovni projekat. Zato se tako malo o njemu govori", zakljuèuje.


У СРЕБРЕНИЦИ Чеда Јовановић, Чанак, Саша Јанковић…\nU SREBRENICI Čeda Jovanović, Čanak, Saša Janković…\n6 jula 2017\nVlada Srbije još nije donela odluku da li će i ko predstavljati zvanični Beograd na komemoraciji u Potočarima, 11. jula. Ovo pitanje srpski državni vrh, zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, trebalo bi da razmotri do vikenda.\nDok je još nepoznanica ko će ispred vlasti biti na obeležavanju godišnjice zločina u Potočarima, srpska opozicija biće na komemoraciji prisutna u značajnom broju.\nPrema našim informacijama, zasad su dolazak u Srebrenicu tamošnjim nadležnim organima najavili lider Pokreta slobodnih građana Saša Janković, predsednik LDP Čedomir Jovanović i lider LSV Nenad Čanak.\nI predsednik Bošnjačke demokratske zajednice (BDZ) Sandžaka Muamer Zukorlić potvrdio je za „Novosti“ da će i ove godine biti u Potočarima 11. jula.\nPredsednik Vučić, koji je pre dve godine napadnut u Srebrenici, pre nekoliko dana je rekao da ne zna da li će ponovo ići na komemoraciju žrtvama, ali da će svakako tog dana iskazati pijetet. On je rekao da domaćini imaju neke svoje uslove i zahteve.\nPredsednik Organizacionog odbora za obeležavanje godišnjice zločina u Srebrenici Ćamil Duraković zasad se nije izjasnio na koje je sve adrese u Srbiji upućen poziv za prisustvo komemoraciji.\nMOSKVA SKINULA RUKAVICE, AMERI ŠTA SADA?!\nAMERIKA PORUČILA RUSIJI: Rok je do 3. septembra\nTENZIJE KOD TAJVANA: Nemačka uputila ratne brodove prvi put posle 20 godina, Peking će morati da reaguje\nRastko Vuković says:\nRazmišljaju li oni uopšte o tome šta se u Srebrenici stvarno desilo, ili im je samo do podrške onih koji prave takve manipulacije?\nDražen Jovan Petrović says:\nHoće li drug Nenad Čanak isto tako i u ustaški konclogor Jasenovac gdje su hrvatske ustaše svirepo likvidirale 700.000 Srba,Židova,Roma i antifašista? Ili je njemu samo uvlačenje nekom u neku stvar bitno?\nMunira Subašić i njeno jato grabe silnu lovu na napumpavanju Mita o Srebrenici.Svake godine dovoze se leševi ljudi poginulih u saobraćajnim nesrećama i umrli prirodnom smrću iz Bihaća,Visokog,Zenice,Tuzle i drugih mjesta u BiH i pokapaju u Srebrenici da bi se napuhivale cifre za punjenje džepova Munire Subašić i sličnih.\nMunira Subašić je do 1995.bila sirotinja,a danas je multimilionerka i jedna od najimućnijih žena na Balkanu.Pa ko tu koga voza sa tom Srebrenicom?\nDa su Srbi iole karakteran narod, kakav su negda bili, ovu trojicu i sav olos njima slican bi trebali ne da zatvore, strijeljaju ili objese, nego da ih "lijepo i natenane" - kamenuju!\nPohapsiti pre nego što naprave sranje u Srebrenici.\nBrnabicka htela da ih hapsi, ali nije stigla, morala da u americku ambasadu da odnese burek.


Garmin Striker Plus 7sv bez sonde,GPS, 010-01874-02\n1319966 Deeper START Fishfinder\nDeeper Start je nova verzija najpoznatijeg bežičnog sonara. Deeper Start spaja se pomoću Wi-Fi tehnologije i ima domet do 50m. Napredna tehnologija brzog prijenosa podataka omogućava vrhunski prikaz i... 849,00 kn\n1319964 Deeper Smart Sonar PRO\nDeeper PRO je nova verzija najpoznatijeg bežičnog sonara. U odnosu na stariju verziju koja se spajala pomoću bluetootha i imala domet od 40m, Deeper Pro spaja se pomoću Wi-Fi tehnologije i ima domet d... 1.825,00 kn\n1319963 Deeper Smart Sonar PRO Plus\nDeeper PRO+ je nova verzija najpoznatijeg bežičnog sonara. U odnosu na stariju verziju koja se spajala pomoću bluetootha i imala domet od 40m, Deeper Pro+ spaja se pomoću Wi-Fi tehnologije i ima domet... 2.052,00 kn\n1319965 Deeper Smart Sonar Pro+ + Night Cover + Smatrphone Mount + Gerber Multi Tool\nKomplet sadrži: Deeper Pro+ sonar, Deeper night fishing cover, Deeper smartphone mount i Gerber višenamjenski alat s 12 nastavaka. Deeper PRO+ je nova verzija najpoznatijeg bežičnog sonara. U odnosu ... 2.431,00 kn


Veljković za SK: Gaćinović gol, pobeda Zvezdi! - Sportklub\nEuropa League Autor:Sport Klub2. dec. 202014:051 komentar\nPogled iz Bremena usmeren na najveći srpski stadion, pogled reprezentativca Miloša Veljkovića, prvotimca Verdera iz Bremena.\nPogled momčine, divne duše, pogled nekoga ko ne zaboravlja prijateljstvo sa Mijatom Gaćinovićem, vezistom Hofenhajma, pogled stasitog defanzivca, koji ne skriva i navijačku strast prema Zvezdi. Dan uoči utakmice petog kola grupne faze Lige Evrope.\n„Za koga ću sutra da navijam? Hajde neka bude ovako: Mijat strelac za Hofenhajm, a bodovi, ceo plen – Zvezdi. Ovakav rasplet priželjkuju i moji roditelji, oni su uveli crveno-bele u moje srce, a, da li ćemo zajedno da se radujemo pobedi od tri gola razlike…Za prvo mesto…Sumnjičav sam…Teško,teško…Najbliži mi je rezultat 2:1. Daj Bože da se varam, da me Zvezda ispravi i ostvari podvig“, kaže Veljković u razgovoru za Sport Klub.\nVerder šampion rezultata 1:1\nNiko kao Verder u Nemačkoj. Šampion rezultata 1:1. Pet uzastopnih utakmica (Frajburg, Hofenhajm, Frankfurt, Keln, Bajern) u Bundesligi, gotovo neverovatno, dok se, proteklog vikenda, nije našao majstor (Volfsburg) da prekine seriju.\n„U jednom meču primljeno je golova kao u svih pet prethodnih. Volfsburg je kod kuće slavio 5:3, tačku stavio u poslednjem minutu, pre toga isključen je naš igrač. Ispade bod iz ruku. Nezasluženo. Pritom, kad se sve sabere, krivicu ne bi trebalo svaliti na odbranu, već na kompletan tim„, prokomentarisao je Veljković, koji je zbog povrede propustio gostovanje u gradu „folksvagena“, neće ga biti u protokolu ni u predstojećem duelu sa Štutgartom, očekuje se da zaigra u susretu sa Lajpcigom (11. kolo, 12. decembar).\n„Da nisam negde pogrešio?“, nasmejao se štoper Verdera.\nPomenuto je čisto kao konstatacija, uz koju bi trebalo još nešto reći pred dvoboj u srpskoj prestonici?\n„Ma, razumeo sam, naravno. Dakle, Hofenhajm je uvek opasan, čak i u situacijama kad mu nedostaje veliki broj igrača, što je i sad slučaj, zbog povreda, bolesti…Kad neko ima tako širok krug kandidata za sastav najboljih 11, kad trojica ispadnu, trojica uđu, a nema neke bitne razlike,onda… Čak bi za Zvezdu bilo bolje da Hofenhajm igra u sastavu koji je u poslednje vreme predstavljan protivnicima u Bundesligi. Zašto ističem takvo razmišljanje? Nije isključeno, s obzirom na činjenicu da su Nemci obezbedili nokaut fazu, da pojedini rezervisti dobiju šansu od prvog minuta, a, ukoliko je dobiju, oni će gristi, biti motivisani, sve uraditi da dokažu kako su neopravdano zapostavljeni, što samo po sebi krije potencijalnu opasnost. Okreni, obrni, biće zanimljivo. Ne zaboravimo i da se Zvezda snažno oduprla Hofenhajmu na njegovom terenu, da je mogla i do boda, a primila je dva gola, drugi pri kraju susreta, eto razloga više da se nadamo i verujemo da su čuda moguća. Kažem čuda, budući da Zvezda silno oslabljena neigranjem Aleksandra Kataija, žile kucavice, dočekuje nemačku ekipu.“\nHofenhajm je mesto ispod Verdera na tabeli tamošnjeg šampionata, konkretno: dve pobede, tri remija i četiri poraza dovele su ga do 12. pozicije?\n„U pojedinim utakmicama nije bilo ni sreće, ali, kolo se okreće, fudbal ume da vrati ono što je oduzeo. vratiće Hofenhajmu, ubeđen sam 100 odsto. Nemam ni dilemu kad se radi o kvalitetu, to je tim za značajnu ulogu u Evropi, ima brzinu, snagu, voli da igra…Trojica pozadi, u zavisnosti od rezultata transformiše se u 4-2-3-1. I pripada Nemačkoj, što, svakako, predstavlja određenu težinu i izaziva dužan respekt gde god se pojavi. U svim linijama odgovarajuće zastupljen, počev od golmana, pa, redom…Ako bih nekoga morao da izdvojim… Za mene su napadač Andrej Kramarić i centralni defanzivac Kevin Fogt, koji je šest meseci proveo na pozajmici u Verderu i ostavio sjajan utisak, ispred ostalih, oni su Hofenhajmovo suvo zlato. I, podvlačim crtu, da bih još jedanput istakao: Mijat gol za Hofenhajm, pobeda Zvezdi“, rekao je Miloš Veljković za SK.\n1899 HoffenheimFK Crvena ZvezdaMijat GaćinovićMiloš VeljkovićUEFA Europa League\nZvezda pobedila samu sebe u Glazgovu, 3:0 za Rendžers\n10. mar. 2022 44


SEEbiz.eu / SI / Plaće izvršnih direktora u Velikoj Britaniji pale gotovo 20 posto\nplaće izvršnih direktora Velika Britanija Deloitte High Pay Centre\nDatum objave: 22.08.2017. - 07:27:27\nProsječna plaća, odnosno srednja vrijednost između najslabije i najbolje plaćenog direktora, pala je s 4,3 milijuna funti u 2016. na 3,5 milijuna ove godine. Mjere uvedene za ograničavanje zarada direktora po svemu sudeći djeluju, poručuju iz Deloittea.\nOve godine su godišnje glavne skupštine dioničara 'mirnije od očekivanog', ističu.\n"Pad plaća izvršnih direktora svjedoči o stvarnim naporima onih koji odlučuju o naknadama za direktore da umire zabrinutost dioničara", kaže zamjenik izvršnog direktora Deloittea Stephen Cahill.\n"Ovo je prvi ciklus u kojem su zakoni uvedeni 2013. i prvenstveno izglasani na godišnjim skupštinama dioničara tijekom 2014. počeli donositi rezultate. Čini se da trenutno zakonodavstvo djeluje", smatra Cahill.\nIzvješće Deloittea o naknadama i nagradama za direktore također pokazuje da je došlo do smanjenja bonusa i uplata za mirovine za novoimenovane čelnike.\nIzvješće se podudara s nedavno objavljenim istraživanjem instituta High Pay Centre koje pokazuje da je prosječna plaća izvršnih direktora vodećih kompanija u Velikoj Britaniji ove godine pala 17 posto.\nNo, direktor tog instituta Stefan Stern smatra da je javni pritisak doveo do onog što bi se na kraju moglo pokazati kao 'jednokratni pad zarada', kao i da je ovogodišnji pad prosječnih zarada posljedica rezanja visokih plaća za jednog ili dva pojedinca.\nNova pravila uvedena 2013. obvezala su tvrtke da osiguraju veću transparentnost po pitanju zarada njihovih izvršnih direktora u odnosu na druge zaposlenike te da svake tri godine održavaju obvezujuće glasovanje dioničara o tim zaradama.\nMeđutim, nezadovoljstvo javnosti zbog visokih direktorskih plaća se nastavilo.\nBritanska premijerka Theresa May obećala je daljnje reforme politika koje se tiču zarada i nagrađivanja, kao i obračun s onim što je nazvala 'iracionalnim, nezdravim i rastućim jazom' između plaća direktora i radnika.\nHigh Pay Centre nedavno je objavio da je prosječni omjer plaća između 100 čelnika vodećih kompanija i zarada njihovih zaposlenika pao na 129:1, što znači da za svaku funtu koju dobije prosječni zaposlenik, njegov izvršni direktor dobije 129.\nU 2015. godini omjer je iznosio 148:1.


Poziv za učešće u konsultacijama o Prijedlogu Odluke o izmjeni i dopuni odluke o vizama\nDatum objave: 26.04.2021 14:45\nObavještavano Vas da je Ministarstvo vanjskih poslova Bosne i Hercegovine pokrenulo procedure predlaganja Vijeću ministara Bosne i Hercegovine izmjene i dopune Odluke o vizama.\nIzmjenom i dopunom trenutno važeće Odluke Ministarstvo, između ostalog, namjerava omogućiti bezvizni ulazak u Bosnu i Hercegovinu državljanima Kraljevine Saudijske Arabije koji u Bosni i Hercegovini namjeravaju boraviti u organizovanoj turističkoj ili poslovnoj posjeti, u periodu od 15. maja do 15. oktobra svake kalendarske godine.\nMinistarstvu vanjskih poslova Bosne i Hercegovine obratilo se više privrednih subjekata i udruženja privrednika iz Bosne i Hercegovine sa inicijativom za liberalizaciju ulaska državljana Kraljevine Saudijske Arabije u Bosnu i Hercegovinu. U navedenim inicijativama naglašava se da je turistički sektor jedan od najteže pogođenih sektora privrede, zbog izbijanja pandemije COVID-19, te da bi liberalizacija viznog režima za državljane Kraljevine Saudijske Arabije doprinjela povećanju prometa i rastu turizma u Bosni i Hercegovini. Cijeni se da bi liberalizacija viznog režima za državljane Saudijske Arabije imala povoljne efekte na privredu BiH u cjelini i da bi u drugoj polovini 2021.godine rezultirala značajnim povećanjem broja saudijskih turista.\nU prilog tome govori i činjenica da Bosna i Hercegovina iz godine u godinu, jedino sa Saudijskom Arabijom, bilježi konstantan rast u broju izdatih viza, odnosno turističkih i drugih vrsta posjeta. Procjena je da će suspenzija viznog režima u ljetnom periodu od 5 mjeseci, tri do četiri puta povećati broj turista iz Saudijske Arabije čime bi se, indirektno (kroz očekivano uvećanje budžeta entiteta i kantona), ostvarili veći prihodi za Budžet Bosne i Hercegovine. Isto tako, Ministarstvo vanjskih poslova razmatra mogućnost, uz podršku i angažman nadležnih ministarstva na državnom nivou, prijedloga posebne boravišne takse u iznosu od 50-80 Eura za ulaske u zemlju na osnovu privremeno suspendovanog viznog režima, a što bi direktno, dodatno uvećalo prihode Budžeta BiH.\nU skladu sa svojom zakonskom obaveznom, Ministarstvo vanjskih poslova pokrenulo je postupak javnih konsultacija sa zainteresovanom javnošću u pogledu gore pomenute odluke.\nSlijedom navedenog, ovim putem Vas pozivamo da putem internet stranice https://ekonsultacije.gov.ba/legislativeactivities/details/110853- (POTREBNA JE REGISTRACIJA) dostavite Vaše mišljenje, prijedloge ili druge sugestije u pogledu planiranih aktivnosti, sa posebnim akcentom na konačni učinak Odluke, odnosno namjeravano povećanje privrednih aktivnosti u polju turizma u 2021. godini i dalje, ali i privlačenja potencijalnih investicije kroz dolazak poslovne klijentele srednje i visoke klase. Prijedlog teksta odluke preuzmite u nastavku.\nPlatforma omogućava potpuno i pravovremeno informisanje putem interneta o procesu donošenja određenih pravnih akata, te osigurava pouzdan kanal komunikacija za Vaše učešće u kreiranju javnih politika. Ideje, sugestije i dodatne informacije prikupljene na ovaj način biće korištene za unapređenju javnih politika koje su u nadležnosti institucija BiH.\nNa stranicama koje ćete vidjeti pred Vama, imate na raspolaganju savremene alate putem kojih na jednostavan način možete podijelite svoje mišljenje o prijedlogu izmjene i dopune Odluke o vizama, a koja je u domenu vaših interesa.


Meni - ATLETIKA-TRCANJE I POVREDE\nATLETIKA-TRCANJE I POVREDE\nTrčanje je verovatno najstarija takmičarska disciplina,s obzirom da se radi o korišćenju prirodnog oblika kretanja.Pored trčanja u svrhu takmičenja,ono je sastavni deo treninga i pripreme svakog sportiste.Zbog velike efikasnosti trčanja u održavanju kondicije,toniziranja muskulature,jačanja. kardiovaskularnog sistema i opštoj psihofizičkoj stimulaciji,ono je osnova rekreativnih programa svih uzrasta.Takmičarsko trčanje se posmatra sa gledišta rizika u odnosu na intezitet izođenja i dužine S obzirom da je dužina obrnuta intezitetu trčanja ,razlikuju se sprinterske discipline( 100-400m), srednjeprugaške (800-1500m),dugoprugaše (3000-10000m) i najduže od 20000 do 42195m,koliko iznosi maraton.Među dužim trkama ,često su u programima i one na 3000m sa zaprekama (steeplechase),i trke u prirodi kroz polja i šume (croos-contry).Štafetne trke su brzinske trke ,u kojima trkači po pretrčanoj deonici,predaju palicu sledećem trkaču svoje ekipe.\nSprinteri su atletičari srednjeg rasta,dužih nogu,izrazito razvijenog ekstenzornog aparata.Poseduju brze reflekse,promptne startne reakcije i sposobnost razvijanja najvećih brzina(10-12 m/s).Brzo neutrališu produkte sagorevanja glikogena,posebno mlečne kiseline i imaju ekonomičnu oksigenaciju.Brzinski su izdžljivi i dobri tehničari.\nSrednjeprugaši su dugonogi trkači sa malom telesnom težinom i razvijenom specifičnom vrstom izdržljivosti( tzv.brzinska izdržljivost).Danas se na ovim prugama razvija sve veća brzina, pa se na 800m pretrčava u sekundi već 7-8 m.Trkač na ovim stazama mora da raspolaže velikom opštom i specifičnom izdržljivošću.\nDugoprugaši su trkači manje telesne težine,dugih i gracilnih nogu,povećanog plućnog kapaciteta i sposonošću neutralizacije većih količina metaboličkih produkata.Poseduju visok stepen opšte i specifične izdržljivosti i osećanje ritma.Moraju da poseduju i brzinske kvalitete.\nU trkačkim disciplinama najčešće su povrede mišića (distenzije,laceracije,rupture) i povrede tetiva (tendiniti,enteziti). Muskulotendinozne povrede su najčešće na početku takmičarske sezone ,a pogoduju im i loše atmosferske prilike(hladnoća,vlaga).povredama takođe pogoduju i nezagrejanost,prenapregnutost,psihička napetost i zamor atletičara.Najčešće lokalizacije mišićnih povreda su u zadnjoj loži natkolenice (kratka glava bicepsa),mišićima lista (soleus) i prednjoj loži potkolenice.Bolovi ,koji se u trkača javljaju na početku takmičarske sezone ,lokalizovani su posle posle prvih treninga uglavnom na prednjoj strani potkolenice.Radi se o prenaprezanju m.tibialis anterior i entezičnim reakcijama na njegovim polazištima(kasnije "rapava potkolenica"), a ređe i o prvom sindromu prednje lože potkolenice.Ovim afekcijama naklonjeni su naročito trkači sa spuštenim svodovima stopala(lateralna lokalizacija) i trkači sa pojačanim uzdužnim medijalnim svodom(medijalna lokalizacija).Njčešče su pogođeni sprinteri i visoki preponaši.U srednjeprugaša i dugoprugaša sreće se bolne afekcije u predelu Ahilove tetive (tendiniti),nekad praćeni tipičnim krepitacijama.Nepodesne sprinterice mogu uzrokovati pritiskom zadnje ivice burzitis Ahilove tetive.\nU sprintera se mogu sresti avulzije prednje bedrene bodlje (SIAS) sa pripojima mm.tensor fasciae latae i sartoriusa.Ređe su avulzije pripoja m.rectus femoris na donjoj bedrenoj bodlji (SIAI) ,uzrokovane snažnom hiperekstenzijom kuka.U sprintera su moguće i avulzije na sedalnoj kvrzi,zbog snažne startne kontrakcije mišića zadnje lože natkolenice (fleksora potkolenice),kao i avulzije malog trohantera ,iznenadnom i snažnom kontrakcijom m. iliopsoasa.\nTrkači doživljavaju i mnogobrojne ozlede i oštećenja kože i potkožnog tkiva ekserima sprinterica,loše postavljenim čavlima,pocepanom postavom ili čarapama,nepravilno vezanim pertlama (abrazije,laceracije,plikovi,žuljevi,flegmone,limfangiti).\nU maratonu i brzom hodanju ,mogući su u takmičara prelomi zamora,naročito na II i III metatrzalnoj kosti,a ređe na lisnoj ili petnoj kosti.Prelomi kosti ,koji su mogući pri padovima (preponaši ,prepreke),nisu karakteristični za ovu vrstu sportova


Izvor: Sportske.net arhiva vesti 30.07.2018 - Naslovi.net\nŠampion Srbije predstavio je prvog radnog dana nove nedelje deveto pojačanje u tekućem prelaznom roku. Vezni red fudbalskog kluba Crvena zvezda dobio je u ponedeljak na dubini i kvalitetu, pošto se na "Marakanu" vratio "odbegli sin". Zvezda je u… »\nSjajna partija Dušana Lajovića, Španac savladan za sat vremena\nSrpski teniser Dušan Lajović odlično startovao na turniru u austrijskom Kicbilu. Dušan Lajović je na ovom turniru osmi nosilac, a u prvom kolu je za rivala imao španskog predstavnika Giljerma Garsiju-Lopeza. Srpski teniser je bio znatno bolji u ovom… »\n30.07.2018 Sportske.net, kategorije