Eduar Mane - Berta Morizo sa buketom ljubičica Istaknut\nOko 1867. godine Eduar Mane upoznaje Bertu Morizo, dok je radila u muzeju Luvr u Parizu. Među njima se razvija iskreno prijateljstvo, što dokazuju njeni brojni portreti. 1874. godine Berta se udaje za Maneovog mlađeg brata Ežena.\nNa slici Berta Morizo sa buketom ljubičica Eduar Mane prikazuje Bertu dok je u žalosti zbog očeve smrti. Umesto jedinstvene svetlosti koju je često koristio na svojim portretima, Mane živo osvetljava model sa strane, i tako lice Berte izgleda kao da je celo u svetlosti i senci. Ovde je predstavljena sa crnim očima, iako je imala zelene oči, obučena u crno, sa šeširom, bez sumnje da bi se naglasila njena "španska" lepota, što se primećuje i na Bertinom portretu koji je Mane naslikao 1869. godine.\nKompozicija slike na kojoj dominira crna boja je uzvišena. To je harmonija crne boje - crni šešir, crna pelerina, crne trake, crna svila, crni šal, crne oči - svi nasuprot blede nijanse kože, istaknutih pramenova kestenjaste kose Berte Morizo, i sedef tona pozadine.\nMnogim posmatračima slike Berta Morizo sa buketom ljubičica izgleda, kao da se kroz nju izražava ljubav između Manea i Berte. Smatra se da na ovoj slici ona izgleda iskrenije i samopouzdanije, nego na drugim slikama Manea. Bertin pogled je obično prikazivan prilično intenzivno, i bio je karakterističan što potvrđuje i nekoliko njenih fotografija.\nNeobičan i opčinjavajući portret Berta Morizo sa buketom ljubičica smatra se remek-delom Eduara Manea. Pol Valeri ga je nazivao "pesmom koja kombinuje čvrstinu njegove umetnosti sa misterijom... slikajući prepoznatljiv i esencijalni šarm Berte Morizo". Anri Matis je rekao da je Mane bio "prvi slikar koji je mogao da izrazi svoja osećanja", i zato se ovaj portret, može smatrati kao neposredan izraz osećanja koja je Mane gajio za ovu izuzetnu ženu.\nPročitano 3059 puta\tPoslednji put izmenjeno Subota, 17 Novembar 2018 11:48\nBerta Morizo sa buketom ljubičica\nViše iz ove kategorije « Gustav Kurbe - Pergola\tŽan Ogist Dominik Engr - Velika Odaliska »\nVi ste ovde: Home Paleta Eduar Mane - Berta Morizo sa buketom ljubičica


FOND ZA INOVACIONU DELATNOST – Javni poziv za Program ranog razvoja (MINI GRANTS Program)\nCilj Programa je da podstakne stvaranje inovativnih preduzeća zasnovanih na znanju, kroz osnivanje startap i/ili spinof kompanija u privatnom sektoru, tako što će obezbediti finansiranje za razvoj inovativnih tehnologija, proizvoda i usluga sa tržišnom primenom koje poseduju veliki potencijal za komercijalizaciju. Trajanje projekta u okviru Programa...\nCilj konkursa jeste podrška radu udruženja građana čija je aktivnost usmerena na podsticanje razvoja i unapređivanje poljoprivredne proizvodnje na teritoriji AP Vojvodine. Predmet konkursa jeste dodela bespovratnih sredstava za realizaciju programskih aktivnosti udruženja građana i poboljšanje uslova rada udruženja građana. Sredstva ovog konkursa ne mogu se koristiti...\nCikloFest – prodajna izložba bicikala\nReBike servis za iznajmljivanje bicikala u skladu sa svojim ciljevima promocije biciklizma kao jeftinog, normalnog i ekološki odgovornog vida javnog prevoza organizuje prvo po redu CIKLOFEST, prodajnu izložbu bicikala i opreme za bicikle, 3. juna 2017. godine u Pančevu. Rebike servis za iznajmljivanje bicikala je prvo...\nRazvijena besplatna aplikacija “Кrug zdravlja”\nBeograd, 26.maj 2017.godine - Udruženje za podršku ljudima sa neurozom “Herc” je u okviru projekta razvoja socijalnog preduzeća “Herc&DO- doing good for good”, podržanog od Karitasa Srbije i Delegacije EU, kao jednu od usluga razvilo besplatnu android/IOS aplikaciju “Krug zdravlja”. Aplikacija omogućava osobama sa mentalnim tegobama, ali...\nRaspisan konkurs „Podrška inovativnim pristupima za povećanje zapošljavanja i zapošljivosti mladih“ (rok: 31.5.2017.) RASPISAN KONKURS „PODRŠKA INOVATIVNIM PRISTUPIMA ZA POVEĆANJE ZAPOŠLJAVANJA I ZAPOŠLJIVOSTI MLADIH”\nTim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije objavljuje poziv za dodelu bespovratnih sredstava u okviru javnog konkursa pod nazivom “Podrška inovativnim pristupima za povećanje zapošljavanja i zapošljivosti mladih“. Javni konkurs se sprovodi u okviru Programa „Znanjem do posla“ (E2E) čije sprovođenje finansijski podržava...\nPoziv za prijave za dodelu sredstava u vidu podgrantova: Monitoring slučajeva diskriminacije i neravnopravnosti u Srbiji\nThe Equal Rights Trust (ERT), Praxis, i Sandžački odbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda pozivaju organizacije civilnog društva (OCD) da učestvuju u monitoringu i dokumentovanju slučajeva diskriminacije u Srbiji. Tražimo OCD iz Srbije koje žele da dobiju sredstva za sprovođenje monitoringa i dokumentovanja slučajeva diskriminacije...


Vozili smo: Premijera Citroën C-Elysée | CARLANDER\nU Barceloni Citroën je upriličio premijeru novog modela pod nazivom C-Elysée. Nakon što je predstavljen na nedavno završenom sajmu automobila u Parizu, novinari iz Bosne i Hercegovine, Slovenije, Češke i Bugarske dobili su priliku da isprobaju novi C-Elysée i da se detaljnije upoznaju sa njegovim mogućnostima.\nModel C-Elysée na premijeri pokretala su dva motora, jedan benzinski VTi 1.6 sa 115 KS i jedan dizelski HDi sa 92 KS, koji su upareni sa ručnim petostepenim mjenjačem. Automobili su bili opremljeni sa Exclusive paketom opreme koja donosi gotovo sve što je potrebno za automobil iz ove klase.\nTokom razvoja C-Elysee modela napravljeno je 4.000.000 testnih kilometara, što pokazuje koliko se Citroen ozbiljno posvetio razvoju ovog automobila. U toku razvoja novog modela Citroenovi inženjeri zadržali su sve tradicijonalne osobine Citroen automobila a to su odličan balans između udobnosti i dobrog držanja ceste. Udobnost je nešto s čim se ovaj automobil posebno može pohvalii za svoju klasu, a nešto veći međuosovinski razmak tome značajno doprinosti. Novi C-Elysée ima veći međuosovinski razmak u odnosu na model C4 kao i širi trag točkova.\nCitroen C-Elysée inapravljen je u dimenzijama: dužina 4.430 mm, širina 1.710 mm, visina 1.470 m,m a međuosovinski razmak iznosi 2.650 mm što je najduži međuosovinski razmak u ovom automobilskom segmentu. C-Elysée krasi dobra upravljivost čemu doprinosi i odlično podešeni upravljački sistem, a ono što će te prvo primjetiti da ima nešto veći volan nego što je to uobičajeno. Glavni konkurenti ovom modelu bit će Škoda Rapid, Chevrolet Aveo, i ostali automobili iz tog segmenta. Novi C-Elysée za sad proizvodit će se samo u Šapaniji, kao i njegov “brat” Peugeto 301.\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 01\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 02\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 03\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 04\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 05\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 06\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 07\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 08\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 09\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 10\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 11\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 12\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 13\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 14\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 15\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 16\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 17\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 18\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 19\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 20\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 21\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 22\nPrezentacija Citroen C-Elysee 2013 23\nKada je unutrašnjost u pitanju, krasi ga jednostavnost ali ništa ne nedostaje. Prostora ima sasvim dovoljno da se smjeste četiri odrasla putnika. Takođe prtljažnik je prostran a sa svojom zapreminom od 506 litara u samom je vrhu ovog automobilskog segmenta. Citroën C-Elysée dizajniran je da postane jedan od glavnih porodičnih automobila. Kada su motori u pitanju Citroën C-Elysée ima novi VTi 72 benzinski motor, koji je posebno prilagođen za loše uslove vožnje kao i za goriva lošijeg kvaliteta. Sa novom generacijom motora Citroënovi inžinjeri su dobili veću pouzdanost motora, a prilikom dizajniranja motora sa smanjenjem snage smanjili su i potrošnju goriva kao i emisiju štetnih plinova kojoj se pridaje velika pažnja u zemljama evropske unije.\nTako novi 1.2-litreni benzinac raspolaže sa 72 KS, 110 Nm okretnog momenta, a zadovoljava se sa 5 litara benzina na pređenih 100 km. Pri tome oslobađa 115 g/km CO2, što predstavlja smanjenje za 22% u odnosu na stari 1.4litreni benzinac koji neće biti u ponudi. Snaga se prenosi putem ručnog ili robotiziranog mjenjača sa pet stepeni prenosa.Kada su benzinski motori u pitanju tu je i novi VTi 115 motor, koji je uparen sa ručnim ili automatskim mjenjačem.\nKako stoji u samoj oznaci motora 115 označava i snagu motora, pa tako raspolaže sa 115 KS. Što se tiče dizelskih motora Citroën C-Elysée nudi samo jedan dizelski HDi 92 motor. Radi se o dobro poznatom i provjerenom motoru koji je proizveden u više od 6 miliona primjeraka. Odlike ovog motora su dobar omjer snage i niske potrošnje koja iznosi 4,1 l/100 km. Takođe i ovaj motor je ekološki prihvatljiv pa u atmnosferu ispušta 108 g/km CO2.\nNakon što smo prešli nekih 250 kilometara prvi utisci o novom Citroën C-Elysseu su jako pozitivni. Radi se o udobnom automobilu, sa velikim prostornim mogućnostima što će obradovati porodične kupce slabije platežne moći. Finalna obrada je izuzetno dobra, a iako je unutrašnjost obložena tvrdom plastikom, ne ostavlja loš dojam. Ono što se posebno može istaći jeste niska razina buke u putničkoj kabini, a crvkutanja tvrde plastke na testnoj vožji nije bilo nikako. Ovo će obradovati sve buduće kupce koji često voze po lošim putevima. Ovaj model će se isporučivati sa sedam boja karoserije, hromiranim detaljima u zavisnosti od nivoa opreme i karakteriše ga robustan i elegantan dizajn koji je namjenjen da se dopadne kupcima.\nZvanično predstavljanje C-Elysee modela na BiH tržištu najavljeno je za 14. februar 2013. godine, a prema prvim najavama cijene će se kretati od 9.500,00 eura za osnovni model kojeg će pokretati potpuno novi benzinski 1.2-litreni motor sa 72 KS do 13.750,00 erua za najskuplji model kojeg će pokretati dizelski 1.6-litreni HDi motor sa 92 KS. Neslužbeno smo doznali da će za tžište Bosne i Hercegovine biti atraktivni akcijski popusti, a detalje ćemo doznati nakon BiH premijere. Ako sagledamo sve činjenice šta nudi novi Citroën C-Elysée onda možemo reći da mu je uspijeh zagarantovan, posebno na tržištima gdje su kupci slabije platežne moći.\nTags:\t2012. premijera, C-Élysée, c-elysee u barceloni, Citroen, Citroen C-Elysee, citroen premijerno predstavio c-elysee, niviteti, novi citroen, novi model, novi modeli, premijera citroena u barceloni, sedan citroen, svjetska premijera u barceloni, vijesti


Vatrosprem Inovacije :: Sistemi za gašenje vodom\nSistemi za gašenje vodom - Automatski sprinkleri\nSistemi sa sprinklerima automatski se aktiviraju na pojavu požara. Dostizanjem određene temperature, dolazi do prskanja staklene ampule i omogućava se gašenje vodom koja je u instalaciji pod stalnim pritiskom. Voda se raspršuje u fine čestice koje obuhvataju celu površinu zapaljenog objekta i gase nastali požar. Jedna instalacija može da služi za zaštitu više zona. Ukoliko su prostorije koje se štite izložene mrazevima, koristi se suvi sprinkler sistem, gde je razvodni cevovod, od ventilske stanice do rasprskivača, ispunjen vazduhom pod pritiskom.\nPreakcioni sprinkler sistem je kombinacija suvog i mokrog sprinkler sistema sa sistemom dojave. U prvoj fazi rada ovog sistema na dati signal sistema za dojavu požara sprinkler mreža se puni vodom bez otvaranja sprinklera. Suvi sprinkler sistem tako prelazi u mokri, da bi se u drugoj fazi, otvaranjem sprinklera, izvršilo gašenje. Sistemi sa automatski sprinklerima primenjuju se u industriji plastičnih proizvoda, gume, drveta, tekstila, lekova, duvana, boja i lakova i u javnim objektima\nSistemi sa otvorenim mlaznicama za gašenje raspršenom vodom, primenjuju se za istovremeno gašenje celokupne površine zahvaćene požarom. Sistem se može aktivirati električno, pneumatski, hidraulično, ručno. Sistemi sa otvorenim mlaznicama primenjuju se za gašenje garaža, transformatora, skladišta zapaljivih tečnosti, sušara i ciklona, pilana, za stvaranje vodenih zavesa i hlađenje rezervoara.\nVatrosprem projektuje, montira i servisira sve vrste sprinkler sistema i sistema sa otvorenim mlaznica.


Menadžment GIKIL-a iznosi neistine - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nMenadžment GIKIL-a iznosi neistine\nMenadžment Global Ispat koksne industrije Lukavac iznosi neistine o poslovanju firme optužujući radnike da je loša situacija posljedica njihovog nedavnog štrajka, a sve kako bi prikrio svoju nesposobnost i krajnji cilj vlasnika, gašenje fabrike, rečeno je uz ostalo na današnjoj pres-konferenciji koju je u Tuzli organizirao Samostalni sindikat radnika hemije i nemetala FBiH.\nU saopćenju koje je jučer plasirao menadžment GIKIL-a radnike, između ostalog, smatraju odgovornim za smanjenje proizvodnje koksa, zatim što je novac od avansa za prodaju i plaćanje usluga trećim licima pod pritiskom podijeljen za zakašnjele plaće te za raskide ugovora s kupcima. Posebno se u saopćenju spominje ugovor s glavnim kupcem anhidrida maleinske kiseline. No, dijelimično ili potpuno otkazivanje ugovora kao i ostalo navedeno u saopćenju sindikalci ne smatraju svojom odgovornošću nego isključivo krivicom nesposobnog menadžmenta i Upravnog odbora. Zato su danas upozorili da će ukoliko se u zakonskom roku ne isplati decembarska plaća ponovno odmrznuti štrajk.\nTakođer, poručuju da će ovaj put biti ustrajni i u namjeri da se konačno riješe sve nepravilnosti u radu firme. Ovaj put podršku im je dala i Međunarodna federacija metalskih i hemijskih radnika, čiji je sekretar uputio zahtjeve vladama FBiH i TK-a za rješavanje problema GIKIL-ovih radnika. U protivnom, budući da se radi o međunarodnim ugovorima, sindikalna federacija će se i pravno angažirati na zaštiti prava svoga članstva.\nUrednik 26. Januara 2010.\ntako i treba nedaj te ima da lazu narod i postene radnike…smao naprijed trazite svoja prva i svoje stecene plate….\ni izbacite ovu malo je reci bagru i kriminalce iz menadzemnta…..\ndok sjede ovi necu reci ljudi nego mafijasi koji dans sjede u menedzemntu GIKIL-a dotle vi necete imati mira sto se tice prava na rad i prava na plate i dotle ce ostati klimava situacija u GIKIl-u zato izbacite one dzabahljebovice iz fotelja …\nJel CIGO INDIJAC vodi firmu znaj da tome nista dobro nece pridonijet !!\nVlast jeb. narod u glavu a narod opet ko ovan tvrdoglav glasa za iste 😛\nHaman im godi da ih vlast idalje jeb. u glavu !!! hehehhehe


Biljana Srbljanović - simptomi i tok bolesti (2) - Javni servis\nnedeljama sam kašljala do davljenja – ali ja imam sezonski kašalj, jer sam alergična na pseču dlaku moja tri psa (u pojedino doba godine, kad se linjaju) i jer pušim, več 3 godine, kao glupa klinka.\nNoču nisam mogla da spavam poslednjih 2 nedelje, jer kad legnem, gušio me kašalj, pa sam se paranoisala, pa mislila da je covid, pa nesanica i opšta malaksalost, pa sam i za to mislila da je covid – i tako u krug.\nDevetog dana od izlaganja virusu (imala sam srecu u nesreči da sam tačno znala kad i kako sam zakačila), odjednom se simptomi menjaju: neka magla u glavi, nepovezana misao, nemam snage ni da sedim, a kamoli hodam, ne mogu da nadjem reč i samo mi se spava. Temperatura je išla do 37.5 i padala ispod 37, ali osečaj da ne mogu da udahnem – ne ono kad se zakašlješ, pa krkljaš i “gušiš se”, nego, bukvalnokao da su “cevi” zapušene i vazduh neče da udje i to je to. Kao neki topli suvi pesak da dišeš, ne znam kako drugačije da objasnim.\nIz kupatila nazad u sobu i to je sve. Ta 4 m2 su mala žrtva koju može svako da podnese, da ne bi zarazio ukučane. Nema prilaska kuhinji, skuva ti ko šta može (meni divne komšije na prag ostavljaju), i to je to. Čuvajte rukavice, koristite ih stalno, ali nemojte neplanirano nešto do kupatila, pa posle 10min opet, novi par. Organizujte svoje vreme da bude racionalna potrošnja zaštite. Svoje djubre u duplu kesu i gledaj da što manje praviš otpada. Maramice mogu u kanalizaciju, prazna ambalaza može da sačeka da se sakupi i baci odjednom.


Tranquality @ Summer League\nSubject: Tranquality @ Summer League Tue Aug 16, 2011 1:32 pm\nDakle, kao sto vidite, dospeli smo do 1/4 finala. Za nekog nista, za nas veliko nesto, jer nam je ovo prva liga ( izostavicemo onu drugu koja je prekinuta od strane organizatora ).\nDakle, prvu mapu, de_train, igrace sledeci igraci:\nKada smo kanteri, ja cuvam ulicicu i taj site. Wulle[k] se penje gore i cuva dole mid, onu kucicu gde su merdevine. fRod[A]* sa trojke cuva mid gde i wulle[k]. KarAMellA^ cuva na ono nizbrdo sa AWP tamo, a froda se povremeno vraca i nadzire sa trojke ovamo da se ne spuste iz kuce...\nU sledecem postu za nuke!\nLast edited by nn killer on Tue Aug 16, 2011 1:34 pm; edited 1 time in total\nambienTe Team Member\nDatum upisa : 2011-08-04\nSubject: Re: Tranquality @ Summer League Tue Aug 16, 2011 1:34 pm\nGde sam ja ovde?XD\nPs za nuke ako igram dajte mi polje sa famasom i caopoz~\nSubject: Re: Tranquality @ Summer League Tue Aug 16, 2011 1:35 pm\nVidis, a ja ubedjen da sam sve stavio.\nPa vidim fali mi neko da cuva sa frodom. Ti ces znci gde je ova praaaava linija frode, gde on cuva ovaj tamniji site sa karamelom, ti ces samo tu da stojis da mu pazis ledja, a on ce onda AWP -om ili puskom da cuva mid.\nSubject: Re: Tranquality @ Summer League


Domaći obućari na korak do novih kupaca iz EU - Istok\nPoremećaje na svjetskom tržištu i poskupljenja kontejnera i dovoza robe iz Azije, domaći obućari treba da iskoriste kao priliku te da nađu nove kupce i plasiraju svoje proizvode u zemlje Evropske unije, ističu sagovornici “Nezavisnih”\nAmir Međić, sekretar Udruženja tekstila, obuće i kože BiH, pojasnio je za “Nezavisne” da domaći obućari apsolutno moraju iskoristiti ovu priliku. Činjenica je, kaže on, da je svaka kriza šansa.\n- Predsjednik Fiskalnog savjeta Republike Srpske Milenko Кrajišnik izjavio je Srni da najavljeno povećanje plata kao instrument ekonomske politike predstavlja u ovom momentu jednu od ... Read More\nVlasnici većine banaka koje posluju u BiH nisu zadovoljni profitom koji ostvaruju na ovom tržištu, pokazuje najnoviji izvještaj Evropske investicione banke (EIB). Istraživanje o bankarskom ... Read More\nNEWER POSTStanivuković za subotu najavio rušenja “Kajaka”\nOLDER POST“Sječa” šefova u “Željeznicama RS”


Mesić: UN su mogle da spreče ratove u Jugoslaviji | Autonomija\n"Zato sam ja, i dok sam bio predsednik Hrvatske, apelovao gde god sam bio na svetskim forumima, da se Ujedinjene nacije reformišu i da se uvede upravo to, da one mogu preventivno da deluju"\nDW: Gospodine predsedniče, prošlo je više od četvrt veka od ratova na području bivše Jugoslavije. Hrvatska i Slovenija danas su članice Evropske unije, a druge zemlje žele da se učlane u EU. Možemo li da kažemo da se Balkan stabilizovao i da nema pretnje od neke ponovne eksplozije?\nStjepan Mesić: Smatram da nije u takvoj fazi da se može očekivati nekakva eksplozija, jer je to iskustvo rata koje smo mi imali svima pouka da se rat ne isplati. Međutim, ima nekih nerešenih pitanja koja moraju politički da se rešavaju. Recimo, imamo u Republici Srpskoj Milorada Dodika koji ne priznaje Bosnu i Hercegovinu. Dakle, on je jedno vreme bio na čelu Predsedništva BiH, a ne priznaje BiH.\nMeđutim, taj problem se ne može rešiti u Sarajevu. Taj problem se može rešiti u Beogradu i Zagrebu. Hrvatska je rekla Hrvatima iz BiH u vreme dok sam ja bio predsednik, vaša je domovina Bosna i Hercegovina, vaš glavni grad je Sarajevo, svoju politiku kreirajte zajedno s druga dva naroda. Iz Beograda dobijamo poruku koja kaže da oni poštuju i prihvataju BiH. Zvanični Beograd kaže oni poštuju jedinstvenu Bosnu i Hercegovinu, a u isto vreme podržavaju politiku Milorada Dodika, koji ne priznaje BiH i koji u stvari personifikuje Republiku Srpsku u BiH.\nAko sam Vas dobro razumela, BiH je najvažniji problem na Zapadnom Balkanu?\nPa nije najvažniji, ali je jedan od problema koji se mora rešiti. Moramo poći od toga da je arhitektura evropskih granica završena.\nZnači li to da su granice na Balkanu neprikosnovene?\nTačno. Jedini izlaz je ulazak u Evropsku uniju i da svi otvorimo svoje granice.\nDa li to važi i za granicu između Srbije i Kosova?\nApsolutno. Svi ratovi u Evropi su počeli zbog granica. A svi agresori su varali i govorili da oni u stvari brane svoju nacionalnu manjinu u drugoj zemlji. Međutim, oni su osvajali tuđe teritorije. Oni su jednostavno varali. I sada se pojavljuje Evropska unija sa svojim milenijumskim poduhvatom koji glasi: otvorićemo svoje granice. Granice su smetale da narod živi u svom ukupnom kulturnom korpusu, jer su nacionalne manjine s druge strane granice. A u EU će narod živeti u svom ukupnom kulturnom korpusu. Dakle, granica neće biti smetnja. To znači da takva Evropa isključuje rat kao političko sredstvo.\nZar nisu takve granice, kao u današnjoj Evropskoj uniji, bile granice između republika bivše Jugoslavije?\nDa. Mi smo imali granice kao što sam rekao, kad Jugoslavija nije više imala glavne integrativne faktore. Ja sam bio zadnji predsednik Predsedništva Jugoslavije. Moj je predlog bio: ako niko nije zadovoljan federacijom, da idemo u novi dogovor. To znači da najpre republike proglase svoju samostalnost i da onda potpišemo konfederalni sporazum na tri do pet godina. Ako stvari idu, produžavamo konfederalni sporazum. A kao samostalne države nastavljamo svaka za sebe put u Evropu – znači bez rata, bez razaranja, bez mrtvih.\nMeđutim, glavni krivac je Slobodan Milošević, koji se nalazio na čelu Srbije i koji je inače Crnogorac. On je jednostavno hteo etnički čistu „Veliku Srbiju“. I zato počinje čišćenje nesrpskog stanovništva. Ali granice između republika i pokrajina nisu nijedan milimetar promenjene. Dakle, kad Milošević sa svojom moćnom armijom nije mogao da promeni granice, njih niko ne može da promeni ni sada.\nKoji su bili drugi integrativni faktori u bivšoj Jugoslaviji, osim ličnosti maršala Josipa Broza Tita?\nDrugi faktori su bili Savez komunista ili KP Jugoslavije i Jugoslovenska armija, koja je bila višenacionalna. Kada je Milošević počeo agresiju na Hrvatsku i Bosnu, JNA su napustili i Hrvati i Slovenci i Albanci i Bošnjaci. Ona se pretvorila u srpsku armiju koja je protiv sebe imala sve ostale.\nDa li je Milošević najavio šta će se sve dogoditi na Kosovo polju 1989. godine?\nOn je na Kosovu polju rekao: „Čekaju nas i oružane bitke!“\nKako vidite budućnost tih zemalja? Da li će postati članice Evropske unije? Da li će biti mira, da li će biti saradnje?\nProblem je širi. Pre svega Ujedinjene nacije moraju da dožive određenu reformu. Kad sam ja bio predsednik Jugoslavije, otišao sam u UN i tražio da međunarodne snage – samo simbolično – stanu na granicu između Hrvatske i Srbije i Bosne i Hercegovine i Srbije. Generalni sekretar UN je rekao: Mi to ne možemo! Mi ne možemo preventivno da delujemo. Mi možemo samo, kad dođe do rata, da delujemo da rat prestane.\nKoja se pouka može izvući?\nMislim da će svetski lideri izvući pouke iz ovoga što se sada događa. Sada se uvode sankcije pojedinim državama, ali bez UN. Vode se ratovi bez UN.\nKako je uopšte došlo do intervencije NATO protiv ostatka Jugoslavije 1999. godine?\nOni su delovali na zaustavljanju rata mimo Ujedinjenih nacija. Tada su bili u pravu. Ali to ne znači da UN ne bi trebalo reformisati, jer kada se to uradi, onda takve intervencije neće biti potrebne. Pred početak rata u bivšoj Jugoslaviji, UN su mogle da pošalju simbolične snage na granicu između Hrvatske i Srbije, i između Srbije i BiH. I da se to dogodilo, ne bi bilo rata, ne bi bila potrebna intervencija. Zato sam ja, i dok sam bio predsednik Hrvatske, apelovao gde god sam bio na svetskim forumima, da se Ujedinjene nacije reformišu i da se uvede upravo to, da one mogu preventivno da deluju.\nTo je jedno, ali morate znati i kako su stvorene Ujedinjene nacije. NJih su stvorile sile pobednice. A nakon toga su se stotine zemalja oslobodile kolonijalnih gospodara. Svet se sasvim izmenio. Nemačka je do priznavanja Hrvatske i Slovenije bila ekonomski gigant, a politički patuljak. Priznanjem Hrvatske i Slovenije, Nemci su ušli u političku igru, postali su igrač. A vidite, u UN ne igraju pravu ulogu.\nGospodine predsedniče, da li će ulazak svih zemalja bivše Jugoslavije u NATO i Evropsku uniju osigurati mir?\nDa, to će biti uvod u mir, na našem prostoru sigurno.\nDa li će se to stvarno dogoditi?\nJa sam u to siguran.\n(Deutsche Welle / Danas)\n(Pod) razno (1.646) Autonomija (15.898) Antidiskriminacija (69) Autori (2.344) Aleksandar Kocić (47) Aleksandra Bosnić (11) Ana Lalić (12) Branislava Opranović (34) Dinko Gruhonjić (84) Dragana Rakić (20) Đerđ Konrad (49) Igor Besermenji (202) Jan Briza (11) Larisa Inić (34) Laslo Vegel (399) Milivoj Bešlin (7) Miloš Vasić (82) Mirko Đorđević (146) Natalija Jakovljević (12) Nedim Sejdinović (40) Nora Hicko (6) Pavel Domonji (43) Pavle Radić (293) Tamara Kaliterna (85) Teofil Pančić (80) Tihomir Novak (111) Zlatko Jelisavac (373) Civili (138) Kultura (1.141) Marginalci (1.365) Ogledalo (4.144) Stav (1.614) Stvarni ljudi (15) Utočište: Nacionalizam (1.391) Živeti zajedno (22) Beta (8) Blogeraj (25) English (24) Documents (1) Interview (6) News (7) Views (10) Intervju (941) Izbori (241) Izdvajamo (3.598) Karikatura nedelje (172) Mladi i mediji (13) Planeta (2.014) Podsetnik (31) Region (2.096) Šta s’ to rek’o! (432) Vesti (5.000) Vesti čitalaca (6) Video (11) Vojvodina (14.931) Aktuelno (8.113) Decentralizacija (209) Dijalozi (15) Dokumenti (74) Ekonomija (805) Evropa u Vojvodini (44) Lokalne samouprave (634) Pogledi (734) Seminari (13) Tribine (30)


Ministarka Vujović sa predstavnicima Ziđina razgovarala o merama za zaštitu životne sredine - Bor 030\n18. oktobra 2021. | 08:30\nNaslovna Vesti Društvo Ministarka Vujović sa predstavnicima Ziđina razgovarala o merama za zaštitu životne sredine\nMinistarka Vujović sa predstavnicima Ziđina razgovarala o merama za zaštitu životne sredine\n28.4.2021. | 22:23\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović razgovarala je sa predstavnicima kineske kompanije „Ziđin“, većinskog vlasnika Rudarsko-topioničarskog basena „Bor“, o koracima koje bi ta kompanija trebalo da preduzme kako bi se u poslovanju zadovoljili ekološki standardi. U cilju smanjenja zagađenja koje nastaje zbog rada topionice, „Ziđin“ će, na zahtev resornog ministarstva, izraditi akcioni plan kojim će definisati konkretne korake za naredni period.\nVujović je rekla da će Akcioni plan precizno definisati sve potrebne mere kako bi se na najbolji način zaštitila životna sredina od zagađenja.\nDržavni sekretar u Ministarstvu zaštite životne sredine Aleksandar Dujanović ukazao je predstavnicima „Ziđina“ i na problem koji domaćinstva u blizini površinskog kopa „Veliki Krivelj“ imaju sa prekomernom bukom koju stvara izvođenje radova.


Redakcija Insajdera: Ubuduće ne pratimo aktivnosti ministra Vulina | Autonomija\nPosted By Autonomija Autor On 19. septembra 2017. @ 17:26 In Aktuelno | 2 Comments\nRedajkcija portala Insajder objavila je danas da ubudu?e ne?e obaveštavati javnost o aktivnostima ministra Aleksandra Vulina zbog toga što on i njegova stranka diskredituju medije i novinare koji profesionalno obavljaju svoj posao, nazivaju?i ih narkomanima i stranim pla?enicima.\n„Pokret socijalista, stranka ministra Aleksandra Vulina umesto odgovora na pitanja odlu?ila je da svog lidera ve? dva dana brani diskreditacijom novinara ?iji je posao da postavlja pitanja i otkriva ono što odgovorni u Srbiji žele da zataškaju. Ovde je . Zbog toga je redakcija Insajder odlu?ila da više ne prati aktivnosti ministra Aleksandra Vulina i ne obaveštava javnost o njima“, navodi se u objavi redakcije Insajdera.\nDodaje se da stranka Aleksandra Vulina urednike medija u Srbiji naziva narkomanima i stranim pla?enicima, te da on kao ministar odbrane staje iza takvih natpisa koje prenosi i sajt vulin.rs.\n„Informacija objavljena u medijima da jedan ministar u Vladi ne može da dokaže poreklo više od 200.000 evra kojima je kupio stan u ure?enim državama podrzumevao bi brzu reakciju države i njenih nadležnih organa. Umesto toga u državi Srbiji novinari koji su u interesu javnosti objavili ovu informaciju pozivaju?i se na dokument insitutucije ove države diskreditovani su i proglašeni ‘stranim pla?enicima i narkomanima'“, ukazuje se u objavi.\nInsajder je uputio poziv i ostalim kolegama i medijima da se pridruže njihovoj akciji kako bi pokušali da zaštite „ono što je od profesije ostalo“.\n„Naša odluka ne zna?i da ?emo nadležne amnestirati od postavljanja pitanja. Oni odgovore ne duguju nama kao novinarima, mi ih postavljamo u ime gra?ana Srbije koji su im poslodavci“, poru?uje Insajder.\nURL to article: https://www.autonomija.info/redakcija-insajdera-ubuduce-ne-pratimo-aktivnosti-ministra-vulina.html


Prvi Bazar polovnih udžbenika za srednjoškolce u drugoj polovini septembra\nObjavljeno 24.08.2018. u 16h\nU Gradskoj narodnoj biblioteci „Žarko Zrenjanin“ nedavno je održan prvi Bazar polovnih udžbenika, u okviru koje su građani mogli da razmene, prodaju ili da kupe udžbenike za osnovnu školu.\nPrema rečima Jelene Đorđević Perc iz Gradske biblioteke, događaj je premašio očekivanja kako po odzivu sugrađana, tako i po pozitivnim reakcijama. Preko sedamdeset posetilaca, uglavnom roditelja i dece, za svega dva sata razmenilo je, poklonilo i kupilo udžbenike za novu školsku godinu.\n-Ovakav odziv učvrstio nas je u nameri da sledeće godine Bazar organizujemo u junu, odmah po završetku školske godine. Posetioci su izrazili veliko zadovoljstvo što u našem gradu konačno postoji mesto gde mogu „pod jednim krovom“ pronaći sve što im je od udžbenika potrebno, bez obaveznog odlaska u Beograd ili Novi Sad ili dugotrajnog traganja za potrebnim knjigama na internetu. Posebna dragocenost ovakvih susreta jeste i povezivanje zajednice na planu doniranja udžbenika i lektira, koje dobro dođu roditeljima koji već izdvajaju ozbiljne sume novca kako bi svoje dete pripremili za novu školsku godinu –rekla je za Đorđević Perc.\nNakon Bazara, preostalo je oko 200 doniranih udžbenika koje je biblioteka već u velikoj meri usmerila onima kojima su bili potrebni. Putem društvenih mreža, iz biblioteke su pozivali sugrađane da dostave spisak knjiga koje im nedostaju i tako dogovarali susret i prosleđivanje preostalih knjiga. Za nedelju dana, biblioteci je svakodnevno pisalo u proseku po deset zainteresovanih roditelja i učenika.\n-Nedavno smo pokrenuli anketu na našoj Fejsbuk stranici o nameri da organizujemo i Bazar polovnih udžbenika za srednju školu. Želeli smo da oslušnemo da li naši građani imaju želju da na sličan način obezbede i udžbenike za srednju školu. Prema dosadašnjem interesovanju, prvi Bazar srednjoškolskih udžbenika biće održan u zrenjaninskoj biblioteci u drugoj nedelji septrembra, kada učenici u školama dobiju sve potrebne informacije o knjigama koje su im potrebne – naglasila je Jelena Đorđević Perc.\nTagovi:bazar udzbenika, gradska narodna biblioteka Žarko Zrenjanin, knjige, srednjoškolci, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Подсећамо: Последњи опроштај од папе\nРубрика: Политика, Актуелно, Религија, Свет Аутор: Milan Nikolic пута прочитано Датум: 20.11.2009 Одштампај\nPapa Jovan Pavle Drugi je umro gledajući kroz prozor svoje sobe, pribirajući ono malo snage što mu je preostalo da podigne desnu ruku u znak\nAgencije, 03.04.2005 18:55\nblagoslova na kraju molitve i uspeo je da izusti svoju poslednju reč `Amin` – ispričao je Jarek Cielecki, Vojtilin prijatelj iz mladosti i neka vrsta njegovog specijalnog novinara. Jedinog kome nije bio potreban posrednik za prijem kod “svetog oca”.\nNa posmrtnoj misi pred 130 hiljada ljudi ispred bazilike Svetog Petra, zamenik državnog sekretara Vatikana, kardinal Leonardo Sandri, pročitao je pripremljenu papinu poruku za prvu nedelju posle Uskrsa. “LJubav je ta koja donosi mir”, najzvučnija je rečenica poslednje molitve koju je spremio Vojtila. Kardinal Anđelo Sodano, koji je vodio bogosluženje, nazvao je Jovana Pavla Drugog, “Velikim”. Tom afirmacijom su indirektno potvrđene glasine o ekspresnoj beatifikaciji Vojtile i zatim proizvođenju u sveca.\nPo završenoj misi, pripadnici rimske Kurije, i drugi velikodostojnici Rimokatoličke crkve, visoki italijanski zvaničnici, kao i predstavnici diplomatskog kora pri Svetoj Stolici, odali su poštu papi. NJegovo telo je izloženo u sali Klementina u Vatikanu i od danas će moći i ostali vernici, hodočasnici iz celog sveta, kao i poštovaoci pape Vojtile da izbliza vide, još jednom, 263. naslednika Svetog Petra.\nPrefekt grada Rima Akile Sera zamolio je svoje sugrađane da ne idu svi, prvog dana, da odaju poštu, budući da će papino telo biti izloženo do dana sahrane. Naime, u prefekturi se boje da veliki broj Italijana iz glavnog grada i ostatka Italije, zajedno sa vernicima iz celog sveta, ne stvore gužve ogromnih razmera, koje bi praktično bilo nemoguće kontrolisati i ugrozilo bi sigurnost.\nU Rimu su počele još od petka, kada je bilo jasno da je pitanje trenutka kada će papa umreti, pripreme za ugošćavanje vernika iz celog sveta. Dva miliona ljudi se očekuje da dođe u Rim, kako bi odalo poštu i prisustvovalo posmrtnom obredu pape Jovana Pavla Drugog, kažu u timu specijalnog komesara italijanske vlade, Gvida Bertolaza koji će voditi čitavu organizaciju. Među njima, biće i svi najvažniji svetski državnici, uključujući i predsednika SAD, DŽordža Buša.\nPrema informacijama iz Vatikana, biće poštovana odrednica iz kanonskog prava da se sahrana održi između četvrtog i šestog dana od smrti pape. Što znači da će biti u četvrtak ili petak, pošto je procurela vest da pre četvrtka neće biti obavljena svečana posmrtna ceremonija. Još se ne zna gde će definitivno počivati Vojtila. Da li, kao njegovi prethodnici u bazilici Svetog Petra u Vatikanu, ili u Poljskoj, to jest u njegovom rodnom mestu Vadovicama, ili Krakovu.\nOdgovor na to pitanje stoji u testamentu pape Jovana Pavla Drugog, pošto o mestu večnog prebivališta ne postoje kanonska pravila, već samo vekovna tradicija da pokojne pape počivaju u bazilici Svetog Petra. U slučaju da nije napisao gde želi da bude sahranjen, njegov večni dom ostaće u Vatikanu. Najverovatnije pored kapele Svetog Longina, gde su do pre nekoliko meseci stajali posmrtni ostaci pape Jovana Dvadesettrećeg.\nSEPSA I SRCE\nVATIKAN (Beta) – Uzrok smrti poglavara Rimokatoličke crkve, papa Jovana Pavla Drugog su sepsa i prestanak rada srca, navodi se u umrlici koju je obelodanio Vatikan.\n“Potvrđujem da je NJegova Svetost Jovan Pavle Drugi (Karol Vojtila), rođen 18. maja 1920. godine u mestu Vadovice (Poljska) sa boravištem u Vatikanu, kao vatikanski građanin, preminuo u 21,37 sati 2. aprila 2005. godine u svojim odajama apostolske palate Vatikana posle sepsičnog šoka i srčane ireversibilne insuficijencije”, navodi se u umrlici.\nPotvrdu je potpisao papin lični lekar Renato Bucineti.\nU Rimu je pristiglo svih 117 kardinala birača plus takozvani “kardinal in pektore”, čiji identitet se još ne zna. To će biti najbrojniji Sveti Savet u istoriji crkve i prvi put su Evropljani izgubili apsolutnu većinu u konklavi. Kardinali će izabrati novog papu, dvotrećinskom većinom. Vođeni, kako kažu u Vatikanu, Svetim Duhom. Međutim pre nego što počnu glasanja, po pravilu, između 15 i 20 dana od smrti pape, imaće seriju Generalnih skupština i svakodnevno će obavljati bogosluženja za dušu pokojnog Vojtile, sve do isteka devet dana žalosti.\nOSTAVIO DUBOK PEČAT\nBEOGRAD (Beta) – Predsednik Srbije Boris Tadić uputio je, povodom smrti pape Jovana Pavla Drugog, telegram saučešća Vatikanu, Rimokatoličkoj crkvi i svim vernicima.\nU telegramu saučešća Tadić navodi da je četvrt veka misije pape Jovana Pavla Drugog ostavio dubok pečat na svetsku istoriju, kao i da će dosadašnji poglavar Rimokatoličke crkve ostati zapamćen po svom angažovanju na zaštiti hrišćanskih vrednosti, saopšteno je iz pres-službe predsednika Srbije.\nU IME Vlade Republike Srbije izražavam najdublje saučešće svim vernicima rimokatoličke crkve povodom smrti pape Jovana Pavla II. Vlada Republike Srbije upućuje najdublje saučešće Beogradskom nadbiskupu Stanislavu Hočevaru, Biskupskoj konferenciji i Apostolskom Nunciju u Srbiji i Crnoj Gori Eugeniju Sbarbaru, zbog smrti poglavara Rimokatoličke crkve, napisao je srpski premijer Vojislav Koštunica.\nVELIKI PAPA I BORAC\nBEOGRAD (Tanjug) – Predsednik državne zajednice Srbija i Crna Gora Svetozar Marović izrazio je saučešće povodom smrti pape Jovana Pavla Drugog, poručivši svim vernicima Rimokatoličke crkve da saoseća s njihovim bolom.\n“Napustio nas je Jovan Pavle Drugi, veliki papa, veliki borac za razumijevanje među ljudima, čovjek koga će pamtiti ne samo katolici širom svijeta već i čitavo miroljubivo čovječanstvo”, navedeno je u poruci predsednika Marovića.\nMarović je rekao da je misija Jovana Pavla II na prestolu Svetog Petra, koja je trajala više od četvrt veka, ostavila dubok pečat na svetsku istoriju.\n“On će, između ostalog, biti sigurno upamćen po svom neumornom angažovanju za mir, saradnju između crkava i dobrobit naroda širom svijeta”, naglasio je predsednik SCG.\nBEOGRAD (Beta) – Beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar ocenio je da je Crkva mnogo izgubila smrću pape Jovana Pavla Drugog.\n“Dok svi mi, sinovi i kćeri Crkve osećamo kako smo ostali mnogo osiromašeni zbog njegove smrti, znamo predobro da je otišao u zajednicu blaženih kao veliki svedok vere, kao čuvar našeg zemaljskog i duhovnog dostojanstva, kao naš zagovornik pred Bogom i molitelj za čitavo Čovečanstvo”, ocenio je Hočevar.\nBEOGRAD (Beta) – “Smrt pape Jovana Pavla Drugog je gubitak za sve ljude sveta, jer je bio veliki misionar mira, ljubavi, ekumenizma, pomirenja i praštanja. Svuda i svakog darujući tim vrlinama, Jovan Pavle Drugi obeležio je našu epohu i upisao se u Božiju knjigu besmrtnih”, navodi se u telegramu šefa diplomatije SCG, Vuka Draškovića.\n“Moj lični bol prati i najživlje sećanje na nedavnu audijenciju kod NJegove Svetosti i plemenite papine reči, koje nosim u duši”, napisao je Drašković u telegramu.\nBEOGRAD (Tanjug) – Generalni sekretar Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić izjavio je da papa Jovan Pavle Drugi nije učinio ništa dobro za srpski narod i da snosi veliki deo odgovornosti za događaje na prostoru prethodne Jugoslavije proteklih godina.\n- Niko nije podsetio da je papa onaj čovek koji je za sveca proglasio najvećeg zločinca nacističke Nezavisne Države Hrvatske Alojzija Stepinca – rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nVučić je kazao da je papa “prilikom posete Denveru poručio tadašnjem predsedniku SAD Bilu Klintonu da bi trebalo bombardovati Srbe”, i dodao da neki mediji “više plaču za rimskim papom nego za svom srpskom decom stradalom u Krajini, Republici Srpskoj, na Kosovu i Metohiji”.\nVELIKI OTAC KOSOVA\nPRIŠTINA (Beta) – Papa Jovan Pavle Drugi bio je prijatelj Kosova, za čiju slobodu je mnogo učinio, izjavio je predsednik Kosova Ibrahim Rugova.\nRugova je dodao da je Jovan Pavle Drugi obeležio istoriju “ujedinjenjem naroda i verom u Bogu”.\nJovan Pavle Drugi je bio prijatelj i veliki otac Kosova. On se mnogo molio i ima velike zasluge za slobodu, nezavisnost i demokratiju u našoj zemlji, Kosovu”, rekao je on. Proglašena je dvodnevna žalost na Kosovu.\nPROPOVEDNIK VERE, NADE I LJUBAVI\nŠABAC (Beta) – Episkop šabačko-valjevski Lavrentije rekao je da je papa Jovan Pavle Drugi “cenio i voleo” Srbe.\n“Papa je poštovao Srbe i način na koji oni izražavaju veru, što je potvrdio i u svojim tekstovima. Jedan od njih je sačuvan i kao zvanični dokument u kome on hvali Srbe”, rekao je episkop Lavrentije agenciji Beta.\nEpiskop šabačko-valjevski je i član – zamenik Sinoda Srpske pravoslavne crkve (crkvene vlade).\nVladika Lavrentije je dodao da se pet puta sreo sa papom Jovanom Pavlom Drugim i da su mu svi susreti ostali u lepom sećanju.\nSaučešće beogradskom nadbiskupu Stanislavu Hočevaru povodom papine smrti izrazila je Mitropolija dabrobosanska SPC.\n“Sa iskrenom tugom primili smo vest da se u Gospodu upokojio NJegova Svetost Papa Jovan Pavle Drugi”, navodi se u poruci mitropolita Dabrobosanskog Nikolaja. Mitropolit dabrobosanski je beogradskom nadbiskupu poručio da je papa bio “veliki čovek i istinski svedok Hristova, propovednik vere, nade i ljubavi Hristove, iskreni borac za jedinstvo Crkve”.\n“Prilikom susreta sa NJegovom Svetošću u Sarajevu osetili smo koliko se on borio i brinuo za mir i u našoj otadžbini. Kao Papa – Episkop grada Rima i poglavar Rimokatoličke crkve dao je svoj pečat vremenu u kome je živeo”, ocenio je vladika Nikolaj.\n“Osećajući ovaj gubitak kao svoj, istinski saosećamo sa Vama, s Vašim sveštenstvom i vernicima, moleći se Vaskrsitelju našem Gospodu Isusu Hristu, da i slugu svoga Jovana Pavla primio u svoje Božansko naručje i daruje mu pokoj i Carstvo nebesko”, navodi se u poruci beogradskom nadbiskupu.\nMIRA I VERE\nNJUJORK (Tanjug) – Mnogi svetski državnici, istaknute ličnosti i verski lideri izrazili su žaljenje povodom smrti pape Jovana Pavla Drugog, istakavši da je on bio borac za mir, ljudsko dostojanstvo i slobodu i da je svojom hrabrošću i odlučnošću bio inspiracija za ljude širom sveta.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Kofi Anan je izjavio u subotu uveče da je papa bio čovek mira i da je veoma snažno podržavao UN.\n“Veoma živo se sećam sastanka sa njim, posebno kada smo, sedeći u njegovim privatnim odajama, razgovarali o pitanju rata i mira dok smo razmišljali šta da radimo na Kosovu”, rekao je Anan.\n“Bio je izuzetno zabrinut za svet u kome živimo i, kao i ja, osećao je da su u ratu svi gubitnici”, rekao je generalni sekretar UN.\nAmerički predsednik DŽordž Buš je izjavio da je Jovan Pavle II “šampion ljudskog dostojanstva i slobode” i “inspiracija za sve nas”.\nEngleska kraljica Elizabeta Druga je izrazila duboku tugu povodom smrti pape Jovana Pavla II, saopštila je Bakingemska palata.\nBritanski premijer Toni Bler je izjavio da je svet “izgubio u ličnosti Jovana Pavla Drugog verskog vođu koga su duboko poštovali narodi svih veroispovesti, kao i neverujući ljudi”.\n“Bio je nadahnuće, čovek izvanredne vere, dostojanstva i hrabrosti”, navedeno je u saopštenju britanskog premijera.\n“Izražavam duboko saučešće katolicima Ujedinjenog Kraljevstva i drugde, kao i poljskom narodu posle smrti izuzetnog čoveka, pape Jovana Pavla II, zaključio je Bler.\nFrancuski predsednik Žak Širak je izrazio duboku žalost povodom smrti pape, naglasivši da “tuga zbog njegove smrti duboko pogađa Francusku, kao i sve Francuze koji se prepoznaju u poruci Katoličke crkve”.\n“Svojom hrabrošću i odlučnošću, Jovan Pavle Drugi je dirnuo umove i srca, otvarajući vrata Crkve nadama i patnjama sveta”, rekao je Širak.\nZamenik izraelskog premijera Šimon Peres je izjavio da je Jovan Pavle II bio čovek velikog duha i da je, “mada je predstavljao katolicizam, uspevao da svojim talentom i ličnošću, predstavlja i čitavo globalno partnerstvo”, prenele su svetske novinske agencije.\n“Pitam se da li bi bilo svih promena do kojih je došlo u istočnoj Evropi da on nije bio ovde poslednjih četvrt veka”, izjavio je irski premijer Berti Ahern, ocenivši da je Jovan Pavle Drugi imao “snažan uticaj na te promene”.\nMOSKVA (Beta) – Predsednik Rusije Vladimir Putin izrazio je duboko žaljenje zbog smrti pape Jovana Pavla Drugog, saopštio je Kremlj.\n“Umrla je istaknuta ličnost savremenog doba, sa čijim se imenom povezuje čitava epoha”, naveo je Putin.\n“Višestrano i neumorno služenje crkvi Jovana Pavla Drugog, koje je bilo usmereno ka izgradnji pravednijih međunarodnih odnosa, formiranje društva na principima humanizma i solidarnosti, jačanje duhovnih i moralnih načela života ljudi, donelo mu je bezgraničnu ljubav katolika celog sveta, zasluženo poštovanje stotina miliona ljudi raznih veroispovesti i nacionalnosti”, kaže se u saopštenju ruskog predsednika.\nPatrijarh moskovski i cele Rusije Aleksij Drugi izrazio je duboko saučešće Rimokratoličkoj crkvi zbog smrti pape, navodeći da su njegova ličnost, napori i ideje imali veliki uticaj na tok svetskih zbivanja.\nU pismu kardinalu Jozefu Racingeru, koji je dekan kolegijuma kardinala, patrijarh Aleksij Drugi je naveo da će se moliti za pokoj duše pape Jovana Pavla Drugog.\nZAGREB (Tanjug) – PREDSTAVNICI hrvatskih vlasti i Katoličke crkve naglasili su u nedelju , u izjavama i saopštenjima povodom smrti pape Jovana Pavla II, da je on bio veliki prijatelj Hrvatske, što je, kako su istakli, pokazala i njegova podrška samostalnosti Hrvatske i nastojanju te zemlje da ubrza put u Evropsku uniju.\nMediji su podsetili i da je papa bio protiv ideje bivšeg predsednika Franje Tuđmana o podeli Bosne i Hercegovine, kao i da je tražio da u Hrvatskoj dođe do pomirenja Srba i Hrvata.\nHrvatska vlada je juče, povodom smrti pape Jovana Pavla II, naredila da zastave na državnim institucijama budu spuštene na pola koplja, a dan žalosti biće određen tokom dana, nakon konsultacije s Vatikanom.\nVernici su se preksinoć i juče spontano okupljali u crkvama u Zagrebu, Zadru i drugim gradovima, a izrazi saučešća stigli su i od arhijereja Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj.\nPredsednik Stjepan Mesić, koji je prekjuče dao izjavu povodom papine smrti, uputio je juče saučešće dekanu kardinalskog kora Jozefu Razingeru.\nPredsednik Hrvatskog saobra Vladimir Šeks je izrazio saučešće predstavniku Vatikana u Hrvatskoj, nadbiskupu Fransisku-Havijeru Lozanu.\nŽeljko PANTELIĆ/ Agencije, 03.04.2005 18:55\nPreminuo papa Jovan Pavle II\nŽivica Tucić; PRAVOSLAVLJE Broj 914,\nPosle duge i teške bolesti, poglavar Rimokatoličke crkve, papa Jovan Pavle Drugi, preminuo je u večernjim satima u subotu, 2. aprila, u svojim odajama u Vatikanu. Karol Jožef Vojtila rođen je 18. maja 1920. godine u Vadovicama, poljskom gradu u blizini Krakova. Roditelji mu umiru rano: majka Emilija u njegovoj devetoj godini, a otac Karol Vojtila 1941.\nGodine 1938. krenuo je na Krakovski univerzitet i u glumačku školu. Godinu dana kasnije, Poljska biva okupirana od Nemačke, a Vojtila, kako bi izbegao deportaciju, biva prinuđen da se zaposli najpre u kamenolomu, a zatim u fabrici hemikalija.\nOd 1942. godine pohađa predavanja na Teološkom fakultetu kao bogoslov Krakovske nadbiskupije. Posle rata nastavlja obrazovanje u krakovskoj bogosloviji i Teološkom fakultetu sve do svog svešteničkog postriga u Krakovu 1946. godine. Primetivši Vojtiline sposobnosti i darovitost, tadašnji krakovski nadbiskup ga šalje na dalje studije u Rim, gde 1948. godine dobija doktorat. Iste godine se vraća u Poljsku, gde u početku obavlja dužnost kapelana, ali vremenom postaje profesor iz moralne i etičke teologije u krakovskoj bogosloviji i na Teološkom fakultetu u Lublinu.\nU 38. godini Vojtila postaje najmlađi poljski biskup. Šest godina kasnije, 1964. godine, za vreme održavanja Drugog vatikanskog koncila, papa Pavle VI imenuje ga za krakovskog nadbiskupa. Isti papa ga postavlja za kardinala 1967. godine.\nPapa Pavle VI umire u svom letnjikovcu 1978. godine. Nasleđuje ga, ali samo na 33 dana, kardinal Albino Lucijani, koji uzima ime Jovan Pavle I.\nDana 16. oktobra 1978. godine, Karol Vojtila izabran je za papu. On je prvi slovenski papa Rimokatoličke crkve. Za vreme svog pontifikata, papa Jovan Pavle II mnogo je putovao. Za 27 godina provedenih na Rimskoj katedri, obišao je 115 zemalja. Jedna od retkih neostvarenih želja mu je bila da dođe u Moskvu i Beograd.\nU mladosti se bavio sportom (igrao je fudbal, skijao je, plivao, vozio kajak, planinario), bio je glumac, kamenorazac i pesnik. Papa Jovan Pavle II je preživeo atentat 1981. godine, kada mu je Turčin Mehmed Ali Agdža dva puta pucao u stomak.\nPokojni papa je bio veoma aktivan i u društvenim pitanjima: bio je protivnik komunizma, zalagao se za zabranu abortusa, žestoko se protivio razvodima i homoseksualizmu. Mnogi političari na Balkanu i u svetu zameraju mu što je prebrzim priznanjem nezavisnosti Hrvatske otvorio Pandorinu kutiju na prostorima bivše Jugoslavije.\nOsnivač je instituta „Jovan Pavle II“ i instituta „Populorum progressio“ za domorodačke narode Južne Amerike. Pored toga utemeljio je Papinsku akademiju za život i Papinsku akademiju za društvene nauke.\nRimokatolički poglavar je sahranjen u petak 8. aprila u prisustvu velikog broja crkvenih velikodostojnika i državnih rukovodilaca. U ime Srpske pravoslavne crkve, na papinoj sahrani bili su Visokopreosvećeni Mitropolit zagrebačko-ljubljanski i cele Italije g. Jovan i Preosvećeni Episkop šabačko-valjevski g. Lavrentije. Od državnih funkcionera sahrani su prisustvovali predsednik Državne zajednice Srbija i Crna Gora Svetozar Marović, predsednik Srbije Boris Tadić i šef diplomatije SCG Vuk Drašković.\n* Konklava – izbor novog pape\nKonklava se održava u Vatikanu, najdalje 20 dana posle smrti pape. Glasanje se odvija u Sikstinskoj kapeli.\nPoreklo konklave seže u 13. vek, kada pre izbora Inoćentija IV punih godinu i po dana nije bilo pape, sve dok Senat i narod Rima nisu kardinale prisilili na glasanje. Tridesetak godina kasnije, 1271. narod se pobunio posle čak tri i po godine bez pape, pa su stavili kardinale u zatvor i davali im samo hleb i vodu dok nisu izabrali papu. Od takvih “zaključavanja” i dolazi latinska reč “konklava” (“s ključem”). Kardinalima se oduzimaju telefoni, televizori i elektronska oprema, ne smeju primati pisma ni novine, a njihove sobe prethodno pretraže specijalni agenti kako bi se potvrdilo da nema prislušnih uređaja.\nU konklavi učestvuju svi kardinali mlađi od 80 godina, čak i oni koji su iz bilo kog razloga ekskomunicirani. Kad jednom uđu u izolaciju, ne izlaze dok se ne izabere novi papa.\nU ovom času ukupno je 117 kardinala izbornika. od kojih je sve osim trojice imenovao upravo Jovan Pavle II.\nDo zaključenja ovog broja, sabor rimokatoličkih velikodostojnika još nije izabrao 265. rimskog papu.\n* Njegova svetost Patrijarh srpski Pavle upisao se u knjigu žalosti\nNjegova Svetost Patrijarh srpski G. Pavle uputio je, u ime Svetog arhijerejskog sinoda Srpske pravoslavne crkve i u svoje lično ime, izraze najdubljeg saučešća povodom upokojenja pape Jovana Pavla II jerarhiji i vernima Rimokatoličke crkve. U telegramu upućenom kardinalu Jozefu Racingeru, predstojatelju Kongregacije za versku doktrinu, kardinalu Valteru Kasperu, predsedniku Pontifikalnog saveta za jedinstvo hrišćana, nadbiskupu Euđeniju Zbarbaru, apostolskom nunciju u Beogradu i nadbiskupu beogradskom Stanislavu Hočevaru, patrijarh Pavle je istakao da saučestvuje u bolu za preminulim prvojerarhom Rimokatoličke crkve sa molitvenim željama da mu zajednički nam Gospod Isus Hristos podari večan pokoj i Carstvo Nebesko.\nDana 4. aprila 2005. godine, Patrijarh srpski G. Pavle i Episkop bački G. Irinej upisali su se u Knjigu žalosti u ambasadi Vatikana i još jednom izrazili duboko saučešće povodom smrti poglavara Rimokatoličke crkve pape Jovana Pavla II.\n„Verujem da je blaženopočivši papa Jovan Pavle II čitavog svog života očekivao dan izlaska pred Sudiju Pravednoga i da je čitav njegov život bio usmeren ka tome“, rekao je patrijarh Pavle prilikom kratkog susreta sa nadibskupom Euđenijem Zbarbarom\n* Solovjecki manastir\nNa spisak svetskog kulturnog nasleđa organizacije UNESKO stavlja se manastirski kompleks na Solovjeckom arhipelagu Belog mora na severu Rusije, u Arhangelskoj oblasti.\nIz Rusije su već na ovoj listi moskovski Kremlj, centar Petrograda, Bajkal, kompleks manastira i crkava u Suzdalju i Vladimiru, vulkani Kamčatke i drugi. Zatraženo je da se uključe i crkve ostrva Svijažsk na Volgi.\nManastir je osnovan 1429.godine od prepodobnih Germana i Savatija. Boljševici su manastir pretvorili u koncentracioni logor. Tu je npr. 1923. bilo 2000 zatvorenika, među njima desetak arhijereja, veliki broj sveštenika, đakona, monaha i vernika.\nPre desetak godina manastir je vraćen Crkvi i ima stavropigijalni status. Ima dva podvorja, u Moskvi i Arhangelsku.\n* Manastir Sv. Antonija Velikog\nMinistar kulture Egipta Faruk Husni obavestio je svetsku javnost da se odmah pristupa temeljnoj restauraciji čuvenog pustinjskog manastira posvećenog prepodobnom Antoniju Velikom, koji se nalazi kod grada Zafarana, na obalama Crvenog mora. Tvrdi se da je ovo najstariji manastir na svetu.\nSvetinja se nalazi u izuzetno lepoj sredini. Tokom vekova je mnogo puta stradao od požara i čestih napada beduina.\nNa mestu gde se Prepodobni podvizavao kao zatvornik 20 godina, posle njegovog prestavljenja (+356) nastao je manastir. Svetitelj se smatra začetnikom hrišćanskog monaštva.\n* Ka jedinstvu hrišćana\nMitropolit bečki i austrijski Carigradske patrijaršije i egzarh Ugarske Mihail (Staikos) izjavio je da Spasiteljeve reči “da svi budu jedno” obavezuju. I pored velikih teškoća, podela se da prevazići i može se uspostaviti jedinstvo koje je postojalo u prvom milenijumu hrišćanstva. Međucrkveni odnosi se poboljšavaju, ali na nivou jerarhija, a ne i na nivou vernika. Neki misle da bi zajedničko pričešćivanje bilo dobar put ka jedinstvu. Mitropolit ne smatra tako, interkomunija treba da bude kruna, a ne sredstvo.\nU prvom milenijumu, iako je bilo brojnih razlika, one nisu smatrane podelom, već jedinstvom u različitostima. To bi mogao biti koncept budućih odnosa. Razlike imaju i kulturološku osnovu, pojedine crkve su žive zajednice. Kardinal J. Racinger, pre nego što je to postao, izneo je da Rim ne bi od budućeg jedinstva trebalo više da očekuje, nego što je toga bilo u praksi prvog hiljadugodišta.\nOno što danas Rim odvaja od Pravoslavlja, smatra mitropolit, dva su “strukturalna elementa”. Prvo: primat rimskog episkopa. U Pravoslavlju nijedan episkop nema primat nad drugim. Drugo: princip sabornosti, koncilijarnosti, u Pravoslavlju je odlučujući. Rimska, pak, crkva je karakteristike Rimskog carstva prenela na crkveno područje.\nObe strane treba da se smatraju i prihvataju kao “sestre”, da uče međusobno. Iako je već bilo dijaloga o shvatanju primata, on je poslednjih godina zbog bolesti pape bio zastao. Ovaj dijalog ima izuzetan značaj, ističe bečki mitropolit Mihail.\n* Carigradska „Sveta Sofija“\nTurske vlasti i mediji prvi put obuhvatnije govore o velikoj ugroženosti mozaika hrama posvećenog svetoj Sofiji, koji je decenijama muzej. Sada je rečeno da se mozaici stari 1500 godina čuvaju bez ikakve zaštite i pitanje je da li se daju restaurisati. U kutijama bez zaštite čuvaju se mozaici na kojima su likovi Presvete Bogorodice, Isusa Hrista i nekoliko svetitelja, koji su se nekada nalazili u kupoli.\nTurski profesor Semavi Eis kaže da je ovo stanje “nacionalni skandal i sramota za Tursku”. Iako se hram smatra osmim svetskim čudom, tretira se kao “bokluk”. Profesor Said Basaran, šef Odeljenja za restauraciju i konzervaciju kulturnog nasleđa pri Istambulskom univerzitetu, traži od vlasti da zapakovane mozaike premeste na “sigurno mesto”.\nSam materijal mozaika nije uvek bio isti. Dok je njegova debljina prvih vekova iznosila 6-7 milimetara, od 8. veka je bila tri santimetara. Mozaika je bilo preko hiljadu kvadratnih metara, samo 60 metara površine u hramu nije bilo njima ukrašeno.\n* Hram Hrista Spasitelja\nGradonačelnik Moskve Jurij Luškov opovrgao je izjave da su temelji najveće pravoslavne crkve u svetu, hrama Hrista Spasitelja u Moskvi, ugroženi. Takve izjave on smatra “glupošću”. Po njemu, hram se nalazi u normalnom stanju. Poslednjih nedelja pojavile su se u javnosti informacije da je narušena “hidroizolaciona stabilnost” dela hrama. O tome je govorio i izvršni direktor Fonda hrama, S. Semjonenko.\nIpak, osniva se specijalna komisija moskovskih gradskih vlasti, koja treba da obavi detaljno ispitivanje stanja temelja. Do sada je zapaženo da ima nekih problema sa podzemnim vodama, posebno oko i pod administrativnim delom kompleksa hrama.\nNekadašnji hram razrušili su boljševici tridesetih godina prošlog veka. Na njegovom mestu sagrađen je ogroman bazen za kupanje. Hram je ponovo sagrađen 1997. godine. Među nekim uglednim stručnjacima vlada mišljenje da je višedecenijsko postojanje bazena na tom mestu izmenilo ravnotežu podzemnih voda. Takođe misle da određeni uricaj ima i trasa metroa koja prolazi nedaleko od hrama.\n* O beskonačnosti\nNovembra ove godine održaće se u Vatikanu međunarodni kongres koji treba da pomogne u razmatranju pojma “beskonačnosti”. Osim teologa, pozvani su fizičari, matematičari, filosofi i drugi. Susret će trajati tri dana. Na njegovoj pripremi rade teolozi i tri papska univerziteta, Gregoriana, Lateranenze i “Regina Apostolorum”.\nKongres je deo projekta posvećenog razmeni između prirodnih nauka i bogoslovlja (STOLj). Na njemu učestvuju i naučnici vodećih evropskih univerziteta, a sponzoriše ga Templton zadužbina\nOrganizatori susreta očekuju i doprinos pravoslavnih teologa.\nizvor: PRAVOSLAVLJE; Broj 914\n« « Претходне вести: EU i Srbija -priča o jednoj nesrećnoj ljubavi\nНаредне вести: Ugovor o kome niko nije obavešten » »


Zabrana gradnje do 15. septembra, ne i za pet velikih investitora | Radio Jadran\nPočetna Društvo Zabrana gradnje do 15. septembra, ne i za pet velikih investitora\nZabrana gradnje do 15. septembra, ne i za pet velikih investitora\nOd danas do polovine septembra primjenjivaće se Odluka o zabrani izvođenja građevinskih radova na području I zone u Herceg Novom. Zabrana se neće ni ove godine odnositi na investitore koji razvijaju projekte od važnosti za grad ili državu i kojima je odobreno izvođenje radova i tokom sezone, kažu Radiju Jadran u Komunalnoj policiji.\n– Odobrenje za izvođenje radova tokom sezone do sada je dobilo 5 kompanija: Azmont investments – za izgradnju saobraćajne i tehničke infrastrukture na prostoru nekadašnje lokacije kasarne u Kumboru, Poliztropus Alternative – izgradnja hotelskog kompleksa na lokaciji Žager u Bijeloj, Igalopromet – za izgradnju poslovno stambenog objekta u Meljinama, Imperio Holdings Limited – za izgradnju hotelskog kompleksa u Meljinama i Talija company za izgradnju hotelskog kompleksa Casa del Mare u Kamenarima – precizirali su u Komunalnoj policiji.\nOvo znači i da će mještani i turisti u blizini gradilišta morati da se strpe. Našoj redakciji se tako obratio Aleksandar Marić iz Đenovića, žaleći se na veliku buku zbog šipovanja terena u kompleksu Portonovi:\n– Iako smo svjesni da je ovaj projekat velika investicija i da se mora raditi, ne shvatamo da podizvođači počinju sa bučnim radovima svakog jutra u 7 časova. Bavim se turizmom, kao i većina mojih komšija, trpimo isti problem i žalbe… Kada bi podizvođači, ili ko god, imao bar malo razumjevanja, jer prihod od turizma je mnogima jedini – navodi Marić.\nV.d. načelnica Službe Komunalne policije, Marija Andrić, potvrđuje da Azmont ima uredno odobrenje zbog važnosti projekta, te da iz Opštine ne mogu uticati na njihovu organizaciju posla.\nOna napominje da u izuzetnim slučajevima, nakon što investitor podnese zahtjev, Rješenjem koje donosi predsjednik Opštine, može se odobriti izvođenje građevinskih radova, ako je riječ o hitnim popravkama objekta i uređaja komunalne i ostale infrastrukture, nužnim radovima na popravci građevina kada zbog ošetećenja postoji opasnost za život i zdravlje ljudi, o projektima od interesa za Opštinu i državu, kao i u drugim izuzetno opravdanim slučajevima.\nŠto obuhvata prva zona?\nPodsjećamo, I zona obuhvata građevinsko zemljište uz more koje je sa kopnene strane definisano linijom koja prolazi od državne granice na rtu Kobila i ide ispod gornjeg Njivičkog puta do raskrsnice sa Jadranskom magistralom, dalje obuhvata prostor ispod Jadranske magistrale do mora i 300 m vazdušne linije iznad sjeverne strane Jadranske magistrale, sve do teritorijalne granice opštine Herceg Novi u Kamenaraima.\nVlada Crne Gore: Nema gradnje u prvih 100 m od obale\nVlada je na jučerašnjoj sjednici utvrdila Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana posebne namjene za obalno područje. Njime je predviđeno da pojas od jednog kilometra od obale bude rezervisan za razvoj turizma.\nMinistar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović kazao je da je prvi put u prostornom planu posebne namjene za obalno područje ucrtano udaljavanje od obale sto metara.\n– Prvo pravilo razvoja – u prvih 100 metara nema nove gradnje. Nema novog planiranja, pa samim tim ni nove gradnje – kazao je Radulović nakon sjednice Vlade.\nPlanirano je i da u narednih 900 metara, osim već postojećih naselja, nema novog stanovanja.\n– Taj prostor smo rezervisali za razvoj turizma i ostalih komplementarnih grana – rekao je Radulović.\nPrethodni članakDio Igala danas bez vode\nSledeći članakPrava Crna Gora najavila otvaranje kancelarija i formiranje opštinskog odbora u Herceg Novom\nLolita 16.06.2018. 17:58 at 17:58\nA crkva na toploj.\nIzvode se radovi, gradi luksuzno stepenište, samo tako.\nAnonymous 16.06.2018. 06:56 at 06:56\nEto,kad se završi što je započeto neće se više ništa gradit,mještani ne smiju više đecu rađat ,…..\nAnonymous 16.06.2018. 06:48 at 06:48\nŞto se ti obraćaš onima koji tebe ni ne vide,crkavaš li to od zavisti mozda?\nAnonymous 16.06.2018. 06:44 at 06:44\nŽao mi je gologuzije,jadnici se muče gledajući one koji rade.\nAnonymous 15.06.2018. 22:33 at 22:33\nDa li ova zabrana vazi i za radove na zaduzbini (stari radio Herceg Novi) posto su danas radili udarnicki ?\nPo tekstu vidim da oni ne pripadaju u te sa dozvolom a previse su daleko (20m) od Opstine ?\nZao mj je vaseg uma2 15.06.2018. 16:24 at 16:24\nVazno da je vama dobro, da ste uzurpirali j kopno i obalu, a drugima nista?!\nGospodo , hoteli su vazni i svaki mora da dobije odobrenje!!! Azmont-pa nofmalno, za 5 god.cete na bukingu pisati da vam je objekat 300m od Portonovog!\nMaki 15.06.2018. 16:21 at 16:21\nGospodin se nece buniti kada PORTO NOVI bude zavrsen pa ce onda da ljuljne 3000 eura kvadrat za svoj stan ili kucu samo zato sto je u blizini istog kao da mu je to u sred Monte Karla a ne do juce u raspadnutom Kumboru…za to se nece buniti sigurno…al mu smeta zvuk masina sada…samo busite ne od 7 no u 5h da se pocne!\nPreduzimač 15.06.2018. 16:10 at 16:10\nItalija ima turističku sezonu 12 mjeseci. Da li oni ikad rade? Zabranjen nam je rad 3 mjeseca, ali smo 12 mjeseci obavezni plaćati porez i registraciju vozila koja stoje. Niko ne bi smio zabraniti ustavno pravo na rad. Uz prilagođeno radno vrijeme, ne bi bilo potrebe za ovim. Doduše, sad će to Radule da riješi, neće više raditi niko i nikad. Turisti u brdo više Baošića? Moguće, moguće…\nistina 15.06.2018. 15:22 at 15:22\nKumbor trpi buku od sipovanja,prasinu od radova,raskopani putevi i sve. evolje u paketu…a pare koje se prikupe od dozvola idu za Podgoricu.Nekad je brodogradiliste radilo ZA glavni grad…sad tu istulili brodogradiliste a “muzu” Porto Novi\nTpo 15.06.2018. 12:43 at 12:43\nDoticni gospodin iz djenovica je ocito ljut sto se crna gora gradi i napreduje\nAnonymous 15.06.2018. 12:29 at 12:29\nDozvolio bi samo Azmontu jer su ogradjeni u kasarni a ostali neka sacekaju kraj sezone, nije presa!\nIstina 15.06.2018. 12:11 at 12:11\nSad kad su ono svoje obezbjediti i izboksovali što njih interesuuj vi građani uz obalu se **** to je Cg demokracija .Gologuzija je uzela sve lokacije sa domaćim poltronima .i ulizicama koje vjerno služe a ostali su stoka sitnog zuba.


HOROSKOP ZA 7. OKTOBAR: Saznajte da li će vam zvezde biti naklonjene i šta vas sve čeka | vesti-info.rs\nHomeNAJNOVIJEHOROSKOP ZA 7. OKTOBAR: Saznajte da li će vam zvezde biti naklonjene i šta vas sve čeka\n6. oktobra 2016. NAJNOVIJE


INFRASTRUKTURNO ČUDO NA SEVERU EVROPE: Gradi se najveći projekat u istoriji zemlje od 47 MILIJARDI DOLARA (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / INFRASTRUKTURNO ČUDO NA SEVERU EVROPE: Gradi se najveći projekat u istoriji zemlje od 47 MILIJARDI DOLARA (VIDEO)\nINFRASTRUKTURNO ČUDO NA SEVERU EVROPE: Gradi se najveći projekat u istoriji zemlje od 47 MILIJARDI DOLARA (VIDEO)\nReč je o autoputu dugom 1.100 kilometara koji će povezivati celu zapadnu Norvešku i tako se protezati kroz šest pokrajina, a ukinuće se čak sedam trajektnih linija. Uz to, vreme putovanja biće skraćeno gotovo 50 odsto, odnosno više neće biti potrebno putovati 21 sat, već 11 sati kako bi se prešla norveška obala, prenosi „Jutarnji list“.\nPlan za izgradnju autoputa E39 norveška je Vlada prihvatila, a do 2029. megaprojekt bi trebalo da bude gotov. Ipak, već postoje nagađanja da će se nekim deonicama moći putovati tek 2035.\nU svakom slučaju, izgradnjom ovog autoputa podići će se lestvica za buduće infrastrukturne projekte.\nPrevious EVROPI PRETI IDEOLOŠKI RAT: AKO SE HITNO NE PREDUZME NEŠTO- SLEDI PROPAST\nNext OTKRIVAMO: ZAŠTO JE PUTINOVA POSETA BEOGRADU IZAZVALA POMETNJU U CENTRIMA MOĆI ZAPADA…


Biljka Amrbozija, Foto: Profimedia\nŠto je ambrozija? Ambrozija je korov koji raste u kontinentalnim delovima. Radi se o jednogodišnjoj biljci. Jedna biljka je u stanju proizvesti i do milijardu čestica polena što je izrazito puno. Negde početkom avgusta, kako noći postaju duže, cvetovi ambrozije sazrevaju i otpuštaju polen.\nZašto dolazi do alergijske reakcije? Imunološki sistem se brine o odbrani organizma od štetnih čestica – bakterija, virusa, gljivica, parazita. Osobe koje imaju problema s alergijama imaju vrlo osetljiv imunološki sistem koji burno reaguje i na bezopasne čestice (alergene) kao što su polen. Kada osoba udahne alergen te kada taj alergen uđe u krvotok, imunološki sisetm reaguje te dolazi do alergijske reakcije.\nKo obolijeva od ambrozijske alergije? Statistika kaže da je među alergičarima na polen njih čak 75% alergično upravo na ambroziju. Postoji tendencija kod ljudi koji su razvili alergijsku reakciju ne jednu vrstu polena, da je razviju i za ostale vrste peludi.\nAlergijski rinitis – simptomi Simptomi alergijskog rinitisa nalikuju simptomima obične prehlade, a nisu izazvani infekcijom. Vaš imunološki sistem na neku stvar reaguje kao da je posredi nekakav opasan uljez koji u organizmu može izazvati upalu i nadraženost.\nAmbrozijaAlergijaAlergijske reakcijeŠta je ambrozijaSimptomi alergijeSimpotomiPreparatiPrirodni lekovi


Početna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Film „Dnevnik mašinovođe“ nagrađen i u Sarajevu\nSana Life 23. avgusta 2016.\tMANIFESTACIJE, UMETNOST Ostavite komentar\nFilm je na Sarajevo film festival prikazan u okviru programa Pretpremijere, u punoj Sali Narodnog pozorista, gde su glumac i producen tfilma Lazar Ristovski, reditelji scenarista Miloš Radović, kao i sarajevski glumac Haris Burina, dočekani uz ovacije. Nakon poslednje scene ove tragikomične priče o nevinim ubicama, mašinovođama, tokom kojeg se publika glasno smejala i tugovala sa junacima filmske priče, ekipa je ispraćena dugim aplauzom.\nU ovoj komediji-melodrami glavni junak je Ilija, koga maestralno tumači Lazar Ristovski, šezdesetogodišnji mašinovođa, na korak do penzije. Njegov devetnaestogodišnji usvojeni sin Sima priprema se da nastavi porodičnu tradiciju. Ilija ga upoznaje sa poslom i činjenicom da su nesrećene izbežne…U filmu igraju i Nina Janković, Mirjana Karanović, Jasna Đuričić, Mladen Nelević, Danica Ristovski, Haris Burina, Tihomir Stanić, Petar Korać, Pavle Erić…\nBeogradska premijera održaće se 14. septembra u Sava Centru, a dan kasnije film će imati priliku da pogleda i novosadska publika, a potom i publika u drugim gradovima Srbije.\nOznakednevnik mašinovođe Sarajevo\nPrethodni Veče u znaku Mire Karanović i Hristine Popović\nSledeći RARITET: Vino “Plemenka” staro 55 godina


Iz Agencije trenutno ne mogu da ocijene da li je nezakonita pomoć Montenegro Airlinesu – Bankar.me\nIz Agencije trenutno ne mogu da ocijene da li je nezakonita pomoć Montenegro Airlinesu\nMay 14, 2020 AVIO SAOBRAĆAJ, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nIz Agencije za zaštitu konkurencije kažu da u ovom trenutku ne mogu ocijeniti da li je prekršen zakon u dosadašnjoj proceduri ili primjeni Zakona o ulaganju u konsolidaciju i razvoj društva za transport putnika i robe u vazdušnom saobraćaju Montenegro erlajnz.\nOvaj zakon predviđa 155 miliona eura ulaganja države u konsolidaciju, razvoj i modernizaciju nacionalne avio-kompanije.\n“Ocjena se ne može dati jer je, prije svega, potrebno utvrditi da li je prisutna državna pomoć. Ukoliko se utvrdi da je pristutna, treba utvrditi i da li je usklađena, a o kršenju zakona bi se mogo govoriti kada bi se eventualno utvrdilo prisustvo neusklađene pomoći”, kazali su Pobjedi iz Agencije u odgovori na pitanje da li je prekršen zakon u propceduri vezanoj za konsolidaciju MA.\nVlada u protekli četvrtak usvojila informaciju u se navodi da Agencija za zaštitu konkurekcije zatražila hitno dostavljanje dodatnih informacija potrebnih za davanje mišljenja o usklađenosti Zakona o ulaganju u MA sa Zakonom o kontroli državne pomoći, jer na osnovu dosad dostavljenih ne mogu da daju ocijenu.\nIz Agencije podsjećaju da su 23. decembra 2019. donijeli mišljenje da u tom trenutku nijesu postojali uslovi, to jest da se na osnovu podnijete dokumentacije nije mogla donijeti ocjena o usklađenosti ta dva zakona.\n“Agencija je dala mišljenje polazeći od činjenice da se predlagač zakona u obrazloženju i zahtjevu pozvao na primjenu principa tržišnog ulagača, koji isključuje državnu pomoć. Suština dokazivanja principa tržišnog ulagača je u tome da se pruže jasni dokazi da bi se na isti način ponašali privatni investitor i država kod konkrektnog ulaganja – objasnili su iz Agencije.\nNa pitanje što fali podnijetoj dokumentaciji da bi se donijela ocjena o usklađenosti iz Agencije, odgovaraju da ona ne sadrži suštinske zahtjeve u pogledu testa subjekta u tržišnoj ekonomiji, to jest da će doći do prinosa kapitala u razumnom roku, koji će obezbijediti povrat ulaganja. Navode i da ne isključuju mogućnost da se kroz nove analize dokaže prisustvo subjekta u tržišnoj ekonomiji. Kroz test subjekta u tržišnoj ekonomiji se ispituje cilj koji se želi ostvariti putem ulaganja, a on može da bude povrat ulaganja, a opravdan cilj predstavlja i ulaganje koje bi bilo manje od gubitka, koji bi nastano usljed izostanka ulaganja.\nKažu da je Agenciji, uz zahtjev, dostavljena analiza opravdanosti ulaganja, koji je uradila respektibilna kompanija, ali je za sprovođenje testa neophodan realan i precizan poslovni plan.\n“U takvoj situaciji Agencija nije mogla da se izjasni da je isključena državna pomoć, ali ni da definitivno odbaci mogućnost da se može primijeniti načelo subjekta u tržišnoj ekonomiji-“objasnili su iz ove Agencije.\nU informaciji koju je Vlada usvojila u četvtak se navodi da je sa konsultantskom kućom „Deloitte“ sklopljen ugovor za izradu tražene analize i da je odlučeno da se 150 hiljada eura preusmjeri iz budžetske reserve na Ministarstvo finansija. Zadatak uključuje dostavljanje finalnog izvještaja kao nezavisnog pregleda poslovnog plana Montenegro erlajnza, sa analizom faktora koji su doveli do teškoća u poslovanju i analizom pretpostavki i parametara na kojiima se zasniva poslovni plan kompanije. Treba da obuhvati mjera organizacionog i operativnog restrukturiranja, analizu osjetljivosti rezultata poslovnog plana na izmjene ključnih pretpostavki, pesimistični i optimistični scenario, analizu mjera speciojalnog zakona sa finansijskom podrškom koju je država pružila kompaniji od 2012. do 2015. godine, procjenu vrijednosti kapitala kompanije primjenom prinosnog pristupa i detaljni pnkaz obračuna koji su izvršeni prilikom analize poslovnog plana.\nAgencija ne može odlučivati o načinu primjene zakona\nNa pitanje Pobjede da li je moguće primjenjivati Zakon o ulaganju države u MA, iz Agencije su kazali da je propisano da se svaki takav akt prije usvajanja dostavlja Agenciji radi davanja mišljenja.\n“Agencija se izjašnjava da li se prijedlogom akta vrši dodjela državne pomoći, a u ovom slučaju predlagač se pozvao na načelo koje isključuje državnu pomoć. Agencija se izjasnila tako što je tražila dopunu dokumentacije”, objasnili su i dodali da očekuju dokumentaciju.\nŠto se samog zakona tiče, on je usvojen u parlamentu i Agencija ne može imati bilo kakva ovlašćenja za odlučivanje o njegovoj primjeni.\n“Agencija ima ovlašćenja da nastavi postupak ocjene prisustva, odnosno isključenosti državne pomoći. U zavisnosti od donijete odluke može i da naloži povraćaj dodijeljene nezakonite, odnosno neusklađene državne pomoći. Dakle, postupak je u toku, te u ovom trenutku nije moguće iznositi preliminarne stavove”, pojasnili su iz Agencije, napominjući da ovi postupci obično traju duži period i kod nadležne uprave EK.\n“Zato se podnosiocu prijave najčešće ostavlja mogućnost da podnosi dopunske dokaze ukoliko smatra da može opravdati dodjelu državnih sredstava”, pojasnili su oni.\nPOJMOVI155 miliona za Montenegro Airlines dug Montenegro Airlinesa Montenegro Airlines pomoć za montenegro airlines\nPrevious Pandemija u Sloveniji “pojela” dobit banaka u prva tri mjeseca\nSljedeći Kia i Rimac razvijaju novu generaciju električnih automobila (foto)\nCrnogorskoj avio-kompaniji od Slovenije 45,5 hiljada eura\nMontenegro Airlines u minusu 15 miliona


NOVE INFORMACIJE O STANJU MILORADA DODIKA: Pod stalnim je nadzorom, lekari na vezi sa stručnjacima iz Srbije | EX YU\nNOVE INFORMACIJE O STANJU MILORADA DODIKA: Pod stalnim je nadzorom, lekari na vezi sa stručnjacima iz Srbije | Mondo Portal\nNOVE INFORMACIJE O STANJU MILORADA DODIKA: Pod stalnim je nadzorom, lekari na vezi sa stručnjacima iz Srbije 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n24.12.2020. / 11:56 11:59\nAutor Lana Stošić 24.12.2020. / 11:56 11:59\nNakon današnjeg zasedanja konzilijuma lekara Univerzitetskog kliničkog centra RS-a ustanovljeno je da je zdravstveno stanje predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika stabilno i nepromenjeno u odnosu na sredu.\nKako je saopšteno iz ove medicinske institucije, njeni lekari su u stalnim konsultacijama s eminentnim stručnjacima iz Srbije i iz inostranstva.\n"Gospodin Dodik se oseća dobro i on je pod konstantnim nadzorom konzilijuma", kazali su.\nDodik je 21. decembra primljen u banjalučku bolnicu zbog obostrane upale pluća, a kasnije je bio pozitivan na korona virus.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je juče da je u Banjaluci bila ekipa lekara iz Srbije, koje je predvodio direktor Klinike za infektologiju u Beogradu Goran Stevanović, da bi se konsultovali s banjalučkim lekarima o lečenju Dodika.\nVučić je naveo da će Dodik "imati najbolju negu i na raspolaganju sve što bude moglo da se uradi i u Banjaluci i u Beogradu".\n24.12.2020. / 18:54\nOp op..... Stiglo ga sopstveno ne znanje, bahatost i glupost..... I mis izadje iz rupe 😉🤫\nPosaljite mu Loncara, on je strucnjak\n24.12.2020. / 13:51


Kakav je film?Srpski film (2010)\nOvaj film je vrlo obećavao i ogromna galama se bila podigla oko njega. Interesovanje je bilo naprosto neverovatno, toliko masivno da je organizacija Novosadskog festivala “Cinema City” dodala još jednu specijalnu projekciju u jedan čas posle ponoći, kako bi približno omogućila svima zainteresovanim da pogledaju ovo ostvarenje.\nKao što svi oni koji prate moj blog znaju, poštovalac sam “Gore filmova” i nemam problema sa eksplicitnijim materijalom, i iako sam imao određenu ideju da je u pitanju malo “oštriji” materijal, ovo je stvarno bilo previše. Zapravo, ovo je jednostavno loš film, koji na jedan jeftin i prilično nizak način pokušava da podigne famu, i privuče publicitet.\nFilm je generalno sastavljen od ekscesivnog nasilja, koje svim silama pokušava da šokira i zaprepasti, totalno zanemarivši priču i zaplet. Ali to nije najgori deo filma. Najgore od svega ovde je što je film pokušao publici da se predstavi kao jedno umetničko ostvarenje, koje je reditelj, Srđan Spasojević, želeo da plasira kao “artističnu, političku alegoriju u vezi sa životom u Srbiji”. On je ovaj svoj projekat nasumice prenabacanih agresivnih prikaza pokušao da opravda, grubo prepričano, kao našim dnevnikom zlostavljanja od strane Vlade Srbije, i naroda koji je hipnotisan i nemoćan pored diktatorskog režima države, terajući nas da radimo šta oni hoće. Svašta. Čovek se bestidno nalupao gluposti!\nIako tehnički nije loše snimljem (ako ništa drugo, onda provlačenjem kroz moderne i popularne filtere), ne sadrži nekakav poseban smisao, niti bilo kakvu semi-normalnu poruku. Iskustvo gledanja ovog filma je ekvivaletno gledanju terorističkih klipova na you_tube-u. Gluma u filmu je u najveću ruku osrednja, i ima šmek zapadnjačke idustrije, baš kao i čitava realizacija filma. Iako su dvojica glavnih aktera, Srđan_Todorović i Sergej_Trifunović, generalno kvalitetni glumci, njihov doprinos je jedva prolazan i prihvatljiv.\nNažalost, o ovom filmu nema stvarno šta puno da se kaže, on ne poseduje scene nasilja, vulgarnosti i generalne gadosti kako bi naglasio neke momente na jedan umetnički način. On je jednostavno jedna izuzetno tanka priča, sa jako predvidivim zapletom, pretrpana gomilom eksplicitnih scena, čisto kako bi izmuzao što više na vizuelnosti, i bio smatran kao “strašan” film. Patetično.\nAko želite da pogledate kako kvalitetni filmovi ovog žanra izgledaju, pogledajte sledeće naslove: “Salo,_or_the_120_Days_of_Sodom” ; “Cannibal_Holocaust” ; pa čak i “Irreversible”, pa uporedite sa ovim promašajem.\nzapravo, kada sam tek izašla iz bioskopa – moj prvi utisak je bio: super!\nda, priznajem, dopalo mi se što sam videla nešto ovako smelo kod nas, napravljeno u našoj produkciji, sa našim glumcima i našim rediteljem.\na onda, kad sam sumirala sopstvene utiske sa svima vama ostalima i kada sam shvatila da je zapravo samo taj šok ono što je ostalo – bilo mi je jasno o čemu se radi.\npoenta šoka nije da šokira, nego da navede na razmišljanje.\novaj film me je naveo na razmišljanje tek toliko da se zapitam kome je i zašto palo na pamet da ga nazove tako kako ga je nazvao.\nFilm je sačinjen od eksplicitnih scena, sve u pozadini toga je trulo i klimavo.\nPingback: Tweets that mention Kakav je film? » Srpski film (2010) -- Topsy.com\nPingback: Kakav je film? » Šišanje – Skining (2010)\nHmh. A ja sam film od samog početka skapirala kao alegoriju stanja/sranja u Srbiji, i kao prikaz spirale zla koje nije pošteđen apsolutno niko; čak ni onaj ko ima tu nesreću da se rodi u Srbiji (aludiram na onu infamous scenu). I sa te strane smatram da je film izuzetno hrabar, kao ni da nisu pravljeni kompromisi. Zato su i reakcije toliko podeljene – ili ga ceniš, ili ga mrziš. Ja spadam u ove prve, jbg. 🙂 Ali opet – ovaj film (baš kao ni 99% filmova tog gore/exploit fazona) nije za širu publiku. :S Tek kada se odmakneš par koraka unazad i napraviš neki otklon od mučnih scena, tek onda možeš da vidiš "the big picture". Problem je što je teško distancirati se od tih exploit prizora. :S\nInače, poređenje sa Pazolinijem je veoma interesantno. Konkretno, meni Salo nije bio toliko "gadan" za gledanje (verovatno zato što se uvek zakikoćem kada čujem italijanski jezik). U stvari, Salo karakteriše neka sublimirana disturbia koja je veoma intenzivna, dok je disturbia u SF eksplicitna od prvog trenutka. To dosta govori i o senzibilitetima autora. Jedno je Pazolini, drugo je autor Šok Koridora. 🙂\nPingback: Kakav je film? » Život i Smrt Porno Bande – The Life and Death of a Porno Gang (2009)\nEh, Srpski film! Toliko se trubelo o tom filmu, da sam jednostavno morala da ga pogledam i na kraju – scene koje nisu bile šokantne su bile dosadne, tako da sam pola filma ubrzala. A i šta se drugo moglo očekivati od onog Šok koridora? Šok zarad šoka. Jedino mi nisu jasni Sergej Trifunović i Žika Todorović, u koje sam zaista polagala nade.\nJako su jeftini i naporni momenti, sve je tako nekako isforsirano, uopšte mi se ne sviđa.\nMeni je bio cool. Ono, drzi paznju, tera te da razmisljas sta se koj kurac desilo i koja je zapravo fabula filma (tek na kraju saznajemo da je nema, ali do 2/3 filma nisam znao skk se desava i zasto se to tako odvilo… ) pa mi je stoga, a i ono kod nas nije bilo slicnih stvari, bio interesantan… Nista nesto preterano, ali svakako ok film.\nNe znam, meni je delovalo kao da po svaku cenu želi da šokira, a radnja i ti momenti "rastrojenih srba" su mi stvarno bili nepotrebni…\nSokirati i tako privuci paznju ,sok radi soka.U pravu si ocena 1/10\nGlavna karakteristika Srpskog filma je po meni neuverljivost. Film je jednostavno toliko ocigledno fejk, da me je stalno izbacivao iz price i kolko god ja želeo da mu se prepustim to mi jednostavno nije uspevalo. Kapiram da je dosta uverljiviji, a samim tim i zanimljiviji strancima.\nGledah ga bez izbačene ili skraćene scene, šta se već tu posle desilo i katiralo, ne znam.\nMeni je lično bio šokantan i nisam ga preporučila nikome, ko ga je pomenuo. Malo je sramotno i dosta buke se diglo sa razlogom oko etimološkog naziva filma, no, ni pored peticije, nisu uspeli da ga "prekrste".\nIsprazan, konfuzan, horor svakako, smisla nigde. Pohvale za Sergeja Trifunovića, Srđana Todorovića i Katarinu Žutić.\nfilm je nevidjena glupost\nNext ArticleDilema - The Dilemma (2011)


Gde i Kako Kupiti Kava Lend [Vodič za Kupovinu HARD 2022]\nGde kupiti Kava Lend?\nDakle, spremni ste za ulazak u svet kriptovaluta i želite da znate gde da kupite Kava Lend (HARD)? Dozvolite nam da vam prvi poželimo dobrodošlicu u novu globalnu digitalnu ekonomiju. Misija Kriptomata je da svima omogućimo prednosti blokčejna i kriptovaluta – i to na način koji je siguran, bezbedan i neverovatno jednostavan za korišćenje.\nPlatforma Kriptomat je napravljena da obezbedi brz, lak i bezbedan način da povećate svoj kripto portfolio – u samo nekoliko klikova. Takođe pružamo podatke i alate koji su vam potrebni za donošenje informisanih, pametnih odluka o trgovanju. Pogledajte grafikon cena kriptovalute Kava Lend na desnoj strani, a kada budete spremni da počnete, samo pritisnite dugme „Kupi Kava Lend“!\nKako kupiti Kava Lend na Kriptomatu?\nKupovina kriptovalute Kava Lend (HARD) najjednostavnija je na Kriptomatu. Postanite ponosni vlasnik HARD kriptovalute u 3 jednostavna koraka:\nPre nego što kupite Kava Lend, prvo morate verifikovati svoj nalog. Da bi sve bilo u skladu sa propisima (i da bi vaš nalog bio siguran za korišćenje), morate priložiti ličnu kartu ili pasoš kako biste potvrdili svoj identitet.\nKupite Kava Lend (HARD)\nTo je to – spremni ste! Pripremite se za ulazak u svet nove, digitalne ekonomije svojom prvom kupovinom kriptovalute Kava Lend (HARD) kupovinom na Kriptomatu!\nKupite Kava Lend pomoću bankovnog transfera (SEPA)\nŽelite da obavite veliku Kava Lend kupovinu? SEPA bankovni transfer vam pruža bezbednost i mogućnost da uz nisku proviziju deponujete onoliko gotovine koliko želite u jednoj transakciji.\nKupite Kava Lend pomoću platne kartice\nNemate SEPA račun? Nema problema! Kupci Kriptomata mogu da kupe Kava Lend za gotovinu pomoću kreditne ili debitne kartice. Transakcije karticama takođe vam pružaju mogućnost da istog trenutka uđete u svet kriptovaluta – bez čekanja da se sredstva izmire.\nKupite Kava Lend pomoću Skrilla ili Netellera\nKupovina kreditnom i debitnom karticom nije u vašem stilu? Skrill i Neteller nude još jedan alternativni način plaćanja za kupovinu kriptovalute Kava Lend. Možemo reći da smo i više nego srećni što podržavamo obe ove elektronske opcije.\nKupite Kava Lend: Zaključak\nDetaljne informatije i promene Kava Lend cene uvek lako možete naći na Kriptomatu.\nPočni da kupuješ Kava Lend sada\nSada kada znate koliko je lako (i bezbedno) kupiti Kava Lend na Kriptomatu, jedino što preostaje jeste da kupite HARD!\nKava Lend – šta sve možete uraditi sa ovom kriptovalutom?\nKava Lend (HARD) je moćan špekulativni alat, tako da mnogi kupuju i čuvaju kriptovalute u nadi da će ostvariti veliki profit.\nŽelite još jednu kriptovalutu? Možete lako da menjate deo vašeg Kava Lend portfolija za drugu kriptovalutu po vašem izboru.\nZašto je Kriptomat najbolje mesto za kupovinu kriptovalute Kava Lend?\nKoliki iznos kriptovalute Kava Lend bi trebalo da kupim?\nSvako mora da donese ovu odluku za sebe, na osnovu ličnih finansija i strategije ulaganja. Kriptomat pruža sve alate potrebne da se što jednostavnije i sigurnije pridružite Kava Lend svetu i kriptovalutama uopšte.\nDa, zbog naknada koje su vezane za transakcije na Kava Lend blockchainu, minimalni iznos kupovine je 25 EUR.\nMogu li kupiti Kava Lend koristeći tuđi bankovni račun?\nNe. Morate biti vlasnik računa kako biste pokrenuli SEPA bankovni transfer i kupili Kava Lend na Kriptomatu.\nDa li je Kava Lend jednostavno prodati?\nIako rastanak od bilo koje kriptovalute može biti težak, Kriptomat vam pruža mogućnost da lako prodate svoj Kava Lend kad god to želite – 24 sata dnevno, 7 dana u nedelji, 365 dana u godini. Za uvid i analizu osnovnih i tehničkih Kava Lend podataka, pogledajte našu stranicu sa cenama za Kava Lend.