Sofiji prete smrću iz NAJGLUPLJEG mogućeg razloga: Kad skine naočare i ljudi vide njene obrve reaguju kao da su videli ĐAVOLA - Zena.rs\nSofija Hadžipanteli postala je Instagram senzacija zbog spojenih gustih obrva koje su privukle pažnju modnih kuća i magazina. Borba da je dobiju na naslovnicama i promo fotografijama izazvala je, pa podignute obrve u javnosti jer su se svi zapitali - da li je ovo novi trend? Sofijin slučaj nema nikakve veze sa trendom, već sa životnim izborom i odrastanjem.\nSofiji stižu pretnje smrću zato što ima spojene obrve Foto: sophiahadjipanteli / Instagram\nSofija je gostovala u jutarnjem programu "Good Motning Britain" na televiziji ITV. Voditelj Pirs Morgan želeo je da sazna kako je karijera modela iznenadno eskalirala i da li namerno neguje spojene obrve kako bi privukla pažanju.\n"Volela bih da je postojao momenat koji je doveo do toga da prestanem da čupam obrve. Odrasla sam u veoma konzervativnom delu Merilenda i odrastanje je bilo teško.\nKapa dole za sve OVE ŽENE koje su nam pokazale DRUGO LICE LEPOTE: Svi su im govorili da su RUŽNE, ali one su danas NAJTRAŽENIJI MODELI!\nBilo je dosta negativnih reakcija, kako na ulici, tako i na društvenim mrežama. Često sam dobijala pretnje smrću", rekla je Sofija.\nKarijera modela slučajno je zakucala na njena vrata nakon što su dizajneri i modne kuće za milenijalce želeli da promene način percipiranja savremene lepote. Međutim, sa popularnošću došle su negativne reakcije i pretnje.\nGledaoci jutarnjeg programa pružili podršku Sofiji na društvenim mrežama.\n"Svako ko šalje pretnje smrću osobi koja ima spojene obrve treba da dobro razmisli o svom životu", "Čovečanstvo je postalo jadno do bola kad mu smetaju nečije obrve", "To su samo obrve ljudi, žena nikog nije ubila", pisali su ljudi na Tviteru.\nU poslednjih pet godina modni urednici i velike modne kuće promenili su ideologiju rada i pristupa idealu lepote, pa su na modnim pistama i naslovnicama sve prisutniji ljudi koji odskaču od standarda koji je godinama nametan. Ljudi sa više kolograma, spojenim obrvama, nesimetričnim licem su sve više traženi u novom poretku lepote i modne industrije.


Banjac: Kontakt Handžića i igrača Širokog je postojao, Sloboda oštećena za penal – Sport Centar Banjac: Kontakt Handžića i igrača Širokog je postojao, Sloboda oštećena za penal – Sport Centar\nPotpredsjednik Komiteta za sudije i suđenje NSBiH Dragan Banjac komentarisao je u večerašnjoj emisiji BHT1 sudijske odluke u 26. kolu Premijer lige.\nBilo je osam spornih situacija, a najviše na Koševu – čak tri.\nPrema mišljenju Banjca, simuliranje Dražena Bagarića sudija Dragan Petrović je ispravno sankcionisao javnom opomenom, dok je bio u pravu i za drugi žuti karton Dine Ćorića nakon kojeg je isključen.\nMnogo prašine podigao je dosuđeni jedanaesterac u sudijskoj nadoknadi. Prema mišljenju Banjca kontakt Harisa Handžića i odbrambenog igrača Širokog je postojao, sudija je imao dobar pregled i podržao je odluku da pokaže na bijelu tačku.\nDrugi žuti karton Kristijana Stanića na meču protiv Željezničara je opravdan.\nMladost DK je tražila penal protiv Zvijezde 09, ali nije bilo namjernog igranja rukom.\nSloboda je dva puta tražila penal protiv GOŠK-a. U prvoj sitiaciji srušen je Ivan Baraban, ali sudija je bio jako blizu, iako je postojao kontakt. Koordinacija sa pomoćnikom, pomogla je da donese odluku, tvrdi Banjac.\nU drugoj situaciji, nakon udarca Barabana ruka fudbalera GOŠk-a zaustavlja loptu i sudija Admir Musić je trebao dosuditi kazneni udarac, jasan je Banjac.\nNa meču Tuzla Cityja i Radnika poništen je gol Brekala. Dva igrača Tuzla Cityja su bila u ofsajdu i dileme nije bilo.\nPogledajte sporne situacije i komentare Dragana Banjca.\nBHT 1 neka pod hitno promjene komentatora suđenja Dragana Banjac, čovjek očite greške sudija komentariše ispravno. Treba dovesti komentatora suđenja koji nije iz kriminalne sudijske organizacije. Samo u ovom kolu je prikrio tri očite greške sudija.


Analiza: Italijani - Liverpulov nenadoknadivi gubitak! | BN\nAnaliza: Italijani - Liverpulov nenadoknadivi gubitak!\nČetiri igrača plaćena 62.300.000 evra, vraćena je samo sića...Dosena, Akvilani, Borini i Baloteli papreno plaćeni, a do sada se od njihove prodaje u klupsku kasu slilo svega 5.375.000 evra!\nFudbal 29.07.2015 | 23:45\nItalijani definitivno ne uspevaju na Enfildu. Uprava Liverpula u poslednji sedam godina u svoje redove je dovela četvoricu italijanskih fudbalera i niko od njih nije uspeo da ostavi značajan trag u slavnom engelskom klubu. Za neke od njih obeštećenja su bila paprena, polovina je za sada otišla za siću, a takav će slučaj biti očigledno i sa Mariom Balotelijem i Fabijem Borinijem, igračima koji su pošteno razočarali zahtevnu publiku Redsa.\nŽargonski rečeno, "nogu" je povukao Andrea Dosena 2008. godine, koji je Udinezeu plaćen 9.000.000 evra, a nakon dve sezone za svega 3.750.000 evra prešao je u Napoli. Godinu dana kasnije Crveni su iskeširali čitavih 20.000.000 evra za veliku nadu Rome Alberta Akvilanija, koji je nakon tri sezone tumaranja po pozajmica na leto 2012. godine potpisao za Fjorentinu, koja je njegov ugovor od Liverpula otkupila za svega 2.000.000 evra.\nCrveni se ni tada nisu opametili, već su sa Vučicom poslovali istog leta, kada su Fabija Borinija platili 13.300.000 evra, a on se u ovom trenutku povezuje sa odlaskom u redove novopečenog italijanskog prvoligaša Karpija, pa je izvesno da ni tu Redsi neće moći da se opare.\nNestašnom Mariju Baloteliju Liverpul je možda bio i poslednja velika stanica u karijeri, ako se nešto radikalno ne promeni, pošto za njega u ovom trenutku interesovanje pokazuje samo Sampdorija.\nTemperamentni gazda Sampe Masimo Ferero dolazak Balotelija vidi kao dobar marketinški potez. Tamnoputi napadač prošlog leta je plaćen 20.000.000 evra, ali u Đenovi žele da prepolove tu sumu.\n"Rekli su mi da je Baloteli bio juče u Đenovi. Uz popust, njegova cena iznosi 10.000.000 evra. Čekamo ga raširenih ruku", rekao je u svom stilu Ferero.\nS obzirom na koji je način Baloteli igrao u prošloj sezoni i da Brendan Rodžers po svaku cenu želi da ga se reši, možda se može očekivati da ovakva ponuda Sampdorije i bude prihvaćena, jer je sve manje klubova koji bi u svojim redovima želeli da vide tako nestabilnog igrača , bez obzira na njegove nesporne igračke kvalitete.\nDakle, kada se sve sabere, Liverpul je italijanskim klubovima u poslednjih sedam godina na ime obeštećenja za četiri igrača platio ogromnih 62.300.000 evra, a od njih je do sada povratio svega 5.375.000 evra. Čak i ako budu prodali Balotelija, ukupan gubitak je nenadoknadiv.


NE MORAM JA NIŠTA: Ovo je razlog zbog čega Pavle Vuisić pred Titom nije hteo da nosi SVEČANO ODELO! | Dnevne\nPočetna AKTUELNO NE MORAM JA NIŠTA: Ovo je razlog zbog čega Pavle Vuisić pred Titom nije hteo da nosi SVEČANO ODELO!\nPoziv se, naravno, odnosio i na Pavla Vuisića, koji je u filmu igrao šofera Jordana. I tako se dogodilo da dva uniformisana oficira pokupe slavnog glumca sa njegovog splava na Savi i odvedu pred kapije dvora na Dedinju gde su ga dočekale devojke čiji je zadatak bio da Paju odvedu do garderobe i daju mu lepo, svečano odelo predviđeno za prijem kod Tita. Obučen u svoju “alasku uniformu” – bermude, raskopčana prugasta košulja, papuče izbledele od peska, Pavle Vuisić nije imao ni najmanju nameru da obuče “pingvinski kostim”


Čačanski železničari davali krv - Ozonpress :: internet portal\nTag: Kap po kap, krv, železnica\nU zdravstvenoj ambulanti Železničke stanice u Čačku održana je akcija dobrovoljnog davanja krvi, koju su zajednički organizovali Crveni krst Čačak, Služba za trasfuziju krvi i Dobrovoljno društvo železničara „ Kap po kap – život“. Železničari našeg grada godišnje dva do tri puta organizuju akciju dobrovoljnohg davalaštva krvi na zahtev gradske bolnice.\n– Godišnje imamo dve do tri akcije dobrovoljnog davalaštva krvi i odziv železničara i njihovih prijatelja je uvek odličan. Uvek smo bili deo zajednice i to i na ovaj naćin potvrđujemo. Ovo je treća akcija ove godine a kao što ste mogli da čujete od mojih kolega motivi su pre svega humanost. I ovoga puta krv će dati oko 40 davalaca, rekao je Ivan Božović, organizator i član Dobrovoljnog društva Kap po kap – život.\nGradskoj bolnici u Čačku poslednjih nedelja nedostaju sve krvne grupe, a krv možete dati svakog radnog dana u Službi transfuzije od 7 do 13:30 časova.


Pozornica - Pod međimurskim nebom - stranica 26 od 112\nFRONTMEN BENDA OGENJ Tomislav Mihac Kovačić:\n'Sigdi je lepo, al doma je najlepše'\nKoncert tamburaša KUU Zvon Mala Subotica\nLjubavne pjesme za srce i dušu\nMeđimurci u Ljubljani\nVrijedni čuvari sjećanja na rodnu grudu\nTrebamo dovesti nove članove\nTatjani Hunjadi još jedan mandat\nDruštvo žena Amalija Kranjec\nSVETA MARIJA Viktorija Žižek zamijenila uloge\nLidija Bajuk dobila nagradu 'Zvonimir Golob'\nOsnovna umjetnička škola Miroslav Magdalenić: Glazbom i plesom u duhu fašnika\nU srijedu, 7. ožujka\nSamo za žene! Koncert Globus benda u centru za kulturu Rudar Mursko Središće\nVladimir Novak iz Šenkovca: Od lokalnog podija do koncerta života!\nMlada saksofonistica Leonarda Krsnik iz Dekanovca\nArmando Puklavec: Međimurske pjesme iznimne ljepote premalo se izvode na koncertnim podijima\nPrikazano 376-390 od 1668 ‹ 1 2 … 22 23 24 25 26 27 28 29 30 … 111 112 ›\nPrikaži 391 - 405 od 1668 članaka


10-01-2019 17:53 Svet Planeta\nNASA je, kako je dodao, "pala kao žrtva unutrašnje borbe u SAD", a čitava situacija sa spiskom sankcija je sramota, prenosi TAS.\nPročitajte OVDE u kakav to novi rat kreću Ameri.\nRogozin: Da ste imali S300, ne bi bile srušene zgrade Generalštaba.\nLučić tvrdi da Putin donosi rešenje za Kosovo: Čečenski metod za vraćanje srpske zemlje (VIDEO)


U SFRJ kradene bebe: Sava i Ružica prvi posumnjali | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tU SFRJ kradene bebe: Sava i Ružica prvi posumnjali\nOni se, u toj tvrdnji, oslanjaju na nespornu činjenicu da su pre toga mnoga deca iz bivše Jugoslavije legalno usvojena u inostranstvu, u nekim slučajevima, kako se pokazuje – uz korupciju.\nKada se taj mehanizam uhodao, tvrde, prešlo se na obmanjivanje roditelja da su im deca umrla u porodilištima, da bi onda mimo njihovog znanja bila prodata strancima!\nBebe iz Srbije su se „usladile“ strancima, i mi smo ubeđeni da je posle velikog broja usvajanja dece sedamdesetih godina prošlog veka i posle toga nastavljen „izvoz beba“ – tvrdi Goran Filipović, roditelj iz Beograda.\nPosle oduzimanja dece od majki i volšebnih usvajanja, naše bebe su potom počele da nestaju iz porodilišta. A poznato je, na primer, da u jednom gradu u Danskoj živi veliki broj uspešnih poslovnih ljudi usvojenih iz naše zemlje.\nUkazuju i da su, zbog manje ponude nego potražnje i dobrog „kvaliteta“, naša deca u inostranstvu bila veoma skupa.\nDa je Srbija minulih decenija bila „eldorado za usvajanje dece“, dok su od ovog „biznisa“ mnogi zarađivali, potvrdio je Anders Olsen, koji već 42 godine živi u Kopehagenu.\nRodio se 1972. u Slankamenu kao Srđan Milinković. Kada mu je danska majka kazala da su ga kao tromesečnu bebu kupili za 20.000 maraka od Centra za socijalni rad u Srbiji, izbezubljeni čovek je doputovao u Slankamen.\nUpoznao je prave roditelje, Dušana Milinkovića (88) i Sofiju Bošnjak (63), koja mu je rekla da je po dolasku iz porodilišta, nasilno odveden iz kuće.\nStranci su, u međuvremenu, pronašli mnogo jednostavniji način da dođu do naše dece, a da i ne vide Jugoslaviju.\nTada nije bila tajna da izvestan broj naših radnica zaposlenih van zemlje, rađao vanbračnu decu, a potom ih „poklanjao“ pojedincima ili organizacijama i agencijama za usvojenje.\nA u to vreme, na radu u inostranstvu bilo je samo iz Srbije oko 30.000 žena.\nZvanično, za šest meseci 1972. godine u Zapadnom Berlinu, na području našeg konzulata u Štutgartu usvojeno je čak 1.300 mališana, vanbračno rođenih u SR Nemačkoj, gde su njihove majke, naše državljanke, bile privremeno zaposlene.\nSAVA I RUŽICA PRVI POSUMNjALI\nOni su prvi u Srbiji postali sumnjičavi roditelji i to sa bolnim razlogom.\nSava i Ružica Babić iz Inđije, krznarski radnici u penziji, tragali su za svojim sinom Nikolom još od daleke 1959. godine, kada je nestao u beogradskoj bolnici za nedonoščad.\nNesrećna majka je stalno imala osećaj da se dogodilo nešto čudno sa dečakom, koji je sa njom proveo samo desetak sati u porodilištu u Inđiji.\nGodine 1996. Ružicu i Savu poremetio je anonimni telefonski poziv i otkriće da je njihovo treće dete, za koje su mislili da je mrtvo već 37 godina, zapravo – živo!\nBitka za Crvenu planetu počela je sletanjem ruske sonde 1971.godine prošlog veka


Petak 13ti – spasitelj\nNovember 7, 2013 IsaLeave a comment\nDodatak 6 iz knjige 13ti Apostol\n* Ovo je dodatak koji sam pripremio sa onim sto sam naucio iz reci 13tog Apostola i Naslednika, Imam Ahmed Al-Hasana. (Komentator, Dr. Tawfiq al-Maghribi)\nPetak u kome je 13ti Apostol bio razapet (Petak 13ti)\nPetak 13ti April 2012. se dogodio pre par meseci, i nazvan je Crni Petak od (strane) velikog broja Hriscana, posebno Pravoslavnih. I generalno, ko god vidi putovanje miliona ljudi danas i predhodnih vremena, ce naci da Petak koji pada 13tog u mesecu se smatra losim znakom, i ovog dana oni se neobicno ponasaju tako da ne putuju ili kupuju, pa koja je prica ljudi koji smatraju ovo internacionalnim fenomenom?\nI pre nego sto istrazimo odgovor iz reci Apostola Imam Ahmed Al-Hasana a.s., trebalo bi da uzmemo u obzir pogled ljudi na to:\nZa zapadnjake, oni generalno smatraju Petak koji pada 13tog losim znakom, i njihov strah od dana je veoma cudan. Prema Donald Dossey-u, osnivacu Stres Menadzment Centra i Fobia Instituta u Asheville-u, Severna Karolina, ova fobija ima uticaj na dvadeset dva miliona ljudi u Sjedinjenim Drzavama. Simptomi se krecu od blage anksioznosti do panicnih napada, i ljudi mogu da udese/promene rasporede ili da propuste citav dan posla zbog svog straha od ovog dana. *\nI prema Dossey-u procenjuje se, da se preko 800 miliona dolara izgubi u poslovima na ovaj dan, jer ljudi nece da lete ili rade posao kako bi normalno radili.\nCak, veliki procenat zgrada i hotela u Sjedinjenim Drzavama preskacu 13ti sprat i idu sa 12tog na 14ti. A ponekad je broj 13 zamenjen sa 12A. A u bolnicama, obicno ne postoji soba koja nosi broj 13. Sto se tice aerodroma, mnogi od njih preskacu 13tu kapiju (gate).\nPa sta je istina u vezi sa ovim fenomenom (tuga ljudi na Petak 13ti) i koji je razlog iza ove duboke tuge i zalosti ovog dana?\nPrvo, da pogledamo primere dana tuge kod Muslimana; na primer, spominjemo 10ti Muharam, koji je dan mucenistva Al-Husseina a.s., namesnika Allaha na Njegovoj zemlji i voljenog medju Njegovim izabranim Poslanicima a.s., i prenosi se od potomstva Muhameda (a.s.) da je to dan tuge, i na taj dan su oni savetovali ljudima da se ne preokupiraju stvarima ovoga sveta.\nI slicna tuga se nalazi u secanju na ubistvo Jovana sina Zakarije, Allahovog Poslanika a.s., i odvajanja njegove glave od njegovog plemenitog tela. Pa sta se dogodilo na Petak 13ti da je slicno onome sto se dogodilo 10tog Muharama i slicno ubijanju Jovana sina Zakarije (a.s.)? I da li je taj dan takodje bio okupan krvlju namesnikovom od namesnika Allaha, pa da uzrokuje da tuga prevagne u srcu osobe, kao sto se krv njegovog oca prolije na zemlju korupcije i neposlusnosti?\nJa ne verujem da odgovor ostaje sakriven od citaoca, jer broj 13 postaje jasna stvar u svim religijama. Sto se tice Muslimana, nalazimo da je povezan sa 13tim Naslednikom od Naslednika Muhameda sawas. spomenutom u njegovoj svetoj volji (testamentu), a to je naslednik Ahmed.\nSto se tice Hriscana, povezan je sa 13tim Apostolom, sa zaklanim jagnjetom koje stajase medju dvadeset i cetiri staresine i onog na tronu kao u viziji Jovana Bogoslova, pa je njihov ukupni (broj) dvadeset i pet staresina (Allahov Poslanik Muhamed sawas. + dvanaest Imama i dvanaest Mahdija), a onaj koji se nalazi medju njima je 13ti Naslednik.\nI u recima Isusa a.s. upucenim onom koji je razapet u Jevandjelju po Judi, ”Ali ti ces prevazici sve njih. Za tebe ce zrtvovati coveka koji me oblaci.” I razjasnjeno je u ovoj knjizi da Juda koji je razapet nije isti kao Iskariot izdajnik, i ko god kaze da je broj Iskariota izdajnika 13 je u zabludi, zato sto Juda nije 13ti. Jasno je da je apostola bilo 12 a nakon sto je Juda otisao i pocinio svoju izdaju, i nakon sto se raspece dogodilo, novi apostol je izabran da upostpuni broj 12, i ovo znaci da, na prvom mestu, nije tacno da je Juda Iskariot 13ti, i takva izjava je netacna. Prema tome 13ti je pravedni Juda (Juda = Ahmed na arapskom). Stoga, on je 13ti Naslednik i trinaesti apostol Ahmed, kao sto je ova knjiga razjasnila.\nOvo je sto se tice broja 13, a sta je sa Petkom?\nPetak je Petak tuge i bola, i to je onaj u kome se raspece odigralo. Znan je pod mnogim imenima kao Crni Petak ili Dobri Petak ili Petak Zrtve, i to je istaknuta religijska okolnost u Hriscanstvu, i to je javni praznik u mnogim zemljama sirom sveta. Toga dana onaj koji je razapet, njegova smrt, i njegova sahrana su zapamceni, jer vecina Hriscana veruje da se raspece odigralo na Petak, na osnovu tekstova u koje oni veruju.\nI zato sto je Petak dan u kome je onaj koji lici na Isusa a.s. razapet, i zato sto je onaj koji lici (na Isusa a.s.) Naslednik i Qa’im (Onaj koji se uzdize) od Potomaka Muhameda (a.s.), i prvi Mahdi, kao sto je ova knjiga razjasnila, dan Petak je time povezan sa pozivom Imam Al-Mahdija a.s. i povezan je sa uzdizanjem Qa’ima, kao sto je poznato medju Shia.\nDa bi saznao istinu iza slucaja Petka 13tog, pitao sam Imam Ahmed Al-Hasana a.s. i njegov odgovor je bio,\n“Danas skoro milioni ljudi smatraju da je Petak koji pada na 13ti los znak; kao sto je poznato, vecina ljudi iz iskustva, sto znaci da ako su oni iskusili nesto i nasli istinu u tome, onda ce verovati u to. Prema tome, kao rezultat njihovih iskustava oni su pronasli da na Petak koji pada 13tog mozda ce neki njihovi zadaci biti znatno nezavrseni, pa oni veruju u to. A ova stvar se prenosi cak i od Imama a.s. sto se tice dana Ashure, i da vernik ne bi trebalo da izlazi i izvrsava zadatak ili nesto slicno (tome).\nA nasuprot ljudskoj tugi na Petak 13ti ili njihovog smatranja da je to los znak, oni mogu da budu nesvesni razloga. Jer ljudi cine mnoge stvari dok su nehajni za njihovu istinu i njihovo pereklo; na primer: kada ljudi zele da zatraze utociste od zavisti oni kucaju u drvo, a poreklo ove stvari je uzimanje utocista u krstu, na kome je onaj koji lici na Isusa a.s. razapet, jer je napravljen od drveta.\nA sto se tice onoga o cemu govorimo (Petak 13ti), verujem da je broj 13 postao jasan u Islamu i Hrscanstvu. Sto se tice Petka, postoji Crni Petak na koji se raspece odigralo, onda da 13ti Naslednik bude razapet na Petak, zar to nije razuman razlog da bi ljudi smatrali ovaj dan uznemirujucim danom, s obzirom da je to tuzan dan?\nI mi ne uzimamo ovu stvar kao dokaz, vec je ovo izjava koju razjasnjavamo za one koji veruju bez razumevanja porekla svojih verovanja i nelagodnosti na Petak 13ti. Naravno, postoje oni koji su otisli predaleko i smatraju da je broj 13 los znak, a to je stvar nebitna za nas, jer mi govorimo o verovanju u koje milioni ljudi veruje, a to je da je Petak koji pada na 13ti nelagodan dan za njih, ili imaju strah od njega ili ga smatraju losim znakom, a razlog je sada razjasnjen: da je to dan na koji se raspece 13tog Naslednika odigralo, sto znaci isto kao sto je dan 10tog Muharama dan tuge, zato sto je to dan u kome je treci naslednik ubijen (Al-Hussein a.s.), a jedina razlika je ta sto je je Petak 13ti uzeo siri obim pa i jedni i drugi, religiozni i nereligiozni veruju u to.”\nI time je pokazano da Petak 13ti znaci Petak raspeca 13tog Apostola i Naslednika, jer je to dan njegovog ubijanja i prolivanja njegove preciste krvi, a uistinu srce sina je preplavljeno tugom i zaloscu zbog prolivanja krvi njegovog oca.\nA ovde je otac (13ti Naslednik) i (13ti Apostol), on se vratio da prevagne i podigne zastavu (baner) naroda i napuni zemlju pravdom i mirom kao sto su Allahovi Poslanici i Njegovi Verovesnici (a.s.) obecali, i da pozove svoju decu na ovoj zemlji da se probude pre nego sto postane suvise kasno, pa da li postoji iko ko ce se setiti?\nA hvale pripadaju Allahu Gospodaru svetova\nIslam, Islam Srbija Bosna


Boban Marjanović na meču sa Filadelfijom\nOvoga puta se to desilo u porazu njegovog Detroita u Filadelfiji, gde su Seventisiksersi najpre burno pozdravili svoju bivšu zvezdu, Alena Ajversona, a onda u uzbudljivom duelu dobili Pistonse sa 108:103.\nTrener Sten van Gandi je Marjanovića pustio na parket samo u drugoj četvrtini, a on je za pet minuta ukazane šanse ubacio šest poena, šutirajući iz igre 2/3, uz dva ostvarena skoka.\nPo završetku utakmice, u kojoj su od Bobijevih saigrača najbolji bili Heris sa 27 i Redži Džekson sa 25 poena, dok je Andre Dramond zaustavljen na 14, a kod domaćih po 25 poena li Robert Kovington i Džoel Embid, upravo su najbolji strelci Filadelfije na kratko porazgovarali o Marjanoviću.\nDok je Kovington, krilo Seventisiksersa, davao intervju lokalnim novinarima, nova zvezda ekipe, Embid, to je prekinula, i to na sledeći način:\n"Ej, 'Kov', šta misliš o Bobanu?", upitao je Džoel Embid.\n"Najbolji visoki igrač lige (osmeh). Ne, ozbiljno... Taj momak je stvarno, stvarno fin", odgovorio je Kovington.\nU tri uzastopna meča koja je odigrao, Boban Marjanović je od 29. novembra do 2. decembra postigao četiri poena u pobedi nad Feniksom (za pet minuta na parketu), pet poena u porazu od Vašingtona (za šest minuta) i ovih šest poena Filadelfiji, za pet minuta ukazane šanse.\nOvo je njegova treća NBA sezona, u kojoj najmanje igra do sada, svega 6,3 minuta po utakmici, a prosečno postiže po pet poena, uz 1,5 skok po nastupu.\nU prethodne dve sezone, najpre u San Antoniju a potom Detroitu, proseci su mu bili 5,5 poena i 3,6 skokova u Sparsima, za 9,4 minuta po meču, odnosno 5,5 poena i 3,7 skokova za 8,4 minuta u Pistonsima.


Kratak kurs kriptografije - 1. deo | Page 5 | Forum Krstarice\nZačetnik teme gost 390446\n12.02.2018 u 13.24 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nPretpostavljam da ce se ucenici pojaviti veceras kad zavrse sa svim obavezama danas\nSad nas ceka najzanimljiviji deo zapravo (a ujedno i najkorisniji za obicne korisnike na Internetu), primene u stvarnom svetu\n12.02.2018 u 13.50 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDa, u nastavku cemo objasniti dve najcesce primene asimetricne kriptografije:\n1. Bezbedno surfovanje internetom (https)\n2. Primenu asimetricne kriptografije sa kriptografskim smart karticama (vasa bankovna kartica, vasa licna karta sa cipom, i sve ostlao sto ima onaj cip)\nNecemo ulaziti u detalje implementacije https-a, vec cemo samo objasniti sta je digitalni sertifikat, i kako se on koristi u https-u.\nSto se tice druge tacke, takodje necemo detaljno obradjivati kako rade kriptografske smart kartice, vec samo sta rade, i kako nam sve to obezbedjuje da neko drugi ne moze da podigne kesh sa naseg racuna.\nJer, nije mi ciljna da IT inzenjere ucim necemu sto vec, uglavnom ,znaju, vec da ljudi koji zele da malo vise nauce o necemu sto svakodnevno koriste i vidjaju.\n12.02.2018 u 14.20 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\n12.02.2018 u 14.44 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\n- napomena: definicije i opise koje cu iznositi su daleko od kompletnih definicija i opisa, uprosceni su sto je moguce vise radi lakseg razumevanja -\nDa bi vas racunar (konkretno, web browser) mogao da komunicira sa drugim racunarom (nekim tamo serverom, sa kojeg ucitava neki web sajt), situacija je ista ko i u stvarnom svetu: moraju da govore isti jezik. Moraju da koriste isti protokol.\nProtokoli (skup pravila) koje dva racunara koriste u medjusobnoj komunikaciji su prilicno komplikovani, i sastoje se od vise slojeva, vise delova, i svaki od njih ima neka svoja pravila. I svaki od tih delova ima svoje prednosti i mane.\nI sve se, uvek i oduve, svodilo na pricu kako izbalansirati: kako napraviti protokol koji ce omoguciti da komunikacija bude brza, a da istovermeno bude i pouzdana.\nKada je internet kreiran, u pocetku je to bilo samo za akademske svrhe, pa se nije puno polagalo na bezbednost, i odluceno je da se internet komunikacija obavlja preko prilicno nebezbednog protkola, zvanog HTTP.\nMedjutim, ubrzo je internet poceo da dobija sve vecu komercijalnu upotrebu, i samim tim je postao meta kriminalaca. U medjuvremenu, internet se toliko rasirio, da je bilo nemoguce ukinuti HTTP, i zameniti ga sa necim drugim (iako je bilo dosta dobrih predloga kako da se to izvede - ali nije bilo finansijski isplativo).\nZato su pozvali u pomoc njeno velicanstvo kriptografiju, i onda su resili da unaprede postojeci HTTP protokol, i da mu dodaju jos jedno slovo: S (Security). I tako sada imamo HTTPS protokol (vidite gore, da i krstarica koristi https).\nSta je to HTTPS? I po cemu se on razlikuje od obicnog HTTP-a?\nDa ne tupim puno, da uprostim definiciju, HTTPS se razlikuje od HTTP-a po jednoj, nama najbitnijoj, stvari: koristi digitalni sertifikat, koji mu omogucuje takozvano "uspostavljanje sigurnog kanala kroz koji protice kompletna komunikacija u enkriptovanom obliku".\nSa druge strane, kada dva racunara koriste HTTP protokol, oni ne koriste taj sigurni kanal, i poruke izmedju dva racunara nisu enkriptovane - i veoma jednostavne za presretanje, menjanje, i tako to.\nJedna mala napomena u kriptografiji: uvek se pretpostavlja da se komunikacioni kanal prisluskuje. Zato komunikacija mora biti enkriptovana.\nPrimetili ste da sam pomenuo jedan pojam: "digitalni sertifikat". Pretpostavljate li, mozda, sta bi to moglo da bude?\ndigitalni sertifikat koriste aplikacije za on line plaćanja.\n12.02.2018 u 14.49 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDa, on se koristi svuda gde mora da se obezbedi bezbedna komunikacija. Ali sta je to, zapravo?\n12.02.2018 u 15.05 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\ntvoj lični ključ pretpostavljam\n12.02.2018 u 15.17 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nMozemo ga tako nazvati, dobra ti je logika. Hajde da objasnimo malo detaljnije celu tu pricu oko sertifikata:\nOvde cemo uvesti jedan novi pojam: Certification Authority: CA (slicno kao ona robna marka)\nNa srpskom se to zove Sertifikaciono telo - o ono je ovlasceno da moze da izdaje digitane sertifikate.\nAsimetricna kriptografija ne bi bila u prakticnom svetu izvodljiva, da nije necega sto se zove treca strana od poverenja.\nZasto? Pa zato sto u kriptografiji, kao sto ste pretpostavili, postoji jedno veliko sarenilo, i u vidu kriptografskih algoritama, i u vidu hash funkcija, i u vidu svega ostalog. Neko mora da sve to standardizuje. Neko mora da garantuje da je vas par kljuceva (privatni i javni) kreiran po dobrom protokolu i sa dobrim algoritmom. Neko mora da obezbedi jos puno bitnih stvari, kako bi cela ta prica mogla da zazivi u realnom svetu.\nE, taj neko je CA.\nCA mora da ispuni jako puno standarda i pravila (definisanih Zakonom), da bi moglo da bude CA. I necemo sada o tome, neko drugi brine o tome, ono sto mi kao korisnici treba da znamo je sledece:\nCA je zaduzen da kreira nas par kljuceva, i da na osnovu toga, kreira nas digitalni sertifikat.\nPostoji vise vrsta digitalnih sertifikata: neki se koriste da se "potpisu" web sajtovi, neki se koriste da se "potpisu" obicni programi koji se izvrsavaju na racunaru ili na mobilnom telefonu, a neki se koriste i za nasu licnu autentikaciju.\nDa bi se ostvario HTTPS protokol, situacija je sledeca:\n1. Ja sam kreirao neki sajt, i zelim da se mom sajtu pristupa preko HTTPS-a. Da bih to ostvario, moram da zatrazim od nekog adekvatnog CA i dobijem (naravno, i da platim za to) svoj digitalni sertifikat.\n2. Na web serveru, na kojem se vrti moj web sajt, postavljam taj sertifikat - i to je to! Nista drugo, i nista prostije.\nSada, korisnici koji bi pristupali mom sajtu, pristupaju tako sto web adresa ne pocinje sa http://blablabla.com vec sa https://blablabla.com, a u web browseru vidite katanac levo od https-a.\nWeb Browser (ne znam koji koristite, ja trenutno kuckam sa Firefox-a), kada pristupa tom sajtu, vrsi proveru kvaliteta digitalnog sertifikata, i to:\n1. proverava algoritme\n2. proverava ko je izdao sertifikat (ko je CA)\n3. proverava validnost sertifikata (svaki sertifikat ima rok trajanja: od odredjenog datuma, do odredjenog datuma).\nAko je sve u redu - web sajt ce se otvoriti. Ako nije, dobicete upozorenje da pristupate web sajtu sa problematicnim sertifikatom.\nJel vam se desilo to nekada, da ste dobili to upozorenje?\nPogledajte ovaj goolge-ov izvestaj, i nemojte da se zaprepastite kada vidite koji sve ozbiljni sajtovi ne koriste HTTPS Meni, licno, je ovo frapantno!\n12.02.2018 u 17.03 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDa, webmail server na fakultetu izbacuje precrtan https, jer im je istekao sertifikat, i to odavno\nOpasnost lezi tu sto ako te browser na takvom sajtu upozori (sa tim precrtanim https), ti ne znas da li je to zato sto je sertifikat istekao (iako znas da jeste istekao), ili zato sto neko pokusava da ti podvali lazni sertifikat kako bi mogao da dekriptuje sav saobracaj i da te spijunira kako bi radio i da se koristi obicni HTTP (ako je MITM napad u toku).\n12.02.2018 u 17.10 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nBas tako! Upravo to i jeste jedan od dva glavna cilja cele ove price: da ljudi znaju sustinski zasto je to pretnja, kada vide "precrtani katanac" ili kada dobiju takvu vrstu upozorenja.\nI to ne samo za web sajtove, vec i kada instaliraju neke aplikacije na racunar-telefon: slicna logika je i pri proveri POREKLA APLIKACIJE: svaka ozbiljna firma, kada napravi program, digitalno ga potpise, i kada pokusate da instalirate, vas operativni sistem ce proveriti digitalni poptis (sertifikat), i ako ne valja, izbacice upozorenje, ili cak potpuno blokirati instalaicju.\n13.02.2018 u 08.36 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nNarode, je li jasna prica oko digitalnog sertifikata primenjenog u realizaciji HTTPS protokola?\n13.02.2018 u 09.59 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\n13.02.2018 u 10.17 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nJasno je čak i meni!\n13.02.2018 u 10.41 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDrago mi je Idemo dalje...nastavak ove price, vodi nas u sledecu primenu kriptografije, a to su smart kartice, ili kako glasi njihovo puno ime:\nKRIPTOGRAFSKE SMART KARTICE\nKada se izvrsava neka kriptografska operacija (enkripcija ili dekripcija, ili izvrsenje hash funkcije, ili nesto cetvrto....), zapravo se obradjuju podaci. U toku obrade podataka, ti podaci su u jednom trenutku dostupni u nekoj vrsti "otvorene" forme, i neko ko je veoma vest i ima pristup racunaru na kome se kriptografska operacija izvrsava, moze doci do tih otvorenih podataka (ukrasti vam privatni kljuc, ili sertifikat, ili izmeniti poruku, ili uraditi bilo koju drugu vrstu napada na sigurnost).\nKako bi se to sprecilo, izmisljene su kriptografske smart kartice. Primer kirptografskih smart karica su skoro sve vrste kartice sa cipom (licna karta sa cipom, vasa kreditna ili debitna kartica, i sve u toj formi).\nA sta je, zapravo, karakteristika te kriptografske smart kartice?\nPa ona je, zapravo, mini-komjupter: ima svoj procesor, svoj RAM, i svoju malu, stalnu memoriju (kao sto je na velikom kompjuteru hard disk).\nPored toga, ima i neku vrstu operativnog sistema, i ugradjenih (instaliranih) programa za izvrsenje svih bitnih kriptografskih operacija.\nJedino sto kriptografska kartica nema, to je napajanje energijom: ona je "mrtva" dok se ne ubaci u bankomat, ili u citac kartica: tada dobija napajanje, i tada moze poceti sa radom.\nKada odete u banku, i zatrazite da vam izdaju kreditnu ili debitnu karticu, kako zapravo ide procedura (skraceno, i uprosceno, prava procedura je jako slozena i rigorozna)?\n1. Banka salje firmi koja izdaje kartice (VIZA, MASTER, MAESTRO, AmericanExpress....) zahtev za izradom odredjene vrste kriptografske smart kartice.\n2. Firma prima zahtev, i kreira vas par kljuceva (privatni i javni).\n3. Koristeci vas privatni kljuc, kreira se vas digitalni sertifikat, koji ce se koristiti u procesu "prijavljivanja" (autentikacije) na bankomat, i podizanja novca.\n4. Vas sertifikat se kriptuje SIMETRICNOM kriptografijom.\n5. Firma uzima blanko karticu, i na nju smesta vas sertifikat, i vas javni kljuc.\n6. Kljuc koji je koriscen u tacki 4. (kriptovanje vaseg sertifikata simetricnom kriptografijom), je, zapravo, vas PIN. Postoji posebna prica i procedura oko nacina kreiranja i distribucije PIN-a, do vas, ali ono sto vi vidite, jeste da PIN dobijate u onoj posebnoj koverti, na onom posebnom papiru. Ono sto je zanimljivo jeste da je sve to kreirano automatski, sistemom kompjutera i automatizovanih masina (mozemo ih zvati i mini-roboti), i da niko ziv nije video vas PIN od trenutka kada je kreiran i vas sertifikat kriptovan sa njim, do trenutka kada vi otvorite kovertu i procitate ga. Ceo proces je automatizovan, bez ucesca ljudi (osim postara koji donese kovertu).\nPored sertifikata, jos nekih pratecih stvari se smesta na karticu, uglavnom da bi se olaksala i obezbedila jos bolja autentikacija. O tim detaljima necemo, jer su nisu bitni za nas kao krajnje korisnike, ni za razumevanje ove problematike.\nSta je sa licnom kartom sa cipom?\nPa ista prica: MUP Srbije je ovlasceno sertifikaciono telo (CA) i ono je kreiralo vas digitalni sertifikat i smestilo ga na karticu. Pored toga, na karticu su smesteni i vasi podaci o mestu i adresi prebivalista, i jos ponesto.\nI tu imamo (kao i na vecini smart kartica) dve vrste memorije: onu koja se moze menjati (kao sto su kada promenite adresu, upise vam se na cip), i oni koji se ne mogu menjati (vas sertifikat, vas javni kljuc, i druge vazne kriptografske stvari).\nInace, ideja koriscenja licnih karti sa cipom, nije uopste u mogucnosti da se pormeni adresa samo promenom na licnoj karti.\nIdeja je u tome da svaki gradjanin ima svoj digitalni sertifikat - kako bi mogao da se elektronski autentifikuje i kako bi mogao da razne birokratske zayebancije zavrsi od kuce, sa racunara.\nMedjutim, zbog lose drzavne uprave i politike koja je takva kakva je, licne karte se ne primenjuju ni 2% koliko bi mogle da se primene.\nA ljudi i dalje misle da je to zig zveri - ali to je vec kategorija za psihopatologiju\nJe li jasna prica primene kriptografije na smart kartice?\n13.02.2018 u 11.07 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\n13.02.2018 u 11.12 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nAko je sve jasno - ja nemam vise sta da dodam\nSad ste vi na redu, da postavljate pitanja....ili kreirajte neki scenario...ili, sta god!\nCilj ovog kursa je upravo razumevanje osnova kriptografije, i njene primene u svakodnevnom zivotu.\nCekam pitanja....slobodno, pustite masti na volju...pitajte sta god vas interesuje u vezi ovoga, jer sada kada imate predznanje, lakse cu da vam objasnim i odgovorim\n13.02.2018 u 12.15 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\ni meni sve jasno, al' sad treba ovo da apsolviram, pa tek onda da znam sta da pitam\ni hvala tebi, Frederice, na podeljenom znanju sa nama svaka cast, druze!\nsad ce cetvrtak-petak, malo da se olabavimo, pa da mi djaci uparimo sveskice, pa tek ce onda i tebi biti jasno sta je nama jasno\n13.02.2018 u 12.23 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nSuper, bas mi je drago da ste naucili ovo\nPretpostavljam da ste culi za Enigmu? Sta znate da mi kazete o njoj?\n13.02.2018 u 13.26 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nTo je to. S tim da si ti ovde dodao jos jedan dodatan korak koji bi pokrio i tajnost poruke, sto nije bio zadatak, zadatak je bio samo da demonstriramo upotrebu asimetricne kriptografije i hash funkcije da realizujemo digitalni potpis.\nAli odlicno je sto si ubacio jos i zastitu tajnosti - znaci da si shvatio sustinu cele price\nOvo sto smo opisali u ovom primeru zove se genralni protokol digitalnog potpisa.\nU praksi, u svakodnevnom zivotu i bukvalno svakodnevnoj upotrebi, on se realizuje malo drugacijim mehanizmom, ali ovo je generalni princip i generalna logika koja stoji iza toga.\nJe li svima jasno kako je ovim protokolom obezbedjena autenticnost, konzistentnost poruke, i neporecivost potpisa?\nZamislite sada da objasnjavate nekom ko ne zna, pa pokisajte da objasnite sada kako su ova tri principa ispostovana?\nBravo, Lunjo, to je to\nizvini moram da se vratim malo unazad i osvrnem na ovaj moj pokusaj resavanja problema.\nrekao si da sam obezbedio i tajnost poruke, zar tajnost nije obezbedjena samo enkriptovanjem Betinim javnim kljucem posto samo ona moze da ga otkljuca svojim privatnim kljucem? zar nije ono moje enkriptovanje same poruke privatnim kljucem bilo suvisno?\n13.02.2018 u 13.29 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDa, u pravu si, ja nisam bio pazljiv kada sam citao.\nTajnost je vec obezbedjena enkripcijom sa Betinim javnim kljucem, tako da je ovaj korak sasvim suvisan.\nOdlicno, svidja mi se kada me ispravljaju\nI...nije valjda da niko nije cuo za Enigmu? Jeste gledali "Imitation Game", sa Benedict Cumberbatch-om?\n13.02.2018 u 13.33 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nda gledao sam mada sa malim prekidima , Enigma bese ona nemacka masina za enkriptovanje koju nisu mogli da provale pa su angazovali Alana Tjuringa...\n13.02.2018 u 13.41 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nDa. Sad, oko Enigme postoje dve varijante kako je provaljena: prva varijanta je ona na filmu, a druga varijanta je da nije uopste provaljena, vec da su britanski obavestajci uspeli da se infiltriraju u nemacke redove i da ukradu knjigu kljuceva.\nNacin rada Enigme nije uopste tajna - algoritam je vrlo prost - takozvana supstutuciona sifra.\nOno sto je bilo zayebano u to vreme, jeste, sto je tako konstruisana mogla da svaku rec sifruje na toliko puno nacina da bez pomoci racunara, nije bilo teoretske sanse da se "pogodi".\nHocemo li malo da prodistukujemo o tome sta je supstituciona sifra? I o njenim varijacijama?\n13.02.2018 u 13.46 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nmoze, ali dolazim opet tek kasnije...\n14.02.2018 u 15.46 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nHajde da za trenutak zaboravimo bitove, i vratimo se u tekst na svakodnevnom nivou, i da objasnimo metodu supstitucije:\nKao sto joj samo ime kaze, u pitanju je jednostavna zamena slova, sa nekim drugim slovima. Na primer, umesto slova A, u sifratu ce biti slovo M, umesto slova B bice slovo T, i tako dalje.\nSad, ne treba biti veliki strucnjak, pa provaliti ovakvu sifru - pogotovo ako je tekst dugacak, i znamo na kojem je jeziku napisan, onda znamo i verovatnocu (ucestalost) ponavljanja odredjenih slova u odredjenom jeziku - cak i bez neke velike matematike, moze da se prostim posmatranjem i nagadjanjem desifruje tekst koji je ovako sifrovan.\nMedjutim, sta bi bilo ako bismo svako drugo slovo sifovali po nekoj drugoj logici? E, to bi vec bilo zanimljivo, i mnogo teze za provaliti\nTo, upravo, radi enigma - komplikuje jednostavnu supstituciju, i pravi je prilicno zamrsenom za bilo kakvo desifrovanje bez pomoci racunara.\nPosto me mrzi da kuckam, na ovom sajtu imate prilicno lepo objasnjenje kako radi enigma, pa nakon sto procitate, tu sam za pitanja i diskusiju\n15.02.2018 u 18.50 - Kratak kurs kriptografije - 1. deo\nhm zanimljivo, razumem donekle...


Radio-televizija Srbije - Wikipedia\n(Preusmjereno sa RTS)\n„RTS” preusmjerava ovdje. Za ostala značenja, v. RTS (razvrstavanje).\nRadio-televizija Srbije (skrać. RTS) je nacionalna medijska kuća u Srbiji, pod današnjim imenom djeluje od 1. januara 1992. - promjenom imena RTB - Radio-televizije Beograd. Krajem 2005. godine RTS počinje transformaciju u medijski javni servis Srbije. Ponovnim uvođenjem pretplate (ukinuta 2001.) i oslobađanjem od budžetskog finansiranja, stvaraju se ključni uslovi za njenu transformaciju. RTS je punopravan član Evropske Radiodifuzne Unije (European Broadcasting Union).\n1 Kratak pregled nastanka RTB\n2 Produkcioni centri RTS\n3 Studiji Televizije Beograd\n4 Ostali podaci o produkciji i gledanosti RTS\n5 Muzička produkcija RTS\n6 Kulturno-istorijski značaj RTS\nKratak pregled nastanka RTBUredi\nPrvo emitovanje radijskog programa u Srbiji vezuje se za februar 1924, kada je po prvi put u Beogradu pušten radijski signal. Nakon pet godina, 24. marta 1929, Radio Beograd počinje sa redovnim emitovanjem svog programa. Drugi svetski rat će prekinuti emitovanje radio-programa u Beogradu, a nastavak je usledio tek posle oslobođenja, 10. novembra 1945. Taj dan je ujedno i dan RTB, koji je preuzela i RTS.\nPrva profesionalna demonstracija televizijske tehnike na tlu Srbije vezuje se za prezentaciju holandske firme Filips, koja je u Beogradu, između 9. i 19 septembra 1938., predstavila osnovni sistem TV prenosa. Eksperimentalni program beogradske televizije uslediće tek nakon dvadeset godina. 23. avgusta 1958. TVB započinje emitovanje svog prvog programa - Dnevnika u 20 sati. Širenje TVB obuhvatće osnivanje dva nova programa: Drugog, kao prvog kolor-programa na ovim prostorima (računajući prostor bivše Jugoslavije), koji je lansiran 31. decembra 1971, i Trećeg kanala, omladinskog kanala, koji je sa radom počeo 1. jula 1989 i trajao do 1. maja 2006.\nSatelitski program Radio-televizije Srbije je započeo svoje emitovanje 14. maja 1991. Teletekst je uveden u martu 1994, a prva Internet prezentacija startovala je za vreme bombardovanja Srbije 1999. godine. Prilikom NATO bombarovanja RTS-a uništen je velk dio zgrade i ubijeno 25 radnika RTS-a.\nRadio-televizija Srbije (RTS) zakonski je, dakle, uređena 1. januara 1992. Tada su je sačinjavale Radio-televizija Beograd (RTB), Radio-televizija Novi Sad (RTNS) i Radio-televizija Priština (RTP) koje su, zajedno s pet drugih televizija sve do raspada SFRJ predstavljale dio mreže Jugoslavenske radio-televizije (JRT).\nDo tada je zvanično funkcionisala samo Radio-televizija Beograd (RTB). Današnje uređenje RTS predviđa postojanje imena Radio Beograd i Televizija Beograd, što nije slučaj sa zemljama u okruženju, tj. nekadašnjim republikama SFRJ. Tako je, na primer, Televizija Zagreb postala Hrvatska televizija, a RTZ je preimenovana u HRT. Dolaskom Kfora na područje Kosova i Metohije, RTP biva preuzeta i preformulisana u novi medij.\nRTS emituje televizijski program u ukupnom dnevnom obimu od 96 časova. Radijski programi RTS emituju 96 časova programa dnevno, a subotom i nedeljom po 108 časova. Učešće programa iz sopstvene produkcije u ukupnom televizijskom emitovanju je, na Prvom programu 95%, na Drugom 90%, na Trećem 58% (do ukidanja Trećeg kanala, 1. maja 2006.), na Satelitskom 96%, a u radijskom emitovanju 98,8%.\nRadijski program RTS se emituje preko UKT FM mreže predajnika i repetitora na 17 lokacija. Prvi program Radija Beograd se emituje na srednjim talasima, preko mreže predajnika na 11 lokacija. ETV emituje TV program RTS preko mreže predajnika na 12 lokacija i mreže repetitora na 238 lokacija. Radio i TV programi RTS se distribuiraju preko mreže mikrotalasnih RR veza (44 hopa) koja povezuje 14 emisionih lokacija. U sistem kontributivnih veza povezano je 16 lokalnih dopisničkih centara, od kojih je prvi otvoren u Kragujevcu.\nRTS odskora poseduje i licencu za sertifikaciju kablovskih distributivnih i tzv. zajedničkih antenskih sistema.\nProdukcioni centri RTSUredi\nRTS (misleći, pritom, na TV Beograd i Radio Beograd) se nalazi na više lokacija u Beogradu. Televizija je smeštena u dva velika TV-centra - u centru grada (kompleks zgrada u Takovskoj 10 i Aberdarevoj 1 i 1a) i u Košutnjaku (u Kneza Višeslava 88, nadomak Filmskog grada). Tu je i jedan manji TV-centar, zapravo istoriografski posmatrano najvažniji, na Beogradskom sajmu. To je, dakle, prva zgrada srpske televizije i tu se nalazi jedan omanji studio i kancelarije pojedinih redakcija. Međutim, TVB ima svoje zgrade (delove administracije, izdavačka delatnosti i sl.) i na drugim lokacijama u gradu. TV-centar u Aberdarevoj (nekadašnja zgrada Avala filma) otvoren je 1. oktobra 1966, nova, tzv. plava zgrada započeta je 1989. a zgrada u Takovskoj, podignuta tokom sedamdesetih pa oštećena tokom Petooktobaske revolucije, rekonstruisana je i postepeno useljavana tokom 2004. U ovim zgradama se danas nalaze Direkcija, Centar Dokumentacije, redakcije, studiji, režije, tehnika, master, montažne jedinice, sobe za pregled traka, Obezbeđenje RTS, galerija RTS i dr. Centar u Košutnjaku, kao prvi TV dom, svečano je otvoren 1980 i tamo su smešteni: studiji sa pratećim objektima, režije, tehnika, link, depoi, magacini i dr.\nProdukcioni centar Radija Beograd nalazi se u Hilandarskoj 2. Tu su smešteni redakcije, studiji, tehnika, biblioteka i drugi sadržaji.\nRTS poseduje više radijskih i TV studija, četiri REM jedinice za montažu, šest BETA montaža, pet digitalnih montaža i jednu offline montažu. Produkcija ima 35 mobilnih kamera sa 60 KW rasvete. Prenosna tehnika RTS poseduje pet reportažnih kola, devet pari linkovskih veza i pet mobilnih ekipa rasvete. Vozni park obuhvata 194 vozila specijalizovane ili opšte namene.\nStudiji Televizije BeogradUredi\nTelevizija Beograd raspolaže sa šest opremljenih televizijskih studija, od kojih je jedan digitalni (za Dnevnik, kratke vesti na sat vremena, sportske najave, najave emisije Trezor i specijalne političko-informativne emisije), jedan virtuelni (za dečije emisije, vremensku prognozu i sve sadržaje koji zahtevaju interaktivne sadržaje i nije im potreban standardni set scenografije - to se nadoknađuje kompjuterski, putem hroma-kija) a jedan za kolažne emisije, poput Jutarnjeg programa i Beogradske hronike.Jedan od pionira koji je nekada radio na Televiziji Beograd je poznati pevač Slavko Perović.\nOva četiri studija se, pored jednog u izgradnji (trenutno u finalnoj fazi) nalaze u TV-centru u Aberdarevoj. Dva studija za političke i zabavne sadržaje nalaze se u Košutnjaku, dok je jedan smešten u TV-centru na Sajmu. Pored toga, TVB poseduje i tonske studije, tj. studije za sinhronizaciju.\nOstali podaci o produkciji i gledanosti RTSUredi\nRadnim danima je, prosečno po građaninu Srbije, gledanost Prvog programa TV Beograd 104 minuta, Drugog programa 71 minut, a Trećeg kanala 96 minuta. Gledanost raste u dane vikenda i to: subotom Prvi program TV Beograd se gleda 108 minuta, Drugi program 80 minuta, a Treći kanal 108 minuta; nedeljom se Prvi program TV Beograd gleda 117 minuta, Drugi program 94 minuta i Treći kanal 127 minuta. (izvor: SMMRI)\nRadnim danima, Prvi program TVB gleda 3,7 miliona gledalaca, Drugi program 800,000 gledalaca, a Treći kanal (do 1. maja 2006.) 1,8 miliona. Subotom Prvi program TVB gleda 3,1 milion, Drugi program 800,000, a Treći kanal (do 1. maja 2006.) 1,2 miliona gledalaca. Nedeljom Prvi program gleda 4,3 miliona, Drugi program 800,000 a Treći kanal (do 1. maja 2006.) 1,3 miliona gledalaca. (izvor: SMMRI)\nNa dan 18.12.2003. godine u RTS je 5,936 zaposlenih, u stalnom radnom odnosu. Na dan 10.2.2005. godine u Radio Beogradu je 470 zaposlenih i to: Radio Beograd 1 210, Radio Beograd 2 80 III program 23, Dramski program 17, Beograd 202 60, Radio 101 24 i Programske službe 56. Kadrovi sa visokim školskim obrazovanjem učestvuju sa 27% u strukturi zaposlenih, sa višim 10%, a sa srednjim 50,5%.\nMuzička produkcija RTSUredi\nNa nacionalnom nivou, ova institucija datira od 1937. godine. Muzička produkcija RTS obuhvata sledeće segmente: Simfonijski orkestar, Hor, Dečji hor, Dečji hor Kolibri, Džez orkestar, Narodni orkestar i Narodni ansambl. Cilj postojanja ovog segmenta RTS je prikupljanje građe iz kako nacionalne tako i internacionalne, žanrovski veoma različite muzike. Od 1950. postoji i Nototeka koja sadrži oko 30000 muzičkih dela najrazličitijih žanrova. Koncertna delatnost, snimanje muzike za potrebe programa RTS, izdavačka delatnost, saradnja sa eminentnim umetnicima iz celog sveta samo su deo poslova kojima se bavi ova institucija u okviru RTS. Trenutno broji oko 250 profesionalnih muzičara.\nKulturno-istorijski značaj RTSUredi\nZa sve ove godine, u Radiju Beograd snimljeno je i arhivirano preko 4,000 radio drama za odrasle i oko 1,000 radio drama za decu čime je ovaj žanr postao neraskidivi deo kulturnog nasleđa srpskog naroda.\nDiskografska produkcija PGP-RTS je proizvela 150 miliona ploča, preko 200 miliona audio-kaseta i hiljade sati muzike različitih žanrova. Zvučni arhiv ili fonoteka PGP-a predstavlja, sa preko 15,000 naslova, kulturno blago neprocenjive vrednosti.\nCentar dokumentacije Televizije Beograd u svojim depoima i magacinima raspolaže sa 650,000 filmskih zapisa, 40,000 vudeo zapisa, 550,000 fotografija i slajdova, 4 miliona stranica tekstualnih zapisa i 15,000 fono zapisa.\nRedakcija za istoriografiju TVB svakodnevno svojim gledaocima, u okviru emisije Trezor, donosi programe iz istorije TVB - ukomponovane tako da odgovaraju aktuelnim kulturno-političkim događajima, a prateći inostrane tokove odskora se na tržištu mogu naći i najpopularniji serijski igrani programi na VHS i DVD. Filmovi koje su TVB i RTS snimale u koprodukciji sa drugim producentskim firmama odavno su prisutni na tržištu i izvan teritorije Srbije.\nRadio-televizija Srbije na Wikimedijinoj ostavi\nRedakcija za istoriografiju TVB-RTS, Istorija TVB\nDokument: Hronologija Televizije Beograd (sa tvist.tv)\nPoslednja izmjena na dan 22 decembar 2020, u 19:48 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 19:48, 22 decembar 2020.


Niz vodu otišlo 75 tona duvana vrijednog 620 hiljada KM\n29.05.2014. / 13:18\nBIJELJINA, Skladište bijeljinskog preduzeća „Duvan“ sa 75 tona obrađenog i pripremljenog duvana je potopljeno i šteta je totalna jer je roba neupotrebljiva. Šteta pričinjena prodiranjem vode u skladište iznosi oko 620.000 KM, potvrdio je za poslovni portal „CAPITAL“ Svetozar Mihajlović,\nDuvanari: Dobili republičku, čekaju opštinsku premiju\n19.04.2014. / 10:00\n– Ove godine 400 tona duvana BIJELJINA, Semberski proizvođači duvana naplatili su republičku premiju za duvan, koja iznosi 53 pfeniga po kilogramu otkupljenog duvana, potvrdio je za poslovni portal „CAPITAL“ Svetozar Mihajlović, direktor preduzeća „Duvan“ ad Bijeljina.\nU Semberiji planiran otkup 400 tona duvana\n14.02.2014. / 15:16\nBIJELJINA, Preduzeće “Duvan” iz Bijeljine ponudilo je za ovogodišnju sezonu podsticaj od 30 feninga po kilogamu otkupljenog duvana proizvođačima čiji prinos premaši 1.800 kilograma duvana po hektaru.\nMihajlović: Nikad lošija godina za duvansku proizvodnju\n24.01.2014. / 10:33\nBIJELJINA, Za organizatore proizvodnje, ali i za proizvođače duvana prošla godina bila je izuzetno teška kako zbog suše i ranog mraza, tako i zbog “crnog tržišta” na koje je otišao dio proizvodnje neoštećen vremenskim uslovima, rekao je direktor bijeljinskog “Duvana”\nU Bijeljini otkupljeno samo 40 odsto duvana\n04.11.2013. / 13:57\n– Duvan završio na „crnom tržištu“ BIJELJINA, Bijeljinsko preduzeće „Duvan“ do danas je od svojih kooperanata otkupilo 137 tona duvana ili samo 40 odsto od planiranih količina ovogodišnjeg roda duvana u Semberiji.\nPočeo otkup duvana-nezapamćeno loša godina\n12.08.2013. / 10:57\nBIJELJINA, U Semberiji je danas počeo otkup duvana koji se dio po dio ubire sa 225 hektara oranica zasađenih ovom kulturom, rekao je Svetozar Mihajlović, direktor bijeljinskog preduzeća “Duvan” koje je glavni organizator proizvodnje.\nSuša prijeti da oslabi kvalitet duvana\n29.07.2013. / 10:11\nBIJELJINA, U Semberiji i Majevici u toku je berba duvana, trenutno stanje ove kulture je zadovoljavajuće, ali bi kvalitet mogao biti doveden u pitanje ako suša potraje, rekao je direktor bijeljinskog preduzeća “Duvan” Svetozar Mihajlović.\nCvjeta crno tržište duvana\n04.04.2013. / 10:03\nBANJALUKA, Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) BiH zatražila je hitan sastanak sa entitetskim ministarstvima poljoprivrede i inspekcijama zbog snažnog rasta crnog tržišta duvana, saznaju “Nezavisne”.\nPrinosi duvana znatno smanjeni\n10.10.2012. / 10:45\nBIJELJINA, Na području Semberije u toku je otkup duvana, a zbog izuzetno teške godine i suše prinos je smanjen čak 50 odsto u odnosu na očekivani, rekao je direktor bijeljinskog preduzeća “Duvan” Svetozar Mihajlović.\n“Južni tok” je za Srpsku projekat vijeka\n22.09.2012. / 12:46\nBIJELJINA, Izgradnja kraka gasovoda “Južni tok” kroz Republiku Srpsku je projekat vijeka za Srpsku, ocijenio je ekonomista Svetozar Mihajlović.


#pušenje kurca#jebanje u dupe#nabijanje prstiju#jebanje u picu\n1026:ANAL Boys help in the top 100\n#masturbacija#ženska dominacija#jebanje pičke#lovense\n#masturbacija#trljanje pice#lizanje sisa#HD+\n#gledanje krišom#jebanje#snažno jebanje#devojka na devojku\n#prsti u guzi#vođenje ljubavi#svršavanje u pičku#trljanje pice\n#svršavanje po dupetu#nabijanje prstiju#zavođenje#lizanje sisa\nmake me wet my panties Pvt/Pm is Open, Make me Cum at GOAL 1000 60 940\n#jebanje u guzu#sanjanje#nabijanje prstiju#lizanje pice\n#guza u usta#sisanje kurca#gledanje krišom#ručni rad\n#duboko grlo#jebanje dildoima#sperma po licu#lizanje analnog otvora\n#sisanje jaja#sisanje kurca#svršavanje po licu#nabijanje pesnica\n#prsti u guzi#prskanje#lizanje sisa#jebanje u sise\n#creampie#svršavanje#dupla penetracija#lizanje sisa\n#sisanje kurca#duboko grlo#jebanje#pušenje cigareta\n#razmenjivanje sperme#igranje#lizanje#vođenje ljubavi\n#lizanje jaja#sisanje kite#dildo igra#masaža\n#lizanje dupeta#sisanje kite#jebanje devojaka#jedenje pičke\n#jebanje u guzu#svršavanje unutra#jebanje u picu#Kralj Sobe\n#dildovanje#ejakulacija#nabijanje prstiju#jebanje pičke\n#guza u usta#pušenje#kamera šou#lizanje\n#pušenje kurca#lizanje pičke#lizanje sisa#Kralj Sobe\n#guza u usta#vođenje ljubavi#jebanje u picu#lizanje sisa\n#vođenje ljubavi#bez jebanja#jebanje devojaka#jedenje pičke\n#prsti u guzi#masturbacija#stripovanje#zavođenje\n#analna igra#jebanje dildoima#dildovanje#pušenje cigareta\n#sisanje jaja#pušenje kurca#jebanje devojaka#trljanje pice\n422 Dildo Ride! Tip 5 tk if u like ME and 10 tk to PLAY] PVT ON!!!\nIm feeling so horny, spank my butt, make me ride your dick while bounce my ass/ Spanks x5 40 / Anal Plug 199/ Cum Show 4\n#svršavanje po dupetu#jebanje#ljubljenje#jebanje u picu\n#kamera šou#sisanje kite#uživanje#Igre


Održan peti festival sevdaha „Rožajski akšamluk“ - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Crna Gora Održan peti festival sevdaha „Rožajski akšamluk“\nOdržan peti festival sevdaha „Rožajski akšamluk“\nROŽAJE – Peti festival sevdaha „Rožajski akšamluk“ održan je 2. novembra 2018. godine, u prepunoj Koncertnoj dvorani Centra za kulturu. Publici su se predstavili: Ferid Avdić, Rustem Muratović, Zoran Kalezić, Adis Murić, Nihada Kapetanović, Beki Bekić i drugi.\nOvaj svojevrsni festival sevdaha u Rožajama se tradicionalno održava svake godine u novembru. Na njemu nastupaju poznati interpretatori ljubavne pesme – Sevdalinke i karasevdalinke. Rožajski akšamluk je i smotra, ne samo izvođača, već i ljubitelja sevdaha koji potiče iz jezičkog laboratorija, kako reče, nadahnuto, pesnik, „ starih alhemičara i označava kako se u alhemiji duše stvara melanholija i duboki ljubavni bol“.\nO tome svedoči sevdalinka, a to su na najbolji načn pokazali izvođači petog festival „Rožajski akšamluk“.\nVokalne soliste pratio je orkestar „Teferidž“, pod dirigentskom palicom direktora Festivala, Sulejmana Beće Kujevića.\nPoznati vokalni solista, Zoran Kalezić nije krio zadovoljstvo što je nastupio na ovom festivalu. U razgovoru za RTR izneo je niz komplimenata ne samo za organizatore već je pohvalio ukupan napor zajednice da sačuva tradiciju sevdalinke u Rožajama i Crnoj Gori. Sličnog mišljenja su i drugi pevači a mi smo za Portal RTR-a izdvojili poruku Raše Pavlovića da se vraćamo pravim vrednostima u muzici i da je ovaj festival najbolji dokaz da je sevdalinka neprolazna i da njene vrijednosti nemože potrijeti tzv ,, turbofolk,, muzika.\nRealizaciju „Rožajskog akšamluka“ pomogli su: Bošnjačko nacionalno vijeće, RTR, RTCG, RTNP, PAM, Monteput i LTO.\nNa kraju programa direktor Festivala, Sulejman Beća Kujević uručio je učesnicima zahvalnice, a zajedničkom pesmom zatvoreno je ovogodišnje druženje, „ Rožajski akšamluk“.\nPrethodni tekstViše detalja o saobraćajnoj nesreći u kojoj je nastradao maloletnik iz Novog Pazara\nSledeći tekstNOVI PAZAR: Rukometni spektakl danas od 16:30 u dvorani Pendik


Pravobraniteljica na sastanku Regionalnog koordinacijskog odbora u Podgorici\n18 Lipanj\t2018\nNa poziv i u organizaciji mreže organizacija civilnoga društva država Balkanske regije, u Podgorici je održan sastanak Regionalnog koordinacijskog odbora i Balkanske regije, na kojem je nazočila pravobraniteljica Višnja Ljubičić zajedno sa Samrom Filipović-Hadžiabdić, direktoricom Agencije za ravnopravnost spolova BiH, Nadom Drobnjak, predsjednicom Odbora za rodnu ravnopravnost Skupštine Crne Gore, Biljanom Pejović, načelnicom Odjeljenja za poslove rodne ravnopravnosti Ministarstva za ljudska i manjinska prava Crne Gore, Darkom Živković, generalnim sekretarom „Balkanske regije“ iz Srbije, Kikom Babić-Svetlin, savjetnicom u Agenciji za ravnopravnost spolova BiH, Joškom Mandićem, koordinatorom projekta Agencije za ravnopravnost spolova BiH, Majom Jović, suradnicom u Odjeljenju za poslove rodne ravnopravnosti, Ministarstva za ljudska i manjinska prava Crne Gore te Slavicom Striković, direktoricom ŽNVO Ženska akcija, Crna Gora. Na sastanku je dogovorena daljnja aktivnost vezano za prijedlog/inicijativu Regionalnog koordinacijskog odbora o pružanju stručne podrške izradi Lokalnog akcijskog plana (LAP) za provedbu rezolucije UNSCR 1325.\nPredstavljena je metodologija i parametri potrebni za izradu lokalnih akcijskih planova u BiH, koja je potpuno primjenjiva u regionalnom kontekstu. Uključene u projekt su (BiH, Crna Gora, Srbija, Makedonija, Kosovo, Turska i Albanija). Gender mehanizmi iz ovih zemalja su na zahtjev EIGE već poslali po dvije najbolje prakse (npr. BiH je poslala primjere vezane za donošenje i provedbu AP UNSCR 1325, te razvoj regionalne suradnje i koordinacije od 2005. do danas).\nSastanak je, također, bio prilika za dodatnu razmjenu informacija i promociju postojeće regionalne strukture. Zaključeno je da je potrebno intenzivirati aktivnosti na uspostavljanju regionalne mreže stručnjaka/inja za rodna pitanja koja će sadržavati informacije u području ekspertize i kompetencija te uključivati osobe koje su, prema dosadašnjem iskustvu, spremne na suradnju i razmjenu stručnih znanja i vještina. Dogovorene su aktivnosti vezano za regionalnu konferenciju u trećem kvartalu ove godine u Sarajevu.\nWeb Agencije za ravnopravnost spolova BiH, 19.6.2018.


Stojeće ovacije za Amiru Medunjanin u Kombank dvorani - LongPlay\nStojeće ovacije za Amiru Medunjanin u Kombank dvorani\n13. 11. 2021 | Novosti |\nMedunjaninova, i ove večeri odevena u svoju omiljenu, crnu boju, ali sada sa šljokicama („kao disko kugla sam“), posetiocima je, kao i uvek, priredila savršen koktel setnih emocija u pesmama, i njene autentične, spontane duhovitosti koju prezentuje između numera. Na sceni su je pratili Antonio Vrbički (harmonika), Atila Aksoj (gitara i saz), Zoran Majstorović (gitara i oud), a posebnu pažnju poklonila je 18-godišnjem basisti Riadu Guzinu. Za početak, samo sa njim je i izašla na scenu, i zapevala „Svirajte mi tiho, tiše“, jasno nagoveštavajući da ovim nastupima nastavlja koncertnu promociju aktuelnog albuma „For him and her“, sa obradama klasika Tome Zdravkovića i Silvane Armenulić.\nPreviousBend Izgubizmo zaplovio pod uticajem Ive Andrića\nNextTrostruki trijumf Amire Medunjanin u Kombank dvorani


Agresija na Ukrajinu: Porodice azovaca iz čeličane u Mariupolju mole Erdogana za pomoć – SAFF Portal\nAgresija na Ukrajinu: Porodice azovaca iz čeličane u Mariupolju mole Erdogana za pomoć\nPorodice boraca iz pukovnije Azov, koji su opkoljeni u čeličani Azovstal u razorenom Mariupolju, uputile su emotivni apel turskogm predsjedniku Recepu Tayyipu Erdoganu. Od njega traže da “bude heroj” i pokrene proces evakuacija preostalih branitelja Azovstala.\nNa press konferenciji održanoj u Kijevu, otac 18-godišnjeg borca Azova pozvao je turskog lidera da “zgrabi povijesnu priliku i bude upamćen kao mirotvorac i heroj”.\n“Trebamo heroja, osobu s dovoljno političkog autoriteta da provede ovu operaciju. Iz političke i geografske perspektive, mislimo da bi Turska mogla biti ta zemlja i da bi Erdogan mogla biti ta osoba”, rekao je Suharnikov.\n“UN i Crveni križ su zainteresirani samo za civile”, rekla je supruga jednog od azovaca na press konferenciji.


Лобисти браће Алијагић? - Nebojša Vukanović info blog\nAko sam na nešto ponosan tokom svoje novinarske karijere, onda je to istraživanje slučaja „Alijagić“ i prevare vijeka kojom je nanesena velika šteta gradu Trebinju i Republici Srpskoj. Godinama sam pisao i govorio o ovom slučaju, objavio serijal „Alijagići“, u kome sam razotkrio kako je falsifikovana dokumentacija i dokazi preko firme „Peromi“ iz Čitluka, kako su lažno svjedočili njihovi partneri poput Milenka Dugančića i nekih saradnika iz Trebinja, od kojih mnogi više nisu među živima pa ne želim da ih pominjem. Javnosti sam otkrio kako su stare ruske elektrode proizvedene 1977. godine, korištene za gradnju RiTE Gacko, lažno prikazane kao skupocjene srebrene elektrode, i kako su koruimpirane sudije i tužioci radili za Alijagiće i donosili sramne presude.\nU prilozima emitovanim na BNTV i tekstovima objavljenim u dnevnom listu „Dan“ iz Podgorice, govorio sam o tajnim vezama korumpiranih trebinjskih tužilaca i sudija sa braćom Alijagić, i kako su oni lažnim potvrdama o navodnoj bolesti godinama izbjegavali pravdu po Krivičnoj prijavi za lažno svjedočenje i falsifikovanje dokumenata, koju je napisao CJB Trebinje i tadašnji inspektor Milimir Govedarica. Ona je nažalost odbačena zbog zastare jer korumpirani trebinjski tužioci godinama nisu željeli da saslušaju Saliha Alijagića, koji je navodno bio bolestan a naprasno je ozdravio čim je prijava odbačena, a istovremeno su pojedinci u Trebinju došli u posjed vrijedne imovine, nekretnina i luksuznih automobila.\nTokom višegodišnjeg rada demaskirao sam korumpiranog predsjednika Okružnog privrednog suda u Trebinju Smaila Begovića, koji je obmanjivao javnost i angažovao dogovorene vještake iz Mostara kako bi donio sramne i nezakonite presude u korist Alijagića, a na štetu grada Trebinja i Republike Srpske. Kada sam predsjednika Suda uhvatio u laži, on se nemušto pravdao da je napravio lapsus i permutaciju kada je donio odluku da nakon korektnog trebinjskog vještaka Neđa Krulja naknadno vještačenje vrše dogovoreni „stručnjaci“ iz Mostara. Begović je eliminisao stručnjake i ovlaštene sudske vještake iz Banjaluke kako bi u dogovoru mogao donijeti presudu u korist Alijagića. Konačna presuda Vrhovnog i Ustavnog suda Republike Srpske je pokazala da sam govorio istinu kada sam osporovao rad i presude trebinjskog kadije Smaila Begovića.\nKonačno u intervjuu sa Salihom Alijagićem, koji sam uradio u sjedištu njegove firme u Konavlima u ljeto 2013. godine, moglo se razotkriti sa kim je „Alijagić“ u Trebinju imao šeme, kako se i zašto tajno sastajao sa Draganom Kalinićem i Božidarom Vučurevićem u Herceg Novom početkom 2000-ih, i kako su iza kulisa dogovarane presude vrijedne desetine miliona maraka. Zbog ovog intervjua sam platio skupu cjenu, jer me je sud osudio da sam „sugestivnim“ pitanjima nanio duševne bolove trebinjskim moćnicima koji su se osjećali ugroženim.\nGodinama sam svojim istraživanjem u Dubrovniku, Trebinju i Herceg Novom, te objavljivanjem niza spornih dokumenata i razotkrivanjem veza između Saliha Alijagića i pojedinih korumpiranih političara, sudija i tužilaca, vršio pritisak na pravosuđe kako sudovi se ne bi donosili sramne presude na štetu grada Trebinja i Republike Srpske. Nije mi žao što sam zbog svega izgubio nekoliko hiljada maraka u montiranim sudskim sporovima jer su konačne pravosudne presude Ustavnog i Vrhovnog suda pokazale da sam govorio istinu i bio u pravu.\nŽao mi je samo što niko od korumpiranih političara, sudija i tužilaca nije odgovarao za zloupotrebe, i što na kraju skutonoše vlasti, koje su godinama „sarađivale“ sa Alijagićima, sada mene uporno optužuju da sam tobože bio „lobista“ braće Alijagić, i da sam sada tužan jer su oni izgubili sporove. Tužno je i žalosno koliko neki ljudi mogu pasti nisko, ali sve se okreće…\nTrebinje Vukan Alijagići


Pogledajte program 64. Martovskog festivala | Beogradski festival dokumentarnog kratkometražnog filma | Dom omladine Beograda\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: Pogledajte program 64. Martovskog festivala\nDatum održavanja: 30.03.2017 - 02.04.2017\n64. Martovski festival – Beogradski festival dokumentarnog i kratkometražnog filma biće održan od 30. marta do 2. aprila, u svim prostorima DOB-a.\n- Želja nam je da, sa osveženim organizacionim i programskim konceptom, nastavljajući ugled i tradiciju, Martovski festival postane uzbudljivo mesto susreta filmskih profesionalaca i ljubitelja filma, razmena ideja, druženja i uživanja u filmovima u centru Beograda - kažu organizatori.\nFILMSKI PROGRAM pogledajte ovde.\nPROGRAM RADIONICA pogledajte ovde.\nMUZIČKI PROGRAM pogledajte ovde.\nCena ulaznice za filmski program je 200 dinara po terminu projekcija. U prodaji su preko EVENTIM mreže i na Blagajni Doma omladine Beograda. Ulaz na omaž programe posvećene Krsti Škanati i Lazaru Stojanoviću je besplatan. Ulaz ja sve filmske projekcije je besplatan za studente. Sa overenim indeksom, besplatne ulaznice mogu preuzeti na info pultu u holu DOB, na dan projekcije od 10h.\nUlaz na DJ programe je besplatan, besplatne propusnice se preuzimaju na info pultu u holu DOB od 10h na dan događaja. Ulaznice za koncert grupe Autopark koštaju 500 dinara, ukoliko na blagajni EVENTIM u DOB-u pokažete ulaznicu za filmske projekcije 1. aprila, cena ulaznice za koncert je 300 dinara.\nViše informacija na www.martovski.rs


Pizma :: Stav\nZa Antenu M piše: Dragiša Burzan\nVučiću je opet teško.\nPlaši se čovjek da se broj Srba u Crnoj Gori ne smanji na popisu. Doduše, nije ga strah da će ih neko prognati iz Crne Gore, već da neko među njima ne promijeni stav o nacionalnoj pripadnosti. Ovo bi stvarno bilo nazadovanje u njegovom bratskom pristupu gušenja Crne Gore.\nEvropo, on se ne miješa u stvari Crne Gore koju respektuje kao državu, samo što podržava crkvu koja ne priznaje zakone Crne Gore, kao i političke partije i NVO koje plaća u svrhu njenog rušenja – a to nije miješanje. Kakva jeftina skrivalica.\nJoanikije se takođe ne miješa. On respektuje policiju i poziva na poštovanje zakona i Ustava. Samo što ga otvoreno krši. Isto radi i Amfilohije, koji traži da ga se hapsi umjesto Joanikija jer, priznaje, on je pozivao na litije i širenje zaraze COVID19, ali mu je mir i bratska ljubav na srcu koliko i poštovanje zakona. Lukavo, zar ne? Javljao se i poglavar SPC. Mudro, kao uvjek. Sve na zlatnu kašičicu.\nStrana država, Srbija, ne samo da se miješa, već je zamijesila, a sad potpiruje tenzije u Crnoj Gori. Bliži se čas kada Vlada Crne Gore mora otvoreno reći Vučiću da njegove skrivalice ovdje ne funkcionišu. Naravno, javno ga prozvati za očigledne radnje protiv Crne Gore. Takođe, bez oklijevanja i ublažavanja upoznati sve relevantne instance u međunarodnoj zajednici u vezi toga.\nSve da u Crnoj Gori žive samo Srbi, te da je ona nacionalna (srpska) država, predsjednik Srbije i njena vlada nemaju pravo da rade ono što rade. Ne postoji takvo pravo da se pod plaštom brige o “svom narodu“ gura druga država u unutrašnje tenzije i obara njena vlada. Nijesmo zaboravili kako se pod istom tom nemaštovitom izlikom izazvao rat protiv civila u Jugoslaviji.\nA bilo bi dobro da svjetuje „svoj narod u Crnoj Gori“ da se drže zakona i reda jer im ništa ne prijeti, a ni prava im nijesu uskraćena. Da se okrenu civilizovanom životu i batale se četničkih ujdurmi. Posebno da za predstavnike „svog naroda u Crnoj Gori“ ne tetoši četničke vojvode i ostale velikosrpske trabante, najčešće samo beskrupulozne profitere. Takođe da uputi svoju crkvu da se okane političkih demonstracija, te da se lijepo registruje po zakonu, a da službu obavlja onako kako Bog zapovjeda, sve u intimnosti crkvi i manastira, koji uglavnom nijesu njeni, ali iz kojih ih, naravno, niko neće ćerati.\nZnamo, to je teško uraditi predsjedniku države koja je poslije svega četnike, zamislite, proglasila antifašistima. To bi uradio jedan pravi predsjednik države. Ali, teško je očekivati da bi to mogao uraditi čovjek koga je Zapad neoprezno doveo da presječe kosovski čvor, a nije mu bastalo.\nNije strah Vučića za crnogorske Srbe i njihova prava. Ali, strah je da se neko u Srbiji ne zapita konačno zašto Srbija ne može da uradi ono što je Crna Gora postigla na međunarodnom planu, u susjedstvu i dalje. Strah je bio golem da Crnogorci ne uskoče u EU prije njega, pa se moralo poraditi na pobuni onih u Crnoj Gori kojima su Evropa i njene vrijednosti tuđe.\nNije to samo pizma. Da se slučajno ne radi o bildovanju liderstva?\nLiderstvo ište političku pamet. A ima li je u Beogradu?\nDa se ne radi o onoj pameti sa kraja osamdesetih, uključujući i memorandumsku? Onu koja je nad oburdanim berlinskim zidom umjesto demokratije tražila veliku Srbiju rušeći Jugoslaviju. Onu, koja je umjesto posvećenog dijaloga sa umjerenim Rugovom optirala etničko čišćenje. Onu koja je kao postulat za sva vremena uzela podršku Klemansoa kao kartu bjanku za Balkan. Ne, nećemo dalje u istoriju, a ima dokaza te pameti toliko da se ne bi moglo stati.\nNe, ne... Crnoj Gori ne treba takvo liderstvo i neće ga biti. Ona ima svoju demokratiju i svoju pamet od koje se niko u susjedstvu ne treba plašiti. Ne može ni taj pinkovski ratnoprofiterski lažni glamur, ta parada nekulture i primitivizma, kupiti omladinu Crne Gore. Neće se ni četništvo primiti. Crna Gora je ove sedmice sa dičnim Sarajevom. Raja je digla glas protiv glorifikacije i beatifikacije fašizma. Sarajevo je Valter. Čuješ li Beograde?\nDa si ga hapse? Dje si ti isao u skolu??\nDramaticno omiljena fraza\nZa ono kako dela ovaj prdsednik pizma je eufemizam\nKad se onako povrsno pogleda sto vucic radi gradjanima Srbije sto tek od njega da ocekuju gradjani drugih drzava.


Odloženo donošenje presude u slučaju Nenada Arsića\nGlavni pretres u predmetu Nenada Arsića iz Čaglavice koji je pred Posebnim odeljenjem Osnovnog suda u Prištini trebalo da bude okončan danas odložen je za 21. decembar, potvrdio je za RTV Kim advokat Dejan A. Vasić.\nAdvokat Dejan A. Vasić (Foto arhiva Kim)\nGlavni pretres je odložen zbog "dopune dokaznog postupka" kazao je Vasić.\nNenad Arsić se tereti da je tokom rata nečovečno postupao prema Jakupi i Skenderu Šalji u prištinskom naselju Emšir, tako što ih je, navodno, tukao, maltertirao i silom terao da piju rakiju i pevaju pesmu "Srbijo mila mati uvek ću te svojom zvati".\nPrethodno je danas Arsićev branilac Nenad A. Vasić kazao da je za danas sud planirao da "sasluša završne reči specijalne tužiteljke i oštećenih".


Zavičajni muzej Knjaževac - Timacum Minus\nNajstarije vojno utvrđenje u timočkoj oblasti Timacum Minus (lat. Timacum - Timok, hidronim; lat. minus - “donji”) podignuto je u dolini Belog Timoka, kod sela Ravna, nedaleko od Knjaževca.\nArheološka istraživanja ovog lokaliteta ukazala su na kontinuitet naseljavanja od praistorije do srednjeg veka. Ovo naselje svoj vrhunac dostiže u periodu antike kao Timacum Minus predstavljajući važan rudarsko-metalurški centar.\nTimacum Minus je lociran na mestu gde su se ukrštali putevi ka Podunavlju, Pomoravlju, Jadranskom i Egejskom moru. Smešten u plodnoj dolini Belog Timoka, nadomak završnih ogranaka planine Balkan. Na tom mestu imao je povoljne uslove za razvoj u čitavom periodu antike. Brojna ležišta rude (zlata, srebra, bakra, olova i gvožđa) na Staroj planini odredila su privredu grada Timacum Minus-a. Epigrafski natpisi potvrđuju da je on predstavljao važan administrativni centar šire regije. Razaran je nekoliko puta u varvarskim najezdama od sredine III do sredine V veka.\nUtvrđenje Timacum Minus sagrađeno je na relativno ravnom terenu. Pravougaone je osnove, dimenzija 144 x 112 m i ukupne površine oko 2 ha.\nIzgradnja prvog zemljanog utvrđenja vezuje se za period od sredine do kraja I veka (faza I). Tragovi najstarijeg utvrđenja sa drvenim kulama registrovani su na sektoru zapadne kapije. Izgradili su ga pripadnici kohorte Cohors I Thracum od zemlje i palisada. Najstarije utvrđenje bilo je okruženo odbrambenim rovom – fossa. Ostaci rova evidentirani su duž istočnog bedema utvrđenja. Istočna strana utvrđenja ujedno je i najbliža reci Beli Timok.\nPrvo kameno utvrđenje pravougaone osnove sagrađeno je početkom II veka, a njegovi tragovi registrovani su na sektoru zapadne kapije, na severozapadnom i severoistočnom uglu utvrđenja. Samo utvrđenje je bilo pravougaonog plana, sa zaobljenim uglovima, dimenzija 144 x 112 m (faza II). Sagrađeno je od kamena i rečnih oblutaka koji su vezani malterom. Četvorougaone kule sagrađene su sa unutrašnje strane bedema. Arheološki je istražena zapadna kapija utvrđenja (porta principalis sinistra) širine 3 m. Ulaz je bio čuvan pomoću dve kvadratne kule postavljene sa unutrašnje strane bedema. Duž linija istočnog i zapadnog bedema postavljene su iste kvadratne kule između uglova i kapija utvrđenja. Izgradnja ove fortifikacije vezana je za graditeljsku delatnost imperatora Trajana (98–117. god.). U utvrđenju je posvedočen boravak kohorte Cohors II Aurelia Dardanorum, osnovane najverovatnije u vreme Marka Aurelija (161–180. god.).\nSledeća faza izgradnje Timacum Minus-a odnosi se na obnovljeno utvrđenje sa novoizgrađenim defanzivnim kvadratnim kulama (faza III). Vreme izgradnje povezuje se sa obnovom fortifikacije posle prvih gotskih upada na teritoriju provincije Gornje Mezije sredinom III veka u vreme imperatora Trajana Decija (249–251. god.). Ovaj sloj je registrovan na sektoru zapadne kapije, duž zapadnog bedema i na sektoru južne kapije. Arheološki materijal iz ovog sloja tipičan je za period III i prve polovine IV veka. Novoizgrađene defanzivne kule su izbačene sa spoljne strane linije bedema. Karakteristika ove faze je zidanje bedema blokovima od sivog peščara i spolijama, arhitektonskim mermernim elementima sa starijih građevina. Usled urgentnosti i nedostatka kvalitetnog kamena za ojačanje bedema utvrđenja, korišćeni su i nadgrobni spomenici sa starije nekropole (II–III vek). U ovoj fazi evidentirana je i obnova zapadne i južne kapije utvrđenja. Rezultati arheoloških istraživanja na zapadnom i severnom bedemu kao i na severozapadnom uglu ukazuju da je u ovoj fazi 16 do 20 kula branilo utvrđenje. Južna kapija (porta praetoria) sagrađena je od velikih blokova peščara u tehnici suhozida. Sačuvana je do visine koja omogućava uspešnu rekonstrukciju. Posadu utvrđenja i dalje čine vojnici kohorte Cohors II Aurelia Dardanorum sve do poslednjih decenija IV veka.\nPoslednja obnova utvrđenja bila je krajem IV veka. Nova fortifikacija sa ojačanim bedemom i izbačenim kulama u tehnici opus mixtum vezuje se za vreme vladavine Valentinijana i Valensa (364–375. god.). Obnova je registrovana na severnom, zapadnom i južnom bedemu kao i na uglovima utvrđenja. Tragovi obnove ogledaju se i u prikupljenom arheološkom materijalu. Kapije utvrđenja su zatvorene uz pomoć novoizgrađenih velikih kula (faza IV). Novi bedem, širine 2 m, postavljen je uz postojeći kameni bedem. Utvrđenje je stradalo verovatno u hunskoj najezdi 441. godine. Dosadašnjim arheološkim istraživanjima nije registrovana obnova utvrđenja nakon ovog razaranja.\nNajmlađi horizont nalazišta u Ravni je srednjovekovno naselje verovatno iz X veka. Ovo je utvrđeno na osnovu grobnih nalaza sa obližnje nekropole na lokalitetu Slog. Arheološki materijali i antropološke analize pokazuju da je na njoj sahranjivan slovenski živalj u periodu od kraja IX do kraja XI veka. Evidentirani nalazi ulomaka keramike iz unutrašnjosti utvrđenja Timacum Minus-a ukazuju da je ovo naselje obnovljeno u periodu XII i XIII veka.\nGrađevina u centralnom delu utvrđenja (horreum)\nU centralnom delu utvrđenja nalazi se objekat pravougaone osnove koji je južnom fasadom izlazio na severni portik glavne ulice pravca istok-zapad (decumanus). Izgrađen je u tehnici opus mixtum, kombinacijom kamena i redova opeke koji su vezani krečnim malterom. Građevina ima zidove ojačane pilastrima koji su nosili gornji sprat. Orijentacija zgrade je istok-zapad. Uloga objekta je još uvek nejasna iako se pretpostavlja da je reč o žitnici (horreum). S obzirom na rezultate geofizičke prospekcije neistraženih delova objekta, nije isključeno da se radi o zgradi administrativno-vojne uprave Timacum Minus-a (principia). Građevina datira iz IV veka.\nKružni arheomet. objekat\nKružni arheometalurški objekat\nGrađevina kružnog oblika sa kružnim bazenom u sredini prečnika 6 m istražena je u severoistočnom unutrašnjem uglu utvrđenja. Objekat je izgrađen od kamena vezanog krečnim malterom. Registrovan je pod od hidrauličnog maltera. Namena ravanskog utvrđenja povezuje sa metalurškim aktivnostima, pa se pretpostavlja da je ovaj objekat (cisterna) služio za flotaciju rude i separaciju srebra i zlata. O tome svedoče preliminarne arheometalurške analize uzoraka. Tragovi metalurške aktivnosti, livenja i kovanja gvožđa evidentirani su i na sektorima severne i južne kapije utvrđenja.\nJužna kapija (porta praetoria)\nArhitektonski najzanimljivija, južna kapija utvrđenja očuvana je u velikoj meri i ima sve potrebne elemente za rekonstrukciju, ističe se posebnom tehnikom izgradnje. Sačinjena je delom od monumentalnih blokova peščara u tehnici suhozida što ukazuje da su je izgradili lokalni zidari. Ova jedinstvena rimska kapija ima četiri građevinske faze. Kapija flankirana kulama pravougaone osnove izgrađena je, najverovatnije, krajem III veka. Najmlađa faza života na sektoru južne kapije utvrđenja Timacum Minus-a završila se sredinom V veka.\nRimsko kupatilo (Terme I)\nSeveroistočno od utvrđenja, na obali Belog Timoka, istražen je objekat Terme I. Ovo rimsko kupatilo u svom sklopu ima apodyterium – svlačionicu sa istočne strane građevine. Na nju se nastavlja mlako zagrejana prostorija (tepidarium). Sa njene desne strane su dve jače grejane prostorije (caldaria) koje su povezane sa ložištem (praefurnium). Sa južne strane objekta je hladno kupatilo (frigidarium) sa bazenom. Terme I su sagrađene od lomljenog kamena i rečnih oblutaka vezanih krečnim malterom. Kupatilo je podignuto u II veku, a u upotrebi je bilo sve do kraja IV veka.\nGrađevina sa hipokaustom (Terme II)\nGrađevinski objekat sa sistemom podnog grejanja, hipokaustom, delimično je istražen. Nalazi se jugozapadno od utvrđenja. Objekat nije u celosti istražen i nije moguće pouzdano definisati njegovu funkciju. Pretpostavlja se da je ovo još jedno javno kupatilo. Sa južne strane objekta, otkrivene su dve apside (veća i manja) izgrađene od kamena i oblutaka vezanih malterom. Delimična istraženost otežava i preciznije datiranje ovog objekta, ali se generalno opredeljuje u period II-III veka.\nIstraživanja Timacum Minus-a\nUtvrđenje na obali Belog Timoka, kod sela Ravna, nadomak Knjaževca poistovećeno je sa rimskim Timacum Minus-om podignutim sredinom I veka n.e. Prve podatke o njemu zabeležio je lekar Stevan Mačaj, fizikus knjaževačkog okruga. U svom radu „Građa za topografiju okruga Knjaževačkog“ iz 1866. godine pominje starine u Ravni. Osim što je ostavio prve pisane podatke o ovom utvrđenom gradu, Mačaj je usmerio još jednog istraživača starina ka Timacum-u.\nEtnograf i putopisac Filip Feliks Kanic je u društvu Stevana Mačaja posetio Timacum Minus. Tom prilikom je zabeležio da je uveren da se nalazi na jednom rimskom kastrumu. Kanic je svoja zapažanja objavio 1892. godine u knjizi “Rӧmische Studien in Serbien” („Rimske studije u Srbiji“).\nPionirske epigrafske radove, vezane za ravansko utvrđenje, objavio je urednik berlinskog “Corpus Inscriptionum Latinarum” („Korpus latinskih natpisa“), Alfred Domaševski, koji je posetio Knjaževac 1866. godine.\nU svom naučnom radu „Knjaževački okrug (sa kartom)“ (Glasnik Srpskog učenog društva, knj. XLIX, Beograd 1881, 53–124) general Jovan Mišković detaljnije je preradio i dopunio podatke o ravanskom kastrumu koje je za sobom ostavio dr Mačaj.\nPočetkom XX veka o „gradu Ravni“ piše lingvista i antropogeograf Marinko Stanojević, rodom iz Jakovca. U svojoj knjizi „Timok“, 1940. godine objavljuje podatke o nalazištu u Ravni i ostalim antičkim spomenicima knjaževačke oblasti.\nKljučni momenat u istoriji istraživanja Timacum Minus-a je saradnja između Antuna fon Premerštajna iz Austrijskog arheološkog instituta i profesora Beogradskog univerziteta Nikole Vulića. U periodu između 1899. i 1902. godine započeta su prva arheološka istraživanja ravanskog utvrđenja. Rezultati istraživanja objavljeni su sredinom dvadesetog veka u časopisu Spomenik Srpske Kraljevske Akademije, br. XCVIII. Nikola Vulić rukovodio je istraživanjima sve do početka Drugog svetskog rata. Saradnik prof. Vulića bio je direktor Niškog muzeja Aleksandar Nenadović. Veći deo pokretnog arheološkog materijala sa ovih istraživanja i danas se čuva u niškom muzeju.\nPočetak sistematskih arheoloških istraživanja\nNakon višedecenijske pauze u drugoj polovini XX veka, započeta su prva sistematska istraživanja Timacum Minus-a. Pod rukovodstvom dr Petra Petrovića 1975. godine Arheološki institut iz Beograda i Zavičajni muzej Knjaževac započeli su prvu kampanju arheoloških istraživanja. Svetozar Jovanović, kustos arheolog Zavičajnog muzeja Knjaževac, pružio je veliki doprinos u realizaciji ovih istraživanja.\nGodine 1991. realizovana su istraživanja u okviru projekta međunarodne saradnje YU-USA “Metallurgy and military organization at Roman Ravna” („Metalurgija i vojna organizacija na rimskoj Ravni“). Saradnici sa američke strane bili su sa Univerziteta iz Mičigena i Olbanija.\nU periodu od 1994. do 1996. godine izvršena su prva zaštitna iskopavanja prilikom rekonstrukcije lokalnog puta Ravna–Debelica. Na obližnjem bregu Slog otkrivene su poznorimska i srednjovekovna nekropola. Uporedo sa istraživanjem ravanske nekropole odvijala su se iskopavanja južne kapije utvrđenja (porta praetoria).\nNakon dužeg prekida arheoloških istraživanja 2008. godine, realizovana su nova zaštitna iskopavanja.\nZahvaljujući uspešnoj saradnji Arheološkog instituta iz Beograda, Zavičajnog muzeja Knjaževac i Rimsko-germanske komisije Nemačkog arheološkog instituta iz Frankfurta na Majni, 2010. godine realizovana je geofizička prospekcija lokaliteta.\nTokom 2013. i 2014. godine nastavljena su zaštitna istraživanja nekropole Slog.\nPrirodne karakteristike okoline Timacum Minus-а\nOblast šire okoline arheološkog nalazišta Timacum Minus-a pripada Timočkoj krajini, odnosno centralno–balkanskoj regiji. Prirodnu granicu na istoku i jugoistoku predstavlja masiv Stare planine dok je na zapadu i severozapadu knjaževačko područje ograničeno krečnjačkim planinama - Tresibabom, Ozrenom sa Devicom, Slemenom i Krstacem. Na ovim terenima česte su pojave karsta: ponornice, vrtače, pećine i ledenice. Na jugu ove oblasti su Svrljiške planine, a sa severne strane je planina Tupižnica (Lasovačka planina). Prirodna granica na severu je Vratarnička klisura. Planine koje se prostiru na ovom području pripadaju karpatsko–balkanskim planinama. Ove planine su raznovrsnog geološkog sastava usled čega se javljaju brojne rude.\nReljef knjaževačkog kraja pripada oblasti Gornjeg Timoka i predstavlja tip „šah reljefa“ u kom se smenjuju kotline i doline sa planinama. Dolina Belog Timoka ispresecana je ograncima Stare planine, Tresibabe i Tupižnice. Ove planine poznate su po svojim lovištima.\nIstočno od Timoka je masiv Stare planine koji predstavlja prirodnu granicu prema Bugarskoj.\nKnjaževački kraj odlikuje razvijena hidrografska mreža. Najznačajnije mesto ima reka Beli Timok na čijoj je obali formirano naselje Timacum Minus. Beli Timok čine Svrljiški i Trgoviški Timok.\nRudne naslage karakterišu čitavu dolinu Timoka. Ovo područje obiluje ležištima uglja i rudama metala. Najzastupljeniji metali su: bakar, zlato, srebro i gvožđe.\nTragovi najstarije nekropole iz perioda I–III veka otkriveni su zapadno od utvrđenja na lokaciji Slog. Na ovom lokalitetu istražen je i deo kasnoantičke nekropole iz druge polovine IV i prve polovine V veka.\nNekropola stanovnika Timacum Minus-a iz perioda II–III veka nije istražena, ali su sačuvani njeni kameni nadgrobni spomenici. Oni su sredinom III veka, u vreme velike opasnosti zbog upada varvara i Gota na teritoriju Carstva, poslužili kao građevinski materijal za ojačavanje bedema utvrđenja.\nU blizini utvrđenja, istražen je manji deo biritualne nekropole (pokojnici su sahranjivani i kremacijom i inhumacijom) sa kraja III i početka IV veka.\nNa lokaciji Slog, u sloju iznad antičke nekropole, otkriveni su ostaci srednjovekovnog groblja iz perioda IX–X veka. Arheološki materijal pronađen u nekropoli ukazuje da je u njoj pohranjen slovenski živalj.\nVerovanja i rituali\nAntički narodi ostavljali su za sobom tragove materijalne kulture, ali i odjeke svojih verovanja i nadanja. Analiza arheoloških materijala sa nekropole Slog, koja je delimično istražena, a nalazi se u blizini utvrđenja Timacum Minus, dala je podatke o pogrebnom ritualu i postojanju kulta mrtvih kod stanovnika kasnoantičke i srednjovekovne Ravne.\nNekropola Slog je korišćena dug vremenski period. Najstariji istraženi grobovi su iz perioda I–III veka. Žitelji antičke Ravne nastavljaju da koriste stariji kultni prostor i u kasnoj antici tokom druge polovine IV i prve polovine V veka. Najmlađi sloj ove nekropole potiče iz perioda IX–X veka. Novijim arheološkim istraživanjima, uočen je i stariji horizont srednjovekovnog sahranjivanja iz VII–IX veka.\nNa kasnoantičkoj nekropoli Slog preovlađuje skeletno sahranjivanje. Pokojnici su u ležećem položaju, orijentisani uglavnom zapad-istok, sa glavom na zapadu. Grobna jama je najčešće pravougaone ili elipsoidne osnove. Nadgrobne konstrukcije su, nažalost, oštećene ukopavanjem srednjovekovnih grobova. Analizom dobijenih rezultata arheološkog iskopavanja nekropole, potvrđene su tri hronološke faze sahranjivanja. U njima se uočava promena socijalno-ekonomskog statusa pohranjenog stanovništva.\nPrva faza nekropole potiče iz vremena procvata naselja Timacum Minus-a (350–380. god.). Pokojnici su sahranjivani sa luksuznim grobnim prilozima i ličnim predmetima. Nakit pokojnika, staklene posude i novac kao prilozi u grobovima oslikavaju ovaj prosperitetni period. U grobovima žena najčešće je pronalažen nakit – niske od perlica, minđuše i narukvice, izrađeni u lokalnoj radionici ili u nekom obližnjem, većem zanatskom centru. U grobovima muškaraca pronađeni su delovi pojasnih garnitura, dok su u jednom grobu pronađene kopče vojnih sandala, fibule, staklene posude i novac.\nOsim ostataka materijalne kulture, u grobovima kasnoantičke nekropole Slog, zabeleženi su i tragovi pogrebnog rituala. U prvoj fazi sahranjivanja konstatovan je običaj polaganja posuda u grob pokojnika. Ovaj običaj povezan je sa paganskim verovanjem da su živi u obavezi da svojim precima obezbede hranu i piće. To su ujedno predmeti koje će pokojnik koristiti i nakon smrti. Keramički i stakleni pehari, keramički krčazi i lončići obično su polagani ispod stopala pokojnika. U ovoj fazi sahranjivanja, uočen je običaj ritualnog lomljenja posuda na grobu pokojnika. Posude su korišćene prilikom pogrebne gozbe i tokom praznika posvećenih mrtvima.\nPored ovih posuda predviđenih za žrtvu pokojniku, najčešće su u ženske grobove, polagani i toaletni setovi. Staklena bočica i balsamarijum smešteni uz pokojnicu sa nadom da će ih koristiti i na nekom drugom svetu.\nObičaj polaganja novčića u grobove pokojnika konstatovan je i u prvoj (350–380. god.) i u drugoj fazi (380–410. god.) sahranjivanja na nekropoli Slog. Novčić u ruci pokojnika služi za plaćanje prelaza preko reke Aheront čamdžiji Haronu.\nTokom druge faze sahranjivanja na nekropoli Slog (380–410. god.), zadržao se običaj polaganja pića i hrane u grob. U dva groba uočeni su tragovi kulta mrtvih u vidu polaganja jabuke sa zabodenim novčićima i u vidu polaganja jajeta kao grobnog priloga. Jabuka simboliše večnu mladost i uskrsnuće, a jaje vitalnu energiju i rađanje novog života. Kao grobni prilog, jaje se često koristilo kao hrana koja daje snagu za put u onostranost.\nOsim prisutne stare pogrebne tradicije tokom druge faze sahranjivanja, uočavaju se izvesni elementi varvarizacije u pogrebnom ritualu. Ovo se objašnjava prisustvom federata u rimskoj vojsci krajem IV veka. Vojničke trupe federate sastavljene od Istočnih Germana i Alana boravile su i u timočkoj oblasti. Ritual polaganja troslojnih češljeva od jelenskog roga pored glave pokojnika povezuje se upravo sa ovim novopridošlim pomoćnim jedinicama rimske vojske. Istraženi ratnički grobovi ove faze oslikavaju nemirne istorijske događaje u drugoj polovini IV veka. Uopšteno gledano, grobni prilozi ove faze su oskudniji u odnosu na prethodnu fazu sahranjivanja, što odgovara opštem osiromašenju naselja u Ravni.\nRitual polaganja zmije u grob pokojnika konstatovan je i u prvoj i u drugoj fazi sahranjivanja kasnoantičke nekropole Slog, kao i na srednjovekovnoj nekropoli Slog. Uobičajen atribut boga Dionisa je zmija. Dionis, ovenčan vencom od zmija, svojim poklonicima nudi isceljenje i vaskrsnuće. Simbol zmije se povezuje još i sa bogom Asklepijem i tračkim božanstvom Sabazijem. Bog lekarske veštine, Asklepije, nosi štap oko kojeg je obavijena zmija. Simbolične životinje, orijentalnog božanstva Sabazija, su kornjača, gušter, žaba, ovan i zmija. Po svojim osobinama blizak bogu Dionisu, Sabazije poštovaocima nudi preporod. U rimskom naselju Timacum Minus posvedočeno je prisustvo življa tračkog porekla. Kao poklonici Sabazija, stanovnici u antičkoj Ravni su u pogrebni ritual verovatno uključili elemente njegovog kulta.\nU poslednjoj fazi sahranjivanja kasnoantičke nekropole Slog, koja je datirana u prvu polovinu V veka (410–450.god.) uočava se jasna promena u pogrebnom ritualu. Sahranjeno stanovništvo je uglavnom bez grobnih nalaza što ukazuje da je u ovoj fazi populacija hristijanizovana, ali i da je naselje u Ravni ruralizovano. Paganski preobraćenici su u duhovnoj kulturi čuvali svoja stara verovanja i mitove. U materijalnim ostacima poslednje faze kasnoantičke nekropole Slog nema više tragova „varvarskog“ kulta mtrvih. Hunsko razaranje 443. godine pogađa i Timacum Minus. Kasnoantička nekropola Slog je, verovatno, bila u upotrebi izvesno vreme nakon ove destrukcije.\nNajmlađi sloj nekropole Slog potiče iz perioda IX–X veka. Formirani na starijem kultnom prostoru, tik iznad starije kasnoantičke nekropole, srednjovekovni ukopi delimično su oštetili kasnoantičke grobove. Pokojnici su sahranjivani u ukopanim rakama bez grobne konstrukcije. Polagani su na leđa, u opruženom položaju sa različito postavljenim rukama. Orijentisani su u pravcu istok-zapad sa glavom postavljenom na zapadu. Pohranjeno stanovništvo je sahranjivano sa nakitom, ukrasima za odeću ali i sa predmetima koje su svakodnevno koristili (alatke, oružje, brus, kresiva). Upadljivo je prisustvo starijih, „paganskih“ običaja u vidu polaganja posuda za piće i hranu u grob pokojnika. Najbliži prilažu hranu i piće da bi pokojniku olakšali put u večno obitavalište. Običaj ritualnog lomljenja posuda iznad groba, koji je zabeležen i na kasnoantičkoj nekropoli Slog, evidentiran je i na srednjovekovnoj nekropoli. Čest običaj u ritualima prelaza koji se beleži u okviru srpske mitologije, magijsko razbijanje posuda, prisutan je u pogrebnom ali i svadbenom kultu. Svrha razbijanja posuda je da se razbije zlo kao i da se obezbedi pokojniku mir i spokoj na onom svetu. Jedno od objašnjenja ove kultne radnje je da se „razbijanjem“ posuda pokojnikova duša umiruje i tako ne može da naškodi srodnicima. Još jedan zajednički običaj za obe nekropole je polaganje jajeta u grob. Jaje kao simbol obnavljanja života pruža nadu u vaskrsenje. U srpskim narodnim verovanjima jaje štiti od uroka i često se koristi u običajima koji pospešuju zdravlje.\nU kultu mrtvih, srednjovekovnih stanovnika Ravne, prisutan je i običaj pogrebne gozbe – daće. U sloju gareži, iznad jednog groba, pronađeni su ostaci kostiju svinje i kokoši koji ilustruju ovaj običaj. Još jedan ritual tipičan za slovenske srednjovekovne nekropole, prisutan na nekropoli Slog, je paljenje obrednih vatri u blizini groba. Deo zapaljene obredne vatre polaže se u samu grobnu raku. Vatra svojim plamenom pročišćuje, uništava zlo i štiti od zlih demonskih bića.\nU par grobova konstatovan je ritual ograđivanja pokojnika kamenjem. Verovalo se da je na taj način preminuli zaštićen. Ovaj običaj je dugo prisutan u slovenskoj tradiciji. Kamen, simbol neprolaznosti, kao da garantuje večno trajanje duše umrloga. U srpskoj narodnoj religiji razvijen je kult kamena za koji se veruje da je stan višeg bića ili duše preminuloga. Kao bezlično božanstvo, kamen ima ambivalentnu prirodu, povezuje se sa htonskim ali i sa revitalizujućim svojstvima.\nRitualno polaganje zmija u grobove uočava se i na kasnoantičkoj i u ranosrednjovekovnoj nekropoli Slog. Zmija kao kultno, htonsko biće štiti pokojnika i čuva sam grobni prostor. Svojim dvoznačnim simbolizmom zmija u sebi ujedinjuje smrt i život. Povezuje se sa carstvom mrtvih, ali i sa idejom ponovnog rođenja. U srpskoj mitologiji zmija zauzima značajno mesto. Pripisuju joj se mnoge magijske moći – štiti kuću, polja, stoku, blago, isceljuje i garantuje plodnost. Pod uticajem autohtonih verovanja i tračko-dioniske kulture, srednjovekovno stanovništvo pohranjeno na nekropoli Slog je, iako hristijanizovano, očuvalo tradicijski starije rituale vezane za kult zmije.\nPosebno kultno mesto, nekropola, groblje, oduvek je bilo linija između onostranog i ovostranog, mesto rastanka i poslednjeg pozdrava. Čovekova vera i nada u život nakon smrti iskazivana je kroz pogrebni ritual. Ovi običaji pokojniku obezbeđuju smiraj duše. Elementi kulta sa nekropole Slog ilustruju obrede kojima je stanovništvo antičke i srednjovekovne Ravne pribegavalo kako bi na dostojan i brižan način poslednji put ispratilo svoje voljene i olakšalo im „prelaz“ granice između dva sveta.\nNajznačajniji antički put koji prolazi kroz oblast Timoka je Via Lissus–Naissus–Ratiaria. Ovaj put predstavlja važnu vezu između Podunavlja i Jadranskog mora. Još jedan važan put koji je uključivao dolinu Timoka je put Naissus–Serdica. Pomenuti put je vodio ka Nišu odakle se račvao ka Beloj Palanci (Remesiana) i Pirotu (Turres).\nDva najvažnija raskršća u timočkoj oblasti nalaze se na ušću Timoka u Dunav na severu i kod ušća Svrljiškog u Trgoviški Timok na jugu. Ove raskrsnice povezivale su dva veća rimska puta Viminacium–Ratiaria i Naissus–Ratiaria. Kod Prahova (Aquae) na severu, spajali su se timočki i dunavski put. Kod Knjaževca na jugu, putevi su se račvali u više pravaca: ka jugu i jugoistoku (Niš i Pirot), severu (dolina Crnog Timoka), zapadu (dolina Morave) i istoku (Arčar).\nRavna, utvrđenje, južna kapija\nIstraživanja vršena 1996.\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 745\nStatueta boga Merkura u stojećem stavu, oslonjen na desnu nogu. Oko leve ruke mu je omotan ogrtač i u desnoj ruci drži kesu. Na glavi ima krilca. Stopala nedostaju.\nMerkur ili rimski Hermes je antički bog trgovine i zaštitnik putnika. U grčkoj mitologiji dobija ulogu vodiča duša (psihopomp) na drugi svet.\nVisina 8,1 cm\nRavna, utvrđenje, severna kapija\nIstraživanja vršena 1980.\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 251\nGlava boga Dionisa uokvirena vencem od grožđa i vinove loze.\nDionis ili Bahus je antički bog vegetacije kome je potčinjena cela priroda. Besmrtne i smrtne prirode, bog mrtvih i proricanja. Posredujući između dva sveta svojim poklonicima pruža nadu u vaskrsnuće.\nDužina 4,3 cm\nIstraživanja vršena 1994.\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 683\nKatanac u obliku većeg, masivnog prstena sa poklopcem u vidu ljudske maske.\nBronza, livenje, emajl, pozlata\nRavna, terme I\nIstraživanja vršena 1977.\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 160\nKopča pravougaonog oblika izrađena od tri pločice stepenasto postavljene. U centru je pravougaona perforacija sa tri povezana okulusa, od kojih je srednji ispunjen plavim, a dva bočna crvenim emajlom.\nKraj III početak IV veka\nSrebro, opus interrasile\nDužina 4,9 cm\nRavna, nekropola Ropinski potok, grob I\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 682\nSrebrna fibula hibridnog tipa – kolenasta i krstoobrazna, sa šarnir mehanizmom na glavi i dve lukovice na kracima grede i pločastim proširenjem u vidu palmete umesto središnje lukovice, sa vegetabilnim ukrasom u vidu vreža na luku, izrađenom u tehnici opus interrasile. Visok držač igle. Nedostaju igla i stopa. Glava oštećena.\nOva luksuzna srebrna fibula predstavlja vrstu izuzetnog odlikovanja zaslužnim vojnim oficirima.\nOsim nesvakidašnjeg oblika, fibula se ističe i ukrasom na luku izrađenom u tehnici opus interrasile. Samo na par fibula, koje potoču sa teritorije Rimskog carstva, javlja se ova tehnika na čitavom luku fibule.\nNadgrobni spomenik - medaljon\nII - III vek\nIstraživanja izvršena 1991.\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. br. 513\nPorodični, anepigrafski nadgrobni spomenik u obliku medaljona od krečnjačkog konglomerata. Medaljon ima plastični okvir profilisan žljebom, pravougaono postolje sa trnom. Poprsja pokojnika prikazana su u punom reljefu. Na donjoj polovini medaljona prikazana su dva muškarca sa desne i sa leve strane i dve žene u sredini. Na gornjoj polovini medaljona prikazane su tri figure, muškarac na desnoj strani, žena na levoj i u sredini mlađi muškarac.\nIII - IV vek\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. br. 450\nKameni nadgrobni spomenik od krečnjaka, oštećen sa gornje strane, baza nedostaje. Reljefno polje uokvireno vrežama vinove loze. U donjem delu prikazana su dva simetrično postavljena konjanika između kojih je muškarac koji drži konje za oglavlja. U gornjem delu reljefnog polja predstavljeni su majka sa leve i otac sa desne strane, sestra preminulih je između roditelja. Sa obe strane natpisnog polja su kanelovani stupci na stepenastim bazama sa korintskim kapitelima.\nDužina 3,4 cm\nRavna, nekropola Slog, grob 134\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 793\nDve zlatne naušnice sa elipsastim karikama koje se završavaju u obliku petlje sa kukicama za zakopčavanje. Na karikama je piramidalni zlatni privezak, u obliku stilizovane Herkulove batine, sa perlom od bisera na kraju.\nOgrlica sa zlatnim perlama\nDužina perli 0,6–1,2 cm\nRavna, nekropola Slog, grob 12\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 654\nOgrlica od tamnoplavih i zelenih staklenih perli i četiri zlatne perle u obliku posuda.\nBronza, pozlata, livenje, urezivanje, niello\nDužina 8,2 cm\nRavna, nekropola Ropinski potok, sonda IX\nZavičajni muzej Knjaževac, inv. 159\nKrstoobrazna pozlaćena fibula, luk trapezoidnog preseka ukrašen urezanim motivom „jelove grančice“. Stopa ukrašena istim motivom, ivice ukrašene sa tri para pelti, na početku i kraju volutama. Urezani ukras je ispunjen crnim emajlom (niello).


Poslednji put je ovaj proizvod dodat u korpu: 06. 04. 2021.\nKupovinom ovog proizvoda možete prikupiti do 2 bodova lojalnosti . Vaša košarica će sadržati ukupno 2 bodova koji se mogu pretvoriti u vaučer od 4,00 RSD .\nAuto stalak Fly za iPhone 4\nDrzac za mobilni telefon CP mali zuti\nSelfie stick mini ZX-4S kabl 3.5mm crni\nDrzac za mobilni telefon CP mali crni\nAuto stalak Wireless YXR-W12B 5W\nDrzac za mobilni tel. na bicikl Kettz DT-B510\nKettz DT-B510 je nosac za Mobilni telefon/GPS/MP3-4 plejere.Nosac koji se rotira 360 stepeniMoguce je okaciti telefon koji je debljine 12mmStipaljka u minimalnom polazaju je 11.5x55cm u maksimalnom 17.5x8.5cmKaci se na sipku od bicikla koja je...\nDrzac za mobilni megnetni DT-M110 silver\nKettz DT-M110 magnetni drzac za telefon moze vam uciniti voznju pogodnijom. Mozete da bacate pogled na ekran telefona da biste videli navigaciju bez gubljenja pogleda sa prednje strane. ,Koristi nalepnicu i magnet da cvrsto drzi telefon, ne morate...\nAuto stalak 5428\nStalak za mobilni S62\nDrzac za mobilni telefon CP mali plavi\nAuto stalak Batman\nStalak za mobilni telefon Nitu NT-NH09 sivi\nSelfie stick Z07-5 kabl 3.5mm plavi\nSelfie stick + Shutter Tx-Multi1 crni\nDrzac za mobilni telefon sa LED lampom 3u1