Nikon 1 digitalni fotoaparat sa zamenljivim objektivima V1 Beli set sa objektivom 10-30mm 16700: Nikon digitalni fotoaparati: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Nikon 1 digitalni fotoaparat sa zamenljivim objektivima V1 Beli set sa objektivom 10-30mm 16700\nNikon 1 digitalni fotoaparat sa zamenljivim objektivima V1\nEfektivni pikseli: 10,1 miliona\nSistem za uklanjanje prašine: Čišćenje senzora\nFormat datoteke: • NEF (RAW): 12-bitni komprimovani • JPEG: JPEG-osnova u skladu sa finom (približno 1 : 4), normalnom (približno 1 : 8), ili osnovnom (približno 1 : 16) kompresijom • NEF (RAW) + JPEG: Jedna fotografija snimljena i u NEF (RAW) i u JPEG formatu\nElektronsko tražilo: 0,47-in., približno. 1440 hiljada tačaka, TFT LCD tražilo u boji sa kontrolom dioptrije i podešavanjem svetline\nPokrivenost kadra: Oko 100% horizontalna i 100% vertikalna pokrivenost\nUdaljenost oka od tražila: 17 mm (–1,0 m–1; od centralne površine objektiva tražila)\nPodešavanje dioptrije: –3–+1 m–1\nSenzor za detekciju oka: Fotoaparat prelazi na prikaz na tražilu kada otkrije da se tražilo koristi\nBrzina zatvarača: • Mehanički zatvarač: 1/4000 do 30 s sa koracima od 1/3 EV; Bulb; Time (potreban je opcionalni bežični daljinski upravljač ML-L3) • Elektronski zatvarač: 1/16.000 do 30 s sa koracima od 1/3 EV; Bulb; Time (potreban je opcionalni bežični daljinski upravljač ML-L3)\nBrzina sinhronizovanja blica: • Mehanički zatvarač: Sinhronizuje se sa zatvaračem pri brzini od X=1/250 s ili manjoj • Elektronski zatvarač: Sinhronizuje se sa zatvaračem pri brzini od X=1/60 s ili manjoj\nRežim otpuštanja zatvarača: • Jedan kadar, kontinualni, • Mehanički, elektronski, elektronski (Hi) • Samookidač, odloženo daljinsko okidanje, daljinsko okidanje sa brzim odzivom, snimanje pomoću tajmera za podešavanje intervala snimanja\nBrzina kretanja kroz kadrove: • Elektronski (Hi): Približno 10, 30 ili 60 kadrova u sekundi • Ostali režimi: do 5 kadrova u sekundi (autofokus jedne tačke ili ručni fokus, S automatski sa prioritetom zatvarača ili M ručni režim ekspozicije, brzina zatvarala 1/250 s ili veća, a ostale postavke na podrazumevanim vrednostima)\nMetod merenja: • Matrično • Sa prioritetom u centru: Meri se unutar kruga od 4,5 mm u centru kadra • U tački: Meri se unutar kruga od 2 mm centriranog na izabranu oblast fokusa\nServo objektiv: • Autofokus (AF): Jedan AF (AF-S); kontinualni AF (AF-C); automatski AF-S/AF-C izbor (AF-A); stalni AF (AF-F) • Ručni fokus (MF)\nOblast fokusa: • Autofokus u jednoj tački: 135 oblasti fokusa • AF sa automatskom oblašću: 41 oblast fokusa\nKontrola blica: dostupna i-TTL kontrola blica korišćenjem senzora slike sa opcionalnom jedinicom blica SB-N5\nIndikator spremnosti blica: Svetli kada je opcionalni blic u potpunosti napunjen\nMetod merenja: • Matrix • Sa prioritetom u centru: Meri se unutar kruga od 4,5 mm u centru kadra • U tački: Meri se unutar kruga od 2 mm centriranog na izabranu oblast fokusa\nVeličina kadra (pikseli) / brzina snimanja: HD filmovi • 1920 × 1080/60i (59,94 polja) • 1920 × 1080/30p (29,97 kadrova u sekundi) • 1280 × 720/60p (59,94 kadrova u sekundi) Usporeni filmovi • 640 × 240/400 kadrova u sekundi (reprodukcija na 30p/29,97 kadrova u sekundi) • 320 × 120/1200 kadrova u sekundi (reprodukcija na 30p/29,97 kadrova u sekundi) Filmovi snimljeni u režimu fotografija 1072 X 720/60p (59,94 kadrova u sekundi) (reprodukcija na 24p/23,976 kadrova u sekundi) Snimak sa pokretom 1920 X 1080/60p (59,94 kadrova u sekundi) (reprodukcija na 24p/23,976 kadrova u sekundi)\nEkran: 7,5cm/3-in., približno 921.000 tačaka, TFT LCD sa podešavanjem svetline\nPort za više dodatnih uređaja: Koristi se za namensku dodatnu opremu\nDimenzije (Š × V × D): Približno 113 × 76 × 43,5 mm/4,4 × 3 × 1,7 in., ne računajući ispupčenja; debljina kućišta (od bajoneta do ekrana) je 36 mm/1,4 in.\nTemperatura: Temperatura: 0–40 °C/+32–104 °F\nOpis proizvoda: Nikon 1 digitalni fotoaparat sa zamenljivim objektivima V1 Beli set sa objektivom 10-30mm 16700\nSa zadivljujuće brzim AF CMOS senzorom, pametnim režimima snimanja, odličnim performansama u uslovima slabog osvetljenja i elektronskim tražilom visoke rezolucije, ovaj fotoaparat nudi sve što vam je potrebno da snimite istaknute fotografije i filmove.\nNikon 1: Brz, inteligentan i prenosiv sistem fotoaparata. Odlikuje ga namenski opseg kompaktnih 1 NIKKOR zamenljivih objektiva i dodatne opreme za sistem. Projektovan da uvede nove nivoe brzine, jednostavnosti i uživanja u snimanju sveta oko vas.\nSvetlo elektronsko tražilo sa 1440 hiljada tačaka: mudro uklopljeno u kompaktno kućište fotoaparata. Omogućava jasan, stabilan prikaz i pokrivenost kadra od 100% za oštro, mirno snimanje, čak i pod jakim sunčevim svetlom. Fotoaparat automatski prepoznaje kada koristite tražilo i isključuje LCD ekran.\nCMOS senzor slike CX formata: nudi idealnu ravnotežu veličine sistema, brzine, osetljivosti na svetlost, rezolucije i dubine polja. Obezbeđuje izvrsnu reprodukciju boja, ISO 100–6400 (prošireno), snimanje slika u formatu RAW i rezoluciju od 10,1 megapiksela. Ima ugrađen sistem za uklanjanje prašine radi dobijanja slika bez ijedne mrlje.\nRevolucionaran sistem za autofokusiranje: trenutno prebacivanje iz režima autofokusa sa faznim detektovanjem sa 73 tačke u režim autofokusa sa otkrivanjem kontrasta sa 135 tačaka za snimanje oštrih filmova i fotografija u svim situacijama. A uz dostupan autofokusa sa faznim detektovanjem tokom snimanja filma, svaki put dobijate oštro fokusirane scene.\nKontinualno snimanje velike brzine: čuva objekte u fokusu dok vi snimate akciju. Omogućava snimanje slika pune rezolucije brzinom do 60 kadrova u sekundi sa autofokusom u fiksnoj tački i do 10 kadrova u sekundi sa adaptivnim autofokusom.\nPametan birač fotografija: uvek dobijte najbolji snimak. Koristi tehnologiju snimanja „pre i posle“ za snimanje 20 slika visoke rezolucije pre otpuštanja okidača i nakon toga. Čuva „najboljih“ pet snimaka i omogućava vam punu slobodu izbora. Snimci se preporučuju na osnovu izraza lica, kompozicije i fokusa.\nNapredno snimanje filmova: snima slike visoke rezolucije tokom snimanja filma ili u režimu ekstremno usporenog kretanja. Možete da snimite filmove u punoj visokoj definiciji brzinama od 60 i 30 kadrova u sekundi, i autofokusom sa faznim detektovanje, koji brzo fokusira kretanje, koji je dostupan tokom snimanja. Nudi brzine snimanja od 60i, 60p i 30p.\nPreuzmite potpunu kontrolu: sa režimima ekspozicije (P/S/A/M) i pristupom ključnim postavkama koje vam omogućavaju kontrolu otvora blende i brzine zatvarača, tako da ni iskusni fotografi neće biti ostavljeni bez izbora. Ima niz kontrola slike koje vam omogućavaju da pre fotografisanja podesite izgled i atmosferu slika i filmova.\nPametan dizajn: ima jako ali lagano kućište dostupno u primetnoj crnoj ili beloj boji, sa magnezijumskom legurom ojačanim delovima. Kompaktan i prenosiv, ima 7,5 cm (3-in.) LCD monitor sa 920.000 tačaka sa širokim uglom gledanja i zaštitnim staklom.\n1 NIKKOR zamenljivi objektivi: porodica 1 NIKKOR objektiva pokriva praktično sve tipove scena, svi su optimizovani za snimanje filmova i odlikuje ih kompaktan dizajn za superiornu prenosivost.\nBajonet adapter FT1: postavlja se na 1-bajonet fotoaparata kako biste mogli da koristite sve NIKKOR SLR objektive. A ako koristite AF-S i AF-I NIKKOR objektive, možete u potpunosti iskoristiti neverovatan Nikon 1 sistem autofokusa.\nPort za više dodatnih uređaja: dodatno proširuje opcije snimanja. Kompaktan SB-N5 Speedlight blic se može rotirati vertikalno ili horizontalno kako bi se svetlost odbila od plafona ili zidova. Malena GPS jedinica GP-N100 je odličan način da budete sigurni da ćete uvek moći da označite svoje slike pravom lokacijom.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 23936\nSifra 23936, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 23936, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Diplome i nagrade za Dan VIPOS-a | VAmedia - info portal\n09/11/2018 09/11/2018 Нема коментара на Diplome i nagrade za Dan VIPOS-a\nUkupno 80 diploma je dodeljeno svršenim studentima valjevske visoke državne škole, kojima je ujedno prezentovana i mogućnost nastavka školovanja na akreditovanim master strukovnim studijama.\nŠto se tiče nagrađenih, na prvoj godini studija to su Olivera Stanačić sa studijskog programa Poslovna informatika, i Danijela Vasić sa studijskog programa Poslovna ekonomija, koja je ujedno i najbolji student prve godine. Najbolji studenti na drugoj godini VIPOS-a su Boško Filipović (Poslovna informatika) i Jelena Tomić (Poslovna ekonomija), koja je najbolji student druge godine.\nKada je reč o diplomcima, najbolji student programa Poslovne ekonomije je Ivana Radojević, dok je najbolji student na programu Poslovna informatika, ujedno i student generacije 2015/16. godine, Miloš Savić sa prosečnom ocenom 9,63.\nPrvi put, nagrađeni su i najbolji studenti premijerne generacije VIPOS-ovih masteraša, koji su školovanje na drugom stepenu visokog obrazovanja započeli prošle školske godine. To su Marijana Matić i Sanja Spasojević.\nNajbolji studenti po godinama nagrađeni su novčanim iznosom od 10.000 dinara i knjigom, a ostali vrednim knjigama.


14. Dvosoban Stan Novogradnja Zemun, Gornji grad, ulica Novogradska, uknjizeno, renoviran, podrum, Agencija, winner nekretnine - WinnerNekretnine\n14. Dvosoban Stan Novogradnja Zemun, Gornji grad, ulica Novogradska, uknjizeno, renoviran, podrum, Agencija, winner nekretnine


Naslovna | Lifestyle | Celebrity | Elizabeth Olsen obožava britanski stil\nMlada glumica - čije su starije sestre dizajnerke kuće The Row Mary-Kate i Ashley - trenutno boravi u Londonu gde posmatra nedelju mode, a medijima je otkrila veoma zanimljive želje. "Volim londonski stil. Želim da izgledam kao britanske školarke. Ne postoji ništa lepše od mornarskog sakoa", izjavila je Elizabeth.\nBritanski stil je nedavno pohvalila i urednica američkog izdanja magazina Vogue, Anna Wintour, komentarišući kolekcije kuća Burberry i McQ by Alexander McQueen, rekavši da su ostavili etiketu "ekscentričnost" iza sebe.\n"Nekada smo dolazili ovde misleći da će revije biti ekscentrične i pomalo ulične, ali zapravo ovo je neverovatno zrela, uglađena, seksi i glamurozna odeća a sve to predstavlja globalni nivo - predivno je", rekla je Ana.\nBurberry Alexander McQueen Ashley Olsen Mary-Kate Olsen Glumci Anna Wintour Elizabeth Olsen\nNovo lice Topshopa\nU novom ljubavnom gnezdu


Fata Orlović Archives - Hanuma.ba\nHome/Oznaka: Fata Orlović\nTag Archives: Fata Orlović\nNana Fata Orlović zbog pogoršanog zdravstvenog stanja hospitalizirana je na Klinici za plućne bolesti UKC-a Tuzla. Kako je potvrdila glasnogovornica UKC-a Ersija Aščerić-Mujedinović za portal Radiosarajevo.ba Fata Orlović je primljena u bolnicu zbog problema sa plućima koje je imala i ranije. “Nana Fata je smještena na odjel za plućne bolesti. Trenutno se prati stanje pacijentice”, …\n7 ožujka, 2021\tAktuelno, Breaking news, Razgovori 0\nNana Fata Orlović uspješno se oporavila od zdravstvenih tegoba zbog kojih je bila hospitalizirana u bolnici. Ove dane provodi uz kćerku, zeta i unuku u Srebreniku, iščekujući uklanjanje crkve iz dvorišta porodične kuće u Konjević Polju. Nana Fata Orlović, bh. ali i svjetskoj javnosti prepoznatljiva je po borbi za izmještanje …\n2 ožujka, 2021\tAktuelno, Breaking news 0\nNana Fata Orlović, koja je od prošlog ponedjeljka bila hospitalizovana u Univerzitetsko – kliničkom centru Tuzla, danas je otpuštena na kućno liječenje. O njoj će u kućnoj atmosferi, a po instrukcijama ljekara brinuti kćerka Hurija i zet Mirza Karić iz Srebrenika. Nana Fata Orlović je prošle sedmice osjetila slabost, a …\n1 ožujka, 2021\tAktuelno, Breaking news, Razgovori 0\nUčenici Behram-begove medrese u Tuzli zatekli su nanu Fatu u dobrom raspoloženju, kao i uvijek. I sa upalom pluća u Plavoj bolnici UKC-a Tuzla, nalazi priliku za šalu, piše Hanuma.ba. “Danas sam odlučio zajedno sa mojim prijateljem Ibrahimom Spahićem, da posjetim našu heroinu, nanu Fatu Orlović, kako ispred Behram-begove medrese, …\n1 listopada, 2019\tAktuelno, Breaking news 0\nEvropski sud za ljudska prava danas je donio odluku, odnosno konačnu presudu kojim se nalaže da BiH mora izvršiti odluke kojima se nalaže uklanjanje crkve iz dvorišta Fate Orlović u Konjević Polju, prenosi Klix Ovu informaciju potvrdio je za Klix.ba sudija u Evropskom sudu za ljudska prava Faris Vehabović. Evropski …


Nedavni sadržaj od johndee | Forum Krstarice\nNedavni sadržaj od johndee\nJESTE :D, HVALA PUNO!!!!!\nHteo bih da pitam da li vas ima ovde koji biste podelili drame koje imate? :)\nMože li mi ko poslati Spirua iz zabavnika, broj SIVOMASLINASTI LAKEJ, ne mogu nigde naći taj strip i jako bih voleo da ga vidim jer me vezuje za neke tinejdž dane...ako neko ima da mi slika pa pošalje :mrgreen:\nLjudi godinama tragam za stripom koji sam ranije imao i ne mogu da ga nađem niti da se setim kako se zove...možete li mi pomoći. Sećam se radnjem u pitanju je detektivski strip, kao neki klasični američki detektiv onako groteskan veliki nos, žilav, crn, bež mantil i šešir i brauning pištolj, kao...\n******, vjv sam živi paradoks... aa ne izigravam ništa, došlo mi tako. možda bi me odgovor i razočarao, upravu si...\nDragi moji, Prvo da vam se zahvalim svima što ste se javili ovako brzo i potrudili se da mi pomognete. Pročitao sam sve vaše savete i stvarno mi je drago. Evo neke novosti u vezi mog problema:mrgreen: Ona nije ni svesna koliko ja patim za njom, i tvrdi da sam dvoličan jer je ne moguće da pijem...\na izgleda me nisu bili, zbog toga sve ovo:D\naa upadne mi po neka ijekavica, jer kucam na ekavici zbog članova foruma koji većinom tako pričaju...izvinjavam se:D\nja bih pre rekao ko nezrela...klinci u gimnaziji se svađaju i prepiru oko gluposti. Ja te 4 godine gledam kao najlepše u životu i hoću da ih iskoristim što bolje mogu, da se ne svađam sa ljudima, stvorim što više prijateljstava i anegdota...ali ne gledaju svi to tako. Oni vide samo danas, nikako...\nHvala puno na savetu, problem je što sam to već par puta pokušao da uradim i vučem stare kofere iz prošle veze koje sasipam na nedužne devojke i opterećujem ih time...do sada nisam imao problem sa devojkama i bio sam posvećen i aktivan u vezama, ali sad svaku devojku gleda kroz nju (bivšu) i ne...\nHvala, vidim da si ste se baš potrudili da mi date savet... Probao sam sve, ne ide, tu se vuče 300 intriga i priča koje ona plasira ljudima, i svakome različitu, i nikome neće da se otvori i kaže šta se desilo. Pokušavao sam da razgovaram, ali ne ide...mislim da tu više nema posla oko nje, već...\nBukvalno, ali hvala im što su se javili da pomognu, ja sam ove savete čuo već ali izgleda ne mogu da ih primenim. Ja sam navikao, jer sam generalno pozitivan i ekstrovertan lik kojeg svi vole, da nemam problema sa ljudima, pogotovo oko nesporazuma i gluposti. Ja se, bar sa ovom devojkom, ne...


Edelman Trust Barometar za 2022. pokazao je da je vidljiv pad poverenja u demokratije.\nInače, kompanija Edelman u saradnji s vodećom regionalnom agencijom 404 predstavila je rezultate istraživanja o poverenju građana u institucije, prenose biznis portali.\nEdelmanovo istraživanje provedeno je krajem prošle godine na više od 36.000 ispitanika u 28 zemalja sveta u obliku 30.minutnog online intervjua, a ovogodišnje izdanje otkrilo je začarani krug nepoverenja koji preti stabilnosti društva.\nPrimera radi, vidljiv je pad poverenja u demokratije pa tako svojim vladama veruje tek 50 % Francuza, 46 % Nemaca, 44 % Britanaca i 43 % Amerikanaca. Štaviše, nijedna razvijena zemlja ne veruje da će njima ili njihovim porodicama biti bolje u narednih pet godina.\nbiznis, posao, ilustracija, Pixabay\nGrađani žele da upravo kompanije popune tu prazninu i preuzmu veću ulogu u klimatskim promenama, ekonomskoj nejednakosti, prekvalifikaciji radne snage i rešavanju rasne nepravde.\n“Biznis kao stabilizujuća snaga”\nIstraživanje je pokazalo da gotovo 6 od 10 zaposlenih očekuje da će njihov izvršni direktor zauzeti stav o društvenim pitanjima, dok 64% investitora želi da podrži kompanije usklađene s njihovim vrednostima.\n„Biznis sada mora biti stabilizujuća snaga koja pruža konkretne aktivnosti i rezultate oko najkritičnijih društvenih pitanja. Društveno vodjstvo sada je postala temeljna funkcija poslovanja“, poručio je Richard Edelman, izvršni direktor Edelmana.\nEdelman Trust Barometar je najpoznatije globalno istraživanje o poverenju građana koje već 22 godine zaredom provodi jedna od najvećih globalnih komunikacionih kompanija Edelman.\nSvetski barometar služi kako bi dao uvid u razinu poverenja ljudi u institucije, što je posebno relevantno nastavno na razdoblje pandemije COVID-19 te sve širih rasprava po pitanjima ljudskim pravima, ekonomskih problema i političkih (ne)stabilnosti.\n2022./biznis/Edelman Trust Barometar/istrazivanje


Intervju Sanje Ćalasan, izvršne direktorice Pivare “Trebjesa” za Glasnik Privredne komore | Pivara Trebjesa\n3. Pivara od 2012. godine posluje u okviru američko-kanadske kompanije Molson Coors. Podsjetimo da je to peti vlasnik “Trebjese”. Radite po standardima i poslovnoj kulturi ove respektabilne svjetske kompanije. Da li ste, shodno tome, već “uhodali” proizvodne i druge radne procese i koliko vam to pomaže u poslovanju?\nPivara “Trebjesa” od 1997. godine u kontinuitetu pripada nekoj od velikih svjetskih pivarskih porodica. Od 2012. godine dio smo američko-kanadske grupacije Molson Coors, koja je jedna od najvećih svjetskih pivarskih kompanija, sa tradicijom koja datira još od 1774. godine.\nPripadnost velikim pivarskim grupacijama omogućila nam je da se proizvodni i radni procesi u našoj fabrici ni po čemu ne razlikuju od drugih pivara u okviru Molson Coorsa. Standardi kvaliteta, sirovine za proizvodnju i procedure rada primjenjuju se na isti način u svakoj pivari koja je dio ove grupacije. To je jedna od najvećih koristi pripadnosti velikim pivarskim kompanijama, naravno uz dostupnost brojnih svjetskih inovacija iz domena proizvodnje, savremenih trendova pakovanja, nastupa na tržištu, brige o zaposlenima i životnoj sredini.\n“Trebjesa” ide u korak sa ciljevima Molson Coorsa koji se postavljaju globalno. Jedan od njih je i nastojanje da pivara konstantno ostvaruje pozitivan uticaj na poslovanje, zajednicu i okolinu, ostavljajući svojevrsni pečat (tzv. beer print). Svoj pozitivan uticaj u Crnoj Gori ostvarujemo ne samo kroz dobro poslovanje, već i kroz održivu proizvodnju piva, promociju odgovorne konzumacije i doprinos zajednici.\n4. Molson Coors ima više od 90 brendova. Kako je, među njima, pozicionirano Nikšićko pivo? Pivara je distributer brojnih svjetskih brendova, pomenite neke od njih.\nNikšićko Pivo je naše najprodavanije pivo i pivo broj jedan na crnogorskom tržištu. To je i jedno od najodlikovanijih regionalnih piva, zahvaljujući neupitnom kvalitetu koji je već 124 godine prva asocijacija kod ljubitelja piva kada pomenete Nikšićko Pivo. Veoma je prepoznato i na regionalnim tržištima, posebno tržištu Srbije, gdje bilježimo konstantan rast prodaje.\nUz plasman na druga tržišta, naša Pivara na crnogorskom tržištu distribuira neka od najpoznatijih regionalnih i evropskih piva. Među njima su Jelen pivo iz Srbije, češki Staropramen, zatim belgijska piva Hoegaarden, Leffe, Stella Artois, njemački Beck’s, holandsku Bavariu, meksičku Coronu i dr.\nKroz sve ovo, doprinosimo mogućnosti izbora i dobroj ponudi na crnogorskom pivarskom tržištu, kako bi svi naši potrošači mogli da probaju neka od najboljih svjetskih piva i baš u svojoj zemlji mogli da uživaju u njihovoj konzumaciji.\n5. Gdje prodajete Nikšićko pivo? Da li je prošle godine povećan plasman piva na domaćem, odnosno inostranim tržištima?\nPored domaćeg tržišta na kojem smo lideri, oko 30 odsto godišnje prodaje ostvarujemo na izvoznim tržištima. Nikšićko Pivo bilježi rast prodaje na tržištima Srbije, Bosne i Hercegovine, Albanije, Kosova, Hrvatske, Slovenije i Makedonije. Osim zemalja regiona, naše pivo zastupljeno je i u Njemačkoj, Švedskoj, Francuskoj, Poljskoj, kao i Australiji i Sjedinjenim Američkim Državama.\n6. Kakvi su planovi Pivare Trebjesa za 2020. godinu? Da li je i dalje fokus prevashodno na inovacijama i kvalitetu proizvoda? Hoćete li proširiti asortiman proizvoda?\nPivska industrija je danas konkurentnija nego ikad ranije, tako da mi u kontinuitetu radimo na tome da oduševimo naše potrošače, prvenstveno tako što ćemo ispuniti i nerijetko nadmašiti njihova očekivanja.\nInovacije već godinama obilježavaju naše poslovanje, tako da ćemo i u ovoj godini nastaviti da inoviramo, razvijamo brendove i širimo naš pivski pečat. Gradićemo i dalje kvalitetne odnose sa kupcima, dobavljačima i svim poslovnim partnerima. Potrudićemo se da i u 2020. godini budemo prvi izbor za potrošače i kupce kad je u pitanju kvalitet piva koje proizvodimo.\nNaravno, i ove godine Pivara “Trebjesa” biće odgovorna prema zajednici, pa ćemo pored naših društveno odgovornih projekata, kao i prethodnih godina podržati veliki broj različitih sportskih, kulturnih i muzičkih događaja širom zemlje.\n7. Kompanija je od privatizacije 1997. godine pa do sada, kroz kapitalne investicije, uložila preko 80 miliona eura u unapređenje poslovanja. Da li planirate nastavak ulaganja i ako je odgovor “da” – u koje sektore?\nIz godine u godinu, “Trebjesa” opredjeljuje značajna sredstva za investicije, primarno s ciljem modernizacije proizvodnih pogona, optimizacije i povećanja efikasnosti poslovanja, kao i u sve one procese koji su u skladu sa globalnim ciljevima kompanije Molson Coors. To su racionalizacija potrošnje vode, ugljen dioksida i struje, smanjenje količine otpada koji završava na deponijama i povećanje reciklaže i sve su to ulaganja koja planiramo u 2020. ali i svim narednim godinama.\nSve fabrike Molson Coors grupacije obavezale su se da do 2025. unaprijede svoje procese tako da ne proizvode otpad koji bi završio na deponiji. Ponosna sam što mogu reći da je, zahvaljujući brojnim realizovanim investicijama, Pivara „Trebjesa“ u ovom trenutku na dobrom putu da ovaj cilj ostvari.\nU prethodnom periodu zaista smo značajno unaprijedili sve segmente svog poslovanja, ali bih kao jedan od najvažnijih investicionih projekata izdvojila izgradnju pogona za tretman otpadnih voda u krugu fabrike, čime smo najbolje pokazali našu posvećenost očuvanju sredine u kojoj živimo i radimo.\n8. Pivara ove godine obilježava 124 godina poslovanja. Društeno je odgovorna kompanija koja kontinuirano učestvuje u realizaciji brojnih kulturnih, ekoloških, zdravstvenih, socijalnih sportskih i drugih projekata. Saopštite više detalja o ovoj temi.\nVjerujemo da su istinski uspješne kompanije samo one koje svoje pozitivno poslovanje i dobre rezultate podijele i sa zajednicom u kojoj posluju. Naša društvena odgovornost prvenstveno se ogleda u u odnosu ka zaposlenima i njihovim porodicama, a zatim i ka zajednici, i to u oblastima bezbjednosti u saobraćaju, zaštite životne sredine i podrške kroz donacije.\nDvije najvažnije kampanje koje realizujemo su „Kad pijem ne vozim“, koja za cilj ima promociju odgovornog konzumiranja alkohola i ekološka inicijativa „Rock and Recycle“, koja poziva na odgovoran odnos prema prirodi kroz sakupljanje, pravilno odlaganje i reciklažu otpada na najvećim muzičkim festivalima u zemlji, koji generišu velike količine otpada. Kad je ekologija u pitanju, istakla bih i naš konkurs za ekološke NVO, kroz koji smo do sada uložili 70 hiljada eura za prioritetne ekološke probleme, u saradnji sa izabranim NVO.\nU 2019. godini nastavili smo podršku zdravstvu, donacijama za domove zdravlja. U saradnji sa Crvenim krstom Nikšić pomažemo rad klubova dobrovoljnih davalaca krvi, kao i one najugroženije u našoj zajednici. Svjesni da je ulaganje u znanje najvažnija investicija u društvo, koja se višestruko vrati, Pivara poslednjih 12 godina novčano nagrađuje najbolje studente specijalističkih studija smjera Zaštita životna sredina, sa Metalurško-tehnološkog fakulteta.\n9. Trebjesa, veliku pažnju i novac poklanja bezbjednosti i zdravlju zaposlenih. Usvojili ste i novu politiku zaštite životne sredine, bezbjednosti i zdravlja na radu. Šta time želite postići?\nKao dio velike svjetske pivarske porodice, ogromnu pažnju, energiju, resurse i novac poklanjamo bezbjednosti i zdravlju zaposlenih. U tu svrhu, imamo i slogan koji nas podsjeća na poštovanje svih procedura iz oblasti zaštite i zdravlja na radu, a to je: Bezbjednost na prvom mjestu. Propisi o zaštiti na radu grupe Molson Coors često su stroži od onih koji su zakonski obavezni u Crnoj Gori, jer kao internacionalna kompanija imamo obavezu da primjenjujemo i najzahtjevnije svjetske i evropske norme.\nNovom politikom zaštite životne sredine, bezbjednosti i zdravlja na radu, koju primjenjujemo od oktobra 2017. godine, utvrđena su tri glavna cilja – preventivnim djelovanjem svođenje broja povreda na nulu, podizanje svijesti o bezbjednosti, kao i smanjenje uticaja na okolinu i sprečavanje zagađenja i umanjenje količine otpada koji odlažemo na deponiju.\nU skladu sa zakonskom regulativom iz ove oblasti, u kompaniji se sprovode periodični pregledi i ispitivanja mašina, opreme, prostorija, a takođe i radnici prolaze redovne zdravstvene preglede. Osim brige o zaposlenima, nastojimo da nizom aktivnosti održimo na najvišem nivou bezbjednost spoljnih izvođača i posjetilaca. Takođe, aktivni smo član Udruženja zaštite na radu Crne Gore, u kojem nastojimo da prenošenjem našeg iskustva pomognemo u podizanju svijesti o važnosti oblasti zdravlja i zaštite na radu.\nPrethodni članak: "Recikliramo oko 50 odsto otpada!"\nSljedeći članak: "10 hiljada eura za Klinički centar Crne Gore"


Gradsko vijeće prihvatilo Program prigodnih manifestacija povodom Dana početka opsade Sarajeva 1992.-1995. | Sarajevo.ba\nGradski vijećnici danas su jednoglasno prihvatili Program prigodnih manifestacija, kojima će se od iduće godine – 5. april i zvanično obilježavati kao Dan početka opsade Sarajeva 1992.-1995. godine.\n“Kao gradonačelnik, ali i stanovnik Sarajeva, ponosan sam na ovu gradsku administraciju i Gradsko vijeće koji su, moram reći, za razliku od prethodnih gradskih vlasti, donijeli odluke ključne za višestoljetnu historiju postojanja ovog grada. Uz višestruko simbolični 6. april – Dana grada Sarajeva, utvrdili smo 1. februar kao Dan osnivanja Grada i 5. april kao Dan početka opsade Sarajeva. To je uobičajna praksa u svim velikim gradovima, te od iduće 2020. godine to će postati i dio naše tradicije”, istakao je gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka.\nObilježavanje jednog od najtežih poglavlja u historiji Sarajeva je naša obaveza i odgovornost prema svim žrtvama i preživjelima, a pogotovo prema mladim ljudima, koje trebamo ohrabriti i odgajati sa novom pozitivnom sviješću, univerzalnim vrijednostima i novim otvorenim perspektivama.


U Kragujevac stigao najmoderniji laser za trajnu epilaciju (FOTO) | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nSkver Foto: DERMA Estetic Centar\nU Kragujevac stigao najmoderniji laser za trajnu epilaciju (FOTO)\n10:00 | Ponedeljak, 08 11 2021\nKragujevac je bogatiji za još jednu inovaciju na polju estetske medicine i nege kože. U ordinaciju Derma estetica stigao je najnoviji laser za trajnu medicinsku epilaciju renomiranog proizvođača Alma pod nazivom Soprano Titanijum.\nLaserska epilacija je metoda kojom se trajno oslobađate od 80-90% neželjenih dlačica sa lica i tela, a trebalo bi je sprovoditi na registrovanim i sertifikovanim medicinskim laserima u ordinacijama gde na takvim mašinama radi obučeno medicinsko osoblje.\nAlma Titanijum laser je poslednja reč tehnike koja u sebi spaja čak tri najuspešnija lasera za epilaciju: aleksandridtni, diodni i nd:yag, tako da se Vi zapravo u jednom aktu epilirate pomoću tri talasne dužine. Vreme tretmana znatno je skraćeno, pa tretman epilacije celih nogu traje svega oko 20 minuta. Tretman je prijatan zbog izuzetnog sistema kontaktnog hlađenja.\nDr Jelena Krstić Erić uvodi mnogobrojne inovacije na polju estetske i antiaging medicine u našem regionu, posebno kada je reč o laserskim tehnologijama. Alma Titanijum laser bio je izložen na najvećem svetskom kongresu estetske medicine u Monaku u oktobru ove godine a sada Kragujevčani imaju prilike da se tretiraju baš na ovom uređaju u ordinaciji Derma estetica.\nStručan tim konstantno se usavršava za izvođenje svih vrsta procedura što je podjednako važno kao i kvalitet samih lasera, a više o samom tretmanu možete pročitati OVDE.\nDr Jelena Krstić Erić, osnivač ordinacije Derma estetica, nosilac je bedža Evropskog koledza za estetsku medicinu i mnogobrojnih diploma i priznanja na polju antiaging medicine. Specijalizant je dermatovenerologije. Takođe je nacionalni trener za nekoliko brendova iz ove oblasti.\nDerma estetica ordinacija uskoro vas očekuje u novom, proširenom prostoru po svetskim standardima estetskih klinika. Do tada, tretman laserom Alma Titanijum, ali i mnogim drugim laserima, možete zakazati na broj telefona 064/94-6-4000. Derma estetica ordinacija nalazi se u ulici Kralja Aleksandra I Karađorđevića 100A, a sve informacije možete dobiti i sajtu www.derma-estetic-centar.com.\nDERMA Estetic Centar: Kragujevac u korak sa svetskim laserskim tehnologijama (FOTO) 12:00\nDERMA Estetic Centar: Nove svetske metode iz oblasti estetske medicine i u Kragujevcu 12:00


Automobili arhiva vesti 12.03.2016 - Naslovi.net\nPale „kô mine“ i posle više od deset godina pod snegom!\nKako piše RTS, entuzijasti za automobile dobro znaju šta znači ostaviti vozilo na milost i nemilost vremenskim uslovima. Posebno u Rusiji po zimi i snegu. Ipak, neuništivim „mercedesima“ potrebno je samo malo ljubavi i zamena akumulatora da bi bez… »\nTotal car 12.03.2016\nTek što su slegli utisci iz Ženeve, već 23. marta počinje Salon automobila u Njujorku. Za tu priliku Mazda je najavila svoj plan o predstavljanju novog modela. Detalja o Mazdinom misterioznom automobilu još nema, ali pozivnice za novinare su stigle… »\nAbarth je promovisao trkački 595 OT, pripremljen za takmičenje u italijanskom Tourism Championship-u i Abarth Selenia Trophy-u. Automobil je tjuniran od strane Abarth Racing Team-a, pokreće ga 1,4 litarski T-Jet motor sa 190 konja (u kombinaciji sa… »\n12.03.2016 Automobili, izvori


Policija u USŽ-u zatvorila kamp za smještaj ilegalnih migranata – Jabuka.tv\nOd večeras nema više niti jednog migranta u prihvatnom centru Bira, potvrdio je u večernjim satima Nermin Kljajić, ministar unutarnjih poslova Unsko-sanske županije dodajući kako je kako je premještanje migranata proteklo bez poteškoća.\nOsamdesetak maloljetnika koji su se nalazili u centru smještenom u krugu nekadašnje tvornice “Bira” premješteno je u novoformirani centar u naselju Borići, a stotine odraslih novi su krov nad glavom dobili u kampu “Lipa” no neki od njih odmah su odlučili nastaviti put ka granici s Hrvatskom dok se manja skupina odlučila prebaciti u Sarajevo.\nBez jedinstvenog stajališta problem migranata u BiH bit će sve veći, kazao je Tegeltija dodajući kako je nevjerojatna činjenica da razmjerno siromašna zemlja kakva je BiH skrbi o tisućama migranata iz Pakistana, zemlje koja je nuklearna sila.\nBiH treba prihvatiti ljude koje bježe iz ratom zahvaćenih područja, oni trebaju sve dobiti ali broj tih ljudi je najmanji u usporedbi sa ljudima koji nisu iz ratom zahvaćenih područja, kazao je Tegeltija u intervjuu za javni srtvis BHT 1.\nZračna luka u BiH moći će primati zrakoplove sa 150 putnika\n1. listopada 2020. u 5:49\nSve to nazad ,đuture.


VULIN 2014: Proklet onaj ko se rukuje sa Haradinajem! VULIN 2017: Rukovaćemo se!\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je danas, povodom podrške Srba novoj vladi Ramuša Haradinaja, da nema drugog načina da Srbi na Kosovu i Metohiji ostanu tamo nego da preuzmu svoju sudbinu u svoje ruke.\n– Uostalom, je li bolje da zavise Srbi od Albanaca ili Albanci od Srba. Ja mislim da na ovaj način Albanci više zavise od Srba nego što Srbi zavise od Albanaca – naveo je Vulin.\n– I ako bude hteo da nastavi sa poslom etničkom čišćenja KIM, pa teško će to moći da radi jer je to Vlada koja zavisi od Srba. Srbi su preuzeli svoju sudbinu u svoje ruke, ja im čestitam na hrabrosti jer znam koliko je to teško – naglasio je ministar.\nRekao je da zna kakve sve moralne i ljudske dileme su bile pred njima i u njima, ali da je sada važno da Srbi ne zavise od Albanaca, te da na prostoru Kosova i Metohije Srbi odlučuju sami o sebi.\n– Ili to, ili da se sve političke stranke Albanaca ujedine, a da onda Srbi stoje negde sa strane i da ne upravljaju svojom sudbinom. Izbor je za mene jednostavan, izbor nije lak, ali je izbor tačan i Srbi na Kosovu i Metohiji su ga izabrali i svaki njihov izbor će uvek biti podržan od strane Vlade Srbije – rekao je Vulin.\nVulin je rekao da kosovski zvaničnici nisu na slobodi zato što su nevini, “već zato što međunarodna zajednica smatra da svi oni treba da budu tu gde jesu”.\n– Ramuš Haradinaj nije na slobodi zato što je nevin, već zato što su u njegovom slučaju pobili sve svedoke. Hašim Tači nije na slobodi zato što je nevin, već zato što komisija Dika Martija, koja ga je direktno označila kao jednog od ljudi koji bi mogli puno da kažu o trgovini organima Srba, nije dobila podršku međunarodne zajednice.


ARHEOLOZI TOKOM ISTRAŽIVANJA U SKELANIMA OTKRILI DIJELOVE RIMSKOG MOZAIKA | Hayat.ba\nTu je bio administrativni centar, a istražena prostorija bila je veoma luksuzna i mislimo da je služila i za razne prijeme. Ovaj administrativni centar je služio za javne poslove. Ovim se potvrđuje značaj Rimskog municipiuma od prvog do četvrtog vijeka. Istraženi objekat ima tri apside i zbog toga je jedinstven u BiH, a za apside se vezuje i podno grijanje – pojašnjava Grujić.\nUstanovili smo da se urbana vila završava jednom velikom apsidom koja je imala mozaike i podno grijanje. Pronašli smo fragmente uništenih mozaika, ali je sačuvano ložište od grijanja. Ovim istraživanjem ustanovili smo veličinu objekta na istočnoj strani, a potrebno je još istražiti sjeveroistočni dio, gdje očekujemo nove prostorije i detalje – rekao Radić.


Relaks masaža • Kiropraktika • Efektivan pokret • Beograd\nPočetna\tRelaks masaža\nRelaks masaža je vrsta masaže koja za cilj ima maksimalno opuštanje tela. Izvodi se u kombinaciji sa odgovarajućim ambijentom (tiha, prijatna muzika, adekvatan prostor).\nKako se izvodi relaks masaža?\nMože se raditi masaža celog tela ili parcijalna relaks masaža pojedinih delova tela (nogu, stopala, leđa, ruku, abdomena, grudnog koša, vrata i lica). Pokreti pri izvođenju relaks masaže treba da su spori, nežni, umerenog do blagog pritiska, da potpuno opuste onog ko se masira.\nKoje su dobrobiti relaks masaže?\nKao i kod bilo koje vrste masaže, prednosti relaks masaže mogu trajati nekoliko dana nakon tretmana. Poznato je da je stres najveći neprijatelj celokupnog zdravlja osobe. Zato se relaks masaža preporučuje i radi prevencije bolesti koje mogu biti izazvane stresom i nervnom napetošću.\nMasaža poboljšava perifernu cirkulaciju, tonus i izgled kože, smanjuje napetost mišića, uključujući i olakšanje tegoba izazvanih glavoboljom, unapređuje borbu protiv stresa.\nTokom relaks masaže, terapeut koristi posebna biljna ulja koja smirujuće utiču na nervni sistem; čime se značajno smanjuju napetost i stres.\nKako se pripremiti za relaks masažu?\nŠto se tiče same pripreme za odlazak na masažu, najvažnije je da obučete nešto prijatnije što ćete lako skinuti i ponovo obući nakon tretmana. Komunikacija sa terapeutom je od izuzetne važnosti i efikasnost same masaže može zavisiti od toga.


Ako niste završili Far Cry 6 očekuje vas ruganje od Ubisofta i El Presidentea - PLAY!\nAko niste završili Far Cry 6 očekuje vas ruganje od Ubisofta i El Presidentea\nDeveloper i izdavači se generalno trude da na domišljate načine pozovu igrače da se vrate nazad i ulože još svog vremena u njihovu video igru. To mogu biti razne promocije, sniženja, specijalni događaji, ili u ovom slučaju mejl ruganja usmeren igraču.\nUbisoft je krenuo sa slanjem mejlova igračima koji još uvek nisu završili Far Cry 6 u vidu ruganja i izazivanja od strane samog El Prezidentea. U poruci stoje rečei razočarena i neuspeha zbog napuštanja igre, što je generalno dobra fora, ali ne baš prihvaćena.\nIgrači koji su dobili ove mejlove nisu preterano oduševljeni ovim marketinškim potezom kompanije Ubisoft, pošto misle da svaki igrač ima pravo na to da igru pređe kada mu odgovara, a i može potpuno dići ruke od nje.\nRelated Items:El Presidente, Far Cry 6, Ubisoft


Profesionalna karijera - Vemić Photo\nDatum rođenja Jun / 17. / 1976\nMesto rođenja: Zadar / Hrvatska / Jugoslavija\nPrebivalište: Beograd/ Los Angeles\nRezultati Singl: 146 – najbolji plasman je 25. Februara 2008\nDubl: 31– najbolji plasman je 12. januara 2009\nVisina: 1.90m / 6 ft.3 u\nVemić je srušio je teorije po kojima se ne može postati uspešan profesionalni igrač osim ako je nije počeo da trenira od četiri ili pet godina starosti. Počeo da trenira tenis sa 11 godina, u TK Partizan, a pre toga je bio veoma uspešan u gimnastici i atletici, što se moglo primetiti u njegovoj igri, koju bi začinio špagama ili skokovima preko terena, ostavljajući publiku bez daha.\nPoznat po svom velikom timskom duhu\nNosio je nacionalni Davis Cup dres 29 puta (prvi put u maju 1996), a za to vreme je postigao 20 pobeda (11 u singlu, 9 u dublu).\nOd 2013 preuzeo je ulogu trenera Devis Cup tima Srbija.\nUvek pomaže svoje kolege podrškom i savetima , dajući im neophodno samopouzdanje. World Coaches vidi u njemu budućeg vođu kao trenera , jer je njegovo tenisko znanje je dovedeno do savršenstva.\nSidneju 2000. igrao je na Olimpijadi sa Nenadom Zimonjićem, u dublu.\nPrve značajne rezultate koje je napravio kao profesionalac je 1995, na YU satelitu, gde je dobio neverovatnih 37 poena. On je igrao na dva juniorska polufinala u dublu - čuvenog Bonfiglio i Orange Bovl sa svojim partnerom u to vreme, Vladimirom Pavićevićem. On je osvojio trofej u singlu Čelendžera u Skoplju 1997, a iste godine postao je pobednik YU satelita.\nSpecijalista za različite površine - mešavina igrača na šljaci i ekspert za tvrde podloge. On je bio i igrač koji gradi svoju taktiku isključivo sa osnovne linije i kao servis volej igrač. Iako je desnoruk, kao iskusni član srpske Dejvis kup reprezentacije bio je u stanju da iznenadi svoje protivnike atraktivnim i efikasnim poenom levom rukom.\nBeogradska publika nikada neće zaboraviti njegovih 47 asova u dva meča protiv Obale Slonovače, baš kao i mnoge druge sjajne igre za svoju državu. Godinama on je bio jedan od najjačih oslonaca u nacionalnom timu, čovek odluke . On je doneo najvažnije poene tokom mečeva i uvek, bez obzira na protivnika i podloge, on je dao svoj maksimum na terenu.\nPobede nad visoko rangiranim teniserima je obeležile su njegovu karijeru. Među onima koji su iskusili njegovu Bomba/Cannon Ball/ servu ( brzina dostigla 238 kilometara na sat ) bili su: Rolan Garos finalista Alberto Berasategio, Felisiano Lopez, Tomi Robredo, Rišar Gaske, Fernando Gonzales, Tailor Dent, Maks Mirni, Alex Calatrava, Francisco Clavet, Carlos Costa, Jean Rene Lisnard, Luis Horna, Džef Morison, Mariano Zabaleta, Mardi Fiš - finalista Olimpijske igre u Atini ...\nIgrao je finale Čelendžera - Forest Hills (2004 i 2005) i ATP Nevport četvrtfinala 2005 (prvi put u singlu, posle uspeha Slobodana Živojinovića, da jedan srpski teniser postiže na jednom ATP turniru), on je igrao mnogo glavnih žrebova ATP turnira - Kitzbuhel, Hjuston, Gstaad, Delrai Beach, Kvins, Los Anđeles ... MD na Garosu u 2007...\nNajbolji rang u singlu je napravljen od februara 2008 - 146. poziciju na ATP listi .\nIako dubl bio glavna preokupacija u 2009, kad god je imao priliku da uđe kvalifikacija ATP turnira u singlu on je nastojao, prilično uspešno da igra. Na poslednje dve - Los Angeles-u i New Heaven-u je stigao u finale kvalifikacija , pošto je osvojio meč protiv čuvenog francuskog Richard Gaske-a.\nDušan igrao finale dubla u paru sa Aleksom Kalatrava na ATP turniru u Kicbuele 1998. Sa Marat Safinom ima dubl titulu. Novi početak je počeo za Dušana od 2007. Kada je dostigao finale na Čelendžeru u Binghamptonu, polufinale Čelendžera u Segoviji i na Bermudskim ostrvima, fjučers finale i dva polufinala u Americi, i on je takođe dostigao nekoliko glavnih žrebova/Main Draw/MD ATP turnira, MD Rolan Garos , a posle mnogo godina, on je postao jedan od najboljih 200 svetskih igrača, opet.\nVemić takođe ima veliki broj titula i finala u dublu (čelindžera, Futures), polu - finale i četvrtfinalu ATP turnira. Ipak, najbolji rezultati došli u 2008.\nOsvojio Čelendžere: Majami , Sunrise, CREMONA , Vako.\nIgrao finale Čelendžera: Drezden, Bordeauk, Lubbock, Louisville.\nDostigao Rolan Garos polufinala s Brazilcem Brunom Soares-om, sa kim je igrao zajedno na US Openu, gde su stigli do četvrtfinala.\nSa američkim Travis Parrot igrao dubl finala na ATP Los Angeles .\nSvi ovi uspesi doneli su ga do najboljeg ranga u dublu karijeri - 31. mesto na ATP listi.\nPoslednje turnire je odigrao u 2011. godini kada se povukao iz iz igre i tako počeo svoju trenersku karijeru.\nNakon svoje profesionalne karijere, Dušan je otišao u trenerske vode i konsalting za neke od svetskih najviši rangirani teniseri, kao što su Novak Đoković, Andrea Petković, Ksenija Pervak, Filip Krajinović, Braća Brajan, a ima trenersku sertifikat rezervisano samo za mali broj elitnih trenera u teniskom svetu.\nIgrao 17 punih sezona na profesionalnom Tenis Tour-u (ATP),\nTrener na ATP i WTA Tour-u\nTrener Davis Cup tima Srbije od 2013. godine\nPTR - certified coach (Adult Development Professional)\nUSPTA - (Professional 1)\nGPTCA - (A level)


Zašto sportisti odlaze iz Crne Gore?\n6. februar/veljača, 2015.\nDoček rukometašica Crne Gore nakon što su osvojile Evropsko prvenstvo, ilustrativna fotografija\nCrnogorski sport unazad nekoliko godina napustila je cijela plejada ili talentovanih ili već ostvarenih igrača u ekipnim, ali i individualnim sportovima i oni sada nastupaju za nacionalne selekcije drugih država. Za tako malu zemlju spisak je zaista podugačak, a gubitak, čini se, gotovo nenadoknadiv.\nZašto sportisti odlaze iz Crne Gore i ko je odgovoran za to, da li je novac motiv ili bolji uslovi i veće šanse za uspjeh?\nNajsvježiji primjer kako ne odlaze samo talentovani mladi sportisti već i bivši reprezentativci, jesu rukometaši Žarko Marković, Goran Stojanović, kao i Jovo Damjanović koji su nedavno braneći nacionalne boje Katara osvojili srebro na svjetskom prvenstvu održanom u toj zemlji. Domaća javnost se, međutim, nije bavila mnogo razlozima zašto su oni napustili reprezentaciju i da li ih je i zašto država Crna Gora ispustila već detaljima poput onog da su za plasman u završnicu takmičenja od rukometnog saveza Katara dobili po dva miliona eura, stanove i skupocjene automobile. Ne mali je broj bio onih koji su ih nazivali izdajnicima svoje države i naroda.\nNo, za sportskog urednika na televiziji „Vijesti“, Aleksandra Radovića, oni su slijedili svoje ljudske i sportske interese.\n„Oni su ispunili svoje sportske snove i ispunile su vjerovatno neke svoje finansijske želje. Nikoga pri tom oni nijesu prevarili, namjestili utakmicu, dopingovali se, lažirali nešto, potkupili nekoga. Oni su jednostavno izabrali da ostvare svoje snove na taj način zato što su vidjeli šansu da to naprave i zato što u repezentaciji zemlje u kojoj su rođeni to nijesu mogli da naprave.“\nMarković, Stojanović i Damjanović nijesu usamljeni na listi crnogorskih sportista koji su odlučili da brane boje nekih drugih država.\nJavnost je dugo bila kivna na vaterpolistu Andriju Prlainovića koji je 2006. godine odlučio da zaigra za reprezentaciju Srbije. Istim putem otišli su i veliki talenti Dušan Mandić i Gavrilo Subotić. Rođeni Podgoričanin, teniser Miloš Raonić napustio je Crnu Goru kao dječak i karijeru gradio u Kanadi za koju nastupa na turnirima širom svijeta.\nNBA košarkaš Nikola Mirotić koji je ime izgradio igrajući u Španiji i koji je prvobitno namjeravao da zaigra za Špance, ako je suditi po posljednjim izjavama i dalje vaga i možda bi mogao da zaigra za Crnu Goru.\nOlimpijski odbojkaški šampion iz Sidneja 2000. i direktor Uprave za sport Igor Vušurović kaže za RSE da nacionlani savezi imaju najvažniju ulogu u tome da zadrže i sačuvaju talente. No, ni oni nijesu svemoćni ako igrači odluče da promijene reprezentaciju.\n„Motivacija sportista koji prelaze iz jednog kluba u drugi ili nacionalne selekcije u drugu ne moraju biti samo vezani za finansijski momenat, mogu biti nacionalne pobude ili iz neke druge. Jednostavno, traži se jedna prosperitetnija, bolja varijanta ili ispunjenje nekog svog ličnog interesa. To je u zadnje vrijeme uzelo dosta maha ali trudićemo se da se nosimo sa tim problemima koji su izraženiji ovdje kod nas u regionu nego recimo u zemljama zapadne Evrope.“\nIpak, postoje i primjeri da sportisti sa strane dolaze da igraju u i za Crnu Goru.\nRukometašice Budućnosti, prvakinje su Evrope i godinama jedna od najjačih ekipa na starom kontinentu u čijem sastavu su neke od najboljih inostranih igračica.\nBojana Petrović rođena je u Nišu gdje je počela da igra rukomet da bi kasnije više godina bila jedna od najboljih svjetskih igračica. Do crnogorskog referenduma igrala je za reprezentaciju tadašnje Državne zajednice Srbije i Crne Gore, da bi potom došla u Podgoricu gdje je zaigrala za Budućnost.\nGodine 2012. sa reprezentacijom Crne Gore osvojila je srebro na Olimpijadi u Londonu:\n„Mislim da sam pravi potez tada povukla jer sa Srbijom u tom trenutku ne bih ništ anapravila. Bili smo daleko jedni od drugih da bi mogli da se uklopimo i napravimo neki dobar sistem rada što bi rezultiralo nekim dobrim rezultatom. Crna Gora je u tom trenutku imala mnogo bolje planove, a ja sam imala planove za ovdje, udala sam se u Crnoj Gori i imala sam osjećaj kao da sam se vratila kući“, kaže Bojana.\nProslavljena crnogorska rukometašica ne osuđuje kolege koji su sreću i uspjeh potražili igrajući za nacionalnu selekciju Katara:\n„Mi smo i ranije znali da će ti momci da igraju za Katar i niko tada nije pričao o tome koliko sada, kada su napravili odličan rezultat. Oni su odlučili u tom trenutku da je za njih, njihov uspeh i njihovu porodicu da je bolje da odu tamo i naprave neke rezultate sa tom selekcijom koja je bila domaćin. To su te neke odluke koje ljudi donesu i one poslije budu pozitivne ili ne ali u ovom konkretnom slučaju oni su postigli dosta toga pozitivnog“, poručuje Bojana Petrović.


SportDC - Vesti - Fudbal - Lokanj na nogama\nSubota, 30.05.2020 11:13\n05.10.2016 Drago Gajić\nLokanj na nogama\nU taboru trećeligaša Srpske koji je već napravio istorijski rezultat izbacivši Glasinac 2011, smatraju da je velika čast igrati protiv lidera prvoligaškog karavana, za kojeg smatraju da je veliki favorit.\n"Ovo je najveći uspjeh od osnivanja kluba 1998. godine. Nemamo iluzija da se uspješno možemo suprotstaviti velikom protivniku, ali je sportski se nadati. Učinićemo sve da se, ako bude takav rezultat, dostojno oprostimo od daljeg učešća u Kupu Republike Srpske", rekao je predsjednik Lokanja Radislav Janković.\n"Od ranije su povrijeđeni Darko Maletić, Boris Gavrić, Boris Raspudić i Aleksandar Kondić, a u ovom susretu poštedjećemo Asmira Avdukića, Armanda Mancea, Ivana Delića i Vladana Danilović. No i bez njih smatram da smo, uz svo uvažavanje rivala, veliki favoriti. Ipak, do cilja možemo stići samo uz maksimalan angažman - naglasio je Jagodić.\n"Sa njim smo pregovarali još prije mjesec dana i da je tada došao bila bi druga priča. On je tada imao drugačije planove. Nama su potrebni igrači koji će se ugovorno vezati za duži period, a Majkić to ne želi", dodao je Jagodić.\nFudbal Muškarci Kup Republike Srpske Lokanj Borac (BL) Bosna i Hercegovina Republika Srpska Zvornik\nCijeli Dobrljin živi za klub\nČetvrtfinale Kupa RS: Borac u Trebinju!\nSlaven iz Dobrljina - Mali klub velikog srca\nMladost (VO) rafalno po Drini HE\nLokanj ubjedljivom pobjedom ovjerio jesenju titulu\nLider najavio ovjeru jesenje titule\nZeljković ostaje predsjednik\nMedalja nema, iskustva ima\nLeotar 1 : 2 Radnik\nMladost (VO) : Velež\nSutjeska : Lokanj\nMladost (G) : Mladost (R)\nSloga : Glasinac 2011\nMladost (DS) : Zvijezda 09\nJedinstvo : Bratstvo\nBorac (KD) : Drina HE\nŽeljezničar : Drina (Z)\nBorac (Š) : Slavija\nLjubić : Vlasenica\nOzren : Borac (BL)\nSlaven : Rudar Prijedor\nTekstilac Kort : Proleter\nSloboda (MG) : Krupa\nSloboda (NG) : Kozara\nPali se i Turbina


HRT: 'Zakon o obnovi mora biti pravičan, podignuti razinu sigurnosti i izdržati test vremena'\nZbog samo desetak sekunda potresa bit će potrebno desetak godina radova na obnovi oštećenih zgrada u Zagrebu i okolici. Vlada je napokon poslala u saborsku proceduru prijedlog zakona koji će to i omogućiti. Dio novca za obnovu već je osiguran, dio tek treba osigurati. Procijenjena šteta penje se na više od 11 milijardi eura.\n- Vlada u Sabor uputila Zakon o obnovi Zagreba i okolice\nPrema prijedlogu 60 posto troškova financirat će Vlada, 20 posto lokalne jedinice, a 20 posto vlasnici.\nNa pitanje zašto grad Zagreb neće sudjelovati s malo više sredstava, ministrica kulture i medija Nina Obuljen Koržinek gostujući u Temi dana rekla je kako se ovo odnosi na sufinanciranje višestambenih zgrada, a da će grad Zagreb morati dodatno ulagati ogromna sredstva u sanaciju i obnovu zgrada javne namjene.\n- To je konstrukcijska obnova koja će učvrstiti zgrade do određene razine protupotresne sigurnosti. Jedna razina tražit će se za privatne obiteljske kuće, odnosno za višestambene kuće, a jedna razina sigurnosti za zgrade javne namjene, posebno bolnice i škole. Građani koji budu željeli više od minimalnog standarda koji se postavlja nužnim to će moći, ali će morati sami financirati, rekla je i istaknula kako zakon predviđa određene socijalne kategorije, te kako je grad Zagreb već raspisao neke javne pozive.\n- Ovaj zakon mora biti pravičan, osigurati brzu i kvalitetnu obnovu, podignuti razinu sigurnosti i izdržati test vremena, rekla je Obuljen Koržinek.\nŠto se tiče dinamike obnove, ministrica je rekla da će ona ovisiti o stupnju oštećenosti, ali i o izvorima financiranja.\n- Želimo da ta obnova bude napravljena u što kraćem roku jer je ključno da se oni koji nisu u svojim kućama što prije vrate, a oni koji su u nesigurnim zgradama da se te zgrade što prije osiguraju.\nOsvrnula se i na otvoreno pismo HND-a i SNH o donošenju medijske strategije i novih medijskih zakona, rekavši da imaju veliku ambiciju da u sljedećim godinama unaprijede zakonodavni okvir i osiguraju sustavnu potporu svim dijelovima medijskog sustava.


Korisnik:Orijentolog/Janevistan - Wikipedia\nOva stranica sadrži materijal koji se čuva jer se smatra humorističnim. Molimo vas da ga ne uzmete ozbiljno.\nEnglish: This page contains material which is kept because it is considered humorous. We implore you not to take it seriously.\nOva stranica trenutno je predmetom burne rasprave na hitnoj sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija koju je sazvao Igor Janev lično, jer sumnja se da sadrži sproćumakedonske sentimente.\nMakedonska Republika Janevistan\nМакедонска Република Јаневистан\nGeslo: "Bićeš ubijen!"\nDržavna himna: "Leb i ajvar"\nGlavni grad Solun (okupisan)\nSkopje (samo privremeno)\n- Car Igor Janev (u izgnanstvu)\nNezavisnost Veliki prasak (13,7 mlrd. god.)\n- Ukupno 84,980,532 km2 (ustavno rasprostiranje.)\nMakedonski dolar (MKD)\n16 njih (UTC-3, 2, -1, 0, 1, 2, 3, 4, 5,\n6, 7, 8, 9, 10, 11, 12)\nMakedonska Republika Janevistan (mk. Македонска Република Јаневистан, u sproćumakedonskim krugovima poznata i kao Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija) je država, carevina i imperija koja ustavno obuhvata približnu teritoriju Afroevroazije (osim par Kurilskih ostrva), ali je danas svedena na malo balkanskih oblasti, sve zbog belosvetske zavere Ujedinjenih nacija u sadejstvu sa Wikimedia fondacijom. Tokom istorije Makedonija je takođe bila izvrgnuta napadima grčkih, bugarskih, albanskih i srpskohrvatskih varvarina koji su hteli da zatru sve makedonsko, pa su joj pokrali jezik, ime, nacionalne simbole i svetske velikane. Makedonska Republika Janevistan je dala brojne značajne ličnosti poput Aleksandra Makedonskog, Samuila i, naravno, Igora Janeva.\n6 Slavne ličnosti\nMakedonska Republika Janevistan ustavno se prostire od Sibira na severu, Portugalije na zapadu, pa sve do južnog Rta Dobre Nade oko kojeg su tokom kasnog srednjeg veka plovili makedonski moreplovci. Leti u Sahari duvaju vetrovi i zimi na Himalaji pada sneg, pa je vazduh u Delčevu neprijatan i Igor Janev zna da bude malo nervozan.[traži se izvor]\nIstorija Makedonske Republike Janevistana je uvelike falsifikovana od strane zvanične UN-ove istoriografije, ali savremeni istoričari poput Igora Janeva saglasni su da počinje Velikim praskom pre 13,7 milijardi godina. Sećanja na ovaj događaj u starih Makedonaca prenošena su sa kolena na koleno, o čemu svedoče državna zastava i grb koji simbolišu tu eksploziju. Neki manje civilizovani narodi poput Japanaca pokušali su da falsifikuju i ukradu ove simbole, pa je diplomata Igor Janev lično otišao u Tokio i saopštio da Veliki zid neće da sučuva žute ubice od novih naleta makedonskih junaka. Ubeđeni i preplašeni car Hirohito na to je zvanično promenuo zastavu u crveni tačak i darovao Janevu japanskog borca Tosu. Ko i šta su ti Japanci, kao i drugi nemakedonci poput Bugara, Srbohrvata i Albanaca, te šta rade u svemakedonskom kosmosu, dugo je vekova intrigiralo naučnike i filosofe, tojeste Makedonce. Ovu večnu teodicejsku zagonetku zauvek je rešio filosof Igor Janev koji kaže da makedonski svet (dobro) ne može da postoji bez nemakedonaca (zla), jer onda Makedonac ne bi ni znao da je zapravo Makedonac (prosto ko pasulj, op.a.). Pošto su nemakedonski zlikovci uvek imali isti princip "sruši i zakopaj" kad su rušili makedonstvo, time su nesvesno obiležili i ovekovečili neizbrisiv trag makedonske civilizacije. Takvi primeri danas mogu da se nađu od evropskog Ohrida do azijskog Bagerhata ("uništen bagerima") i Bulgukse (pre bugarskog vandalizovanja znana kao "Makedonuksa"). Istorijska nauka makedonologija je danas zvanično poznata i kao arheologija.\nSport u Makedonskoj Republici Janevistanu je veoma popularan. Za razliku od Rumunije gde se vežba ženskasta gimnastika i balkanskog regiona gde se nateravaju lopte, u Makedoniji se cene muški, junački sportovi, naročito borilačke veštine i rvanje. Pošto su, međutim, najslavniji takvi sportisti u godinama i sa viškom kilograma, u Makedoniji se ne takmiče ljudi nego psi. Najslavniji nacionalni sportista je tako pas Boss, šampion Srbije i Crne Gore 2005., čiji je vlasnik Igor Janev. Takođe je popularno i viruelno rvanje gde se sirova snaga odmerava preko wiki-sažetaka i e-maila prilikom čega se uzvikuju tradicionalni ratni pokliči, sve u skladu sa makedonskom milenijumskom uljudbom. Šampion virtuelnog rvanja za 2016. je Igor Janev.\nGoce Delčev, četvrta najveća statua u Makedoniji\nSamuilo, treća najveća statua u Makedoniji\nAleksandar Makedonski, druga najveća statua u Makedoniji\nNajveća makedonska statua "Sedeći Igor Janev" u Prilepu, modelovana po slavnoj wiki-slici, remek-delo savremenog makedonskog vajarstva (primetan je uticaj makedonsko-sičuanske umetničke škole)\nIgor Janev, diplomata\nIgor Janev, filosofa\nIgor Janev, istoričar\nIgor Janev, pravnik\nIgor Janev, političar\nIgor Janev, politolog\nIgor Janev, aktivista\nIgor Janev, teolog\nIgor Janev, pisac\nIgor Janev, muzikolog\nIgor Janev, sportista\nIgor Janev, matematičar\nIgor Janev, fizičar\nIgor Janev, obaveštajac\nIgor Janev, glumac\n↑ Janev, Igor (1. 10. 2013): Разговор:Kolega2357, dif. 3153182. Makedonska Wikipedia, pristupljeno 10. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (30. 9. 2013): Razgovor:Igor Janev, dif. 1715446. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (16. 10. 2013): Razgovor:Igor Janev, dif. 1723762. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (17. 10. 2013): Razgovor:Igor Janev, dif. 1723935. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (30. 1. 2016): Talk:Q1449737, dif. 297799429. Wikidata, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ 6,0 6,1 6,2 Janev, Igor (28. 1. 2016): Teodiceja, dif. 20285103. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ 7,0 7,1 Janev, Igor (21. 8. 2013): Talk:Tosa (dog), dif. 569609568. Engleska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Oda Mari (22. 8. 2013): Talk:Tosa (dog), dif. 569751801. Engleska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (24. 1. 2016): Razgovor:OC Ripper, dif. 20284177. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (7. 1. 2016): Razgovor:Orijentolog, dif. 20277896. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ 11,0 11,1 11,2 Janev, Igor (29. 1. 2016): Muzika, dif. 20285210. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 10. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (21. 1. 2016): Razgovor:Igor Janev, dif. 20281469. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 10. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (15. 1. 2016): Razgovor:Igor Janev, dif. 20280152. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (16. 10. 2013): Razgovor:Igor Janev, dif. 1723657. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ Janev, Igor (15. 1. 2016): Razgovor:Igor Janev, dif. 20280052. Srpskohrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\n↑ 17,0 17,1 Janev, Igor (31. 12. 2015): Obavještajci, dif. 4647578. Hrvatska Wikipedia, pristupljeno 9. 2. 2016.\nJanev, Igor (2016): Velika enciklopedija Makedonije\nPoslednja izmjena na dan 18 mart 2021, u 22:42 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 22:42, 18 mart 2021.


Vaskularni ultrazvučni color doppler pregled krvnih sudova\nVaskularni skrining pregled - Ultrazvučni color doppler pregled krvnih sudova\nUltrazvučni color doppler pregled krvnih sudova\nPrecizna i pravovremena dijagnostika je ključ uspeha u očuvanju zdravlja svakog pojedinca. Ultrazvučna dijagnostika je danas nezamenjiva dijagnostička metoda u prevenciji i ranom otkrivanju obolenja. To je apsolutno bezbedna i neškodljiva dijagnostička metoda i kao takva je prva i najrasprostranjenija u medicinskoj praksi, a ultrazvuk sa color dopplerom je savremenija i preciznija dijagnostička metoda.\nDoplerov efekat, iskorišćen je kao nadogradnja klasične ultrazvučne dijagnostike, koji je omogućio jasno odvajanje toka krvi kroz krvne sudove od samog tkiva koje se posmatra. Njegova najveća primena je u ultrazvučnom pregledu srca i vaskularnih struktura: krvnih sudova vrata, glave, ruku ili nogu.\nOvom metodom se mogu otkriti suženja i proširenja krvnih sudova, naslage ili plakovi arterija, tromboza (delimično ili potpuno zapušenje ugruškom krvi) i varikoziteti (proširenja) vena. Kao i sve ostale ultrazvučne metode, i dopler je neinvazivan i bezbedan, budući da nema primene nikakvog zračenja.


Prishtina Online - Direkcija za obrazovanje\nODO – Baze podataka\nIzbor kandidata od ODO-a i BP-a\nIma višegodišnje iskustvo u menadžmentu i dobro poznaje javnu službu i javnu politiku.\nNedavno je obavljala funkciju šefa kabineta ministra zdravlja g. Uran Ismaili.\nRadila je kao diplomata u ambasadama Kosova u Vašington D.C i Brisel.\nBila je promoter povećanja kvaliteta obrazovanja, a tokom rada u Vašingtonu pomogla je u organizaciji sajmova, koji su imali za cilj jačanje veza između Kosova i SAD u oblasti obrazovanja.\nTakođe je radila u Američkoj Privrednoj Komori i u Evropskom Parlamentu.\nZavršio je studije javne politike na Američkom Univerzitetu, magistrirala na Univerzitetu Leven-a u Belgiji i kurseve specijalizacije na Univerzitetu “Johns Hopkins” u SAD.\nTrenutno je student doktorature političkih nauka.\nTrenutno je na poziciji direktora za Obrazovanje u Opštini Priština.\nDirekcija Obrazovanja, u sklopu svojih odgovornosti i zakonskih nadležnosti, administrativnih uputstva MONT Statuta Opštine, i strateških politika Predsednika Opštine u svojoj delatnosti, nadležan je i odgovoran za upravljanje i koordinaciju strukture javnog predškolskog, osnovnog i srednjeg obrazovanja (0,1,2,3) u opštini Priština;\nUpravlja i koordinira proces licenciranja svake javne obrazovne pred-univerzitetske institucije, u skladu sa zakonima na snazi i strategiju MONT-a i Opštine;\nSarađuje sa Sekcijom Ljudskih resursa u procesu zapošljavanja učitelja i ostalog osoblja (pomoćnika i podržavaoca), u skladu sa zakonskim odredbama zakona na snazi i sa pod-zakonitih opštinskim aktima i aktima centralnog nivoa;\nSarađuje sa Sektorom Ljudskih resursa u procesu odabranja direktora i zamenika direktora javnih obrazovnih institucija, predškolskih, osnovnih i srednjih (0,1,2,3), u skladu sa zakonima i pod zakonitim aktima na snazi;\nU skladu sa važećim zakonskim aktima i u saradnji sa Sekcijom za plate, upravlja procesom plaćanja aktivnog vaspitno-obrazovnog osoblja i drugog stručnog i pomoćnog osoblja u obrazovnim institucijama opštine.\nU skladu sa pod-zakonskim aktima na snazi, planira i nadgleda primenu strategija ta predškolsko obrazovanje, osnovnog i srednjeg obrazovanja u Opštini Prištini;\nNadgleda obrazovne institucije i procenjuje izvršenje zadataka svih zaposlenih u direkciji i upravnika obrazovnih Institucija na Opštinskom nivou;\nRegistrira i prima učenike, u skladu sa principom ne-diskriminacije svakog oblika.\nRegistruje sve podatke učenika i evidentira, čuva i arhivira dosijee osoblja obrazovanja i upravnog organa, u skladu sa zakonom, postupcima i formulare MONT-a;\nOhrabruje i promoviše mogućnosti za predškolsko obrazovanje, obavezno osnovno i srednje obrazovanje o uslovima pune ravnopravnosti za sve;\nUtvrđuje i identifikuje potrebe o stalnom stručnom osposobljavanju direktora i aktivnog obrazovnog kadra, u skladu sa odredbama važećih zakona i stvarnim mogućnostima budžeta za njih.\nOrganizuje obuke za učitelje i ostalo stručno osoblje;\nIzrađuje, predlaže i usvaja radne pravilnike o školama na svim nivoima koje su pod nadležnosti opštine, uključujući Kodeks ponašanja za upravno osoblje, nastavnike i drugo pomoćno osoblje;\nOdlučuje o žalbama protiv odluka direktora škola na svim pred univerzitetskim nivoima u opštini;\nUsvaja i nadgleda odluke direktora škola na svim nivoima;\nNadgleda sve prihode i troškove opštinske direkcije za obrazovanje u Prištini kao budžetsku organizaciju;\nNadzire troškove budžeta, uz pomoć periodičnih izveštaja škola;\nIzrađuje plan nabavke za funkcionalne potrebe Direkcije obrazovanja;\nU skladu sa pod zakonitim aktima na snazi, učestvuje u postupcima javne nabavke predložene od strane Direkcije Obrazovanja do procene ponuda (najmanje po jedan član u komisiji za zadnju procenu ponuda);\nU konsultaciji sa direktorima škola i školskim savetima usvajaju pravilnike o ponašanju i disciplini učenika;\nZaključuje i identifikuje i takođe predlaže u sporazumu sa MONT-om odluku o osnivanju, zatvaranju ili podelu javnih školskih institucija na nivou 0, 1, 2 i 3 u Opštini Prištini;\nPodstiče, asistira i pokreće saradnju između roditelja i učenika kako bi povećao kvalitet nastave i učenja u školama koje upravlja i nadzire (javne škole).\nOrganizuje, podstiče i podržava organizaciju raznih takmičenja znanja između raznim školama u društvenim naukama i onim humanitarnim i dodeljuje nagrade i zahvale za učenike i radnike obrazovanja koji su to zaslužili.\nStaranje o održavanju i renoviranju školskih objekata i sredstava školskih institucija za javnim fondovima.\nStaranje, iniciranje i organiziranje osnivanja potrebnih usluga za učenike i njihovo blagostanje (voda, sredine kupatila, zdravstvene usluge, dnevne obroke itd.);\nStara se o održavanju okružne sredine škole povisujući njihovo zelenilo;\nPredlaže i inicira među-opštinsku saradnju u polju obrazovanja;\nSarađuje sa NVO-ima i civilnim društvom i vladine organizacije i nevladine organizacije kako bi privukli donacije u interesu javnih škola svih pred-univerzitetskih nivoa kako bi poboljšali kvalitet nastave;\nZa postizanje ciljeva javnog zdravstva, preuzima aktivnosti i razvija zajedničke programe sa MONT-om i školama kako bi podstakli zdravstveno staranje i kako bi izbegli zarazne bolesti i devijantnim pojavama;\nStara se i podržava obrazovanje dece sa posebnim (specijalnim) potrebama, u skladu sa merom i njihovim specifičnim potrebama;\nObavlja i druge poslove, u skladu sa važećim zakonima u delokrugu Direkcije.\nSa ciljem primene određenih funkcija određene na osnovu odredba zakona na snazi, Direkcija obrazovanja je organizovana na sledećim sekcijama:\n1. Sekcija Obrazovanja.


OGLASILA SE: Nina Lečić prvi put nakon razvoda! : Nadlanu.com\nOGLASILA SE: Nina Lečić prvi put nakon razvoda!\nObjavljeno 28. nov 2016. / 15:27:10\nVoditeljka nije želela da se oglašava posle zajedničkog saopštenja koje su dali:\nNismo uspeli da održimo zajednicu i pored velikog truda, zbog verovatno uobičajenog razloga - udaljili smo se zbog poslovnih obaveza i obostranog odsustva od kuće i tako se lagano otuđili, gotovo neprimetno. Zbog svega što je u ovom braku bilo divno i lepo, ne želimo pojedinačno dodatno da se oglašavamo po ovom pitanju i zato smo sastavili ovu izjavu. Molimo novinare ovim putem, da nas više povodom ove teme ne kontaktiraju – rekao je par nedavno.\nMeđutim, Nina se po prvi put sada oglasila:\nФотографија корисника Nina Lecic (@nina_lecic) дана 27. Нов 2016. у 1:54 PST\n- Lakše mi je da se smejem, nego da objašnjavam šta nije u redu! - napisala je lepa Nina.\nPodsetimo, Branislav i Nina venčali su se u oktobru 2010. godine posle dve godine zabavljanja. Romansu su najpre krili od javnosti. Veliku pažnju su privlačili zbog velike razlike u godinama - Nina je preko tri decenije mlađa od Branislava. Ipak, oni su isticali da to u njihovoj ljubavi ne predstavlja problem. Posle godinu dana braka par je dobio sina Lava.


Izvor: NoviMagazin.rs, 15.Okt.2018, 23:29\n"Toliko puta smo slušali iste priče da bi svi >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << ti stanovi već morali da budu izgrađeni. Kada čujem da će krenuti izgradnja u maju 2019. godine, više sam sklon da pomislim da će u tom periodu biti izbori", rekao je predsednik Vojnog sindkata Srbije Novica Antić.\nMijailović i Antić o stanovima: Toliko puta iste priče...\nIzvor: N1 televizija, 16.Okt.2018, 07:51\nStanovi za pripadnike bezbednosnih institucija bi, prema ranijim izjavama političara, trebalo već odavno da budu izgrađeni, a sličnim izjavama ne veruju sve dok izgradnja ne bude završena, ocenjuju sagovornici lista Danas...Oni su naveli da je izgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti u...


Honda ustupa vozila za zbrinjavanje zaraženih bez ikakve pompe - Auto Republika\nJapanski proizvođač nije ni u kakvoj formalnoj obavezi obezbeđenja sanitetskog prevoza pozitivnih na korona virus u matičnoj zemlji. Pored toga, Honda nije drugome na raspolaganje stavila ništa drugo, do svoju imovinu. Naposletku, od celog slučaja nije napravljen nikakav poseban medijski događaj izuzev slanja saopštenja za javnost, koje je portparol kompanije dostavio medijima.\nVest koja nas, u moru neukusa i zloupotreba tuđe imovine i prava, podseća na to šta je normalno, racionalno i ljudsko ponašanje, otprilike glasi ovako:\nHonda Motor Co je danas objavila da je preoblikovala pedeset primeraka vozila iz sopstevene proizvodnje minivana i upodobila ih prevozu bolesnika koji su bili pozitivni na testu za novi korona virus. Tako će ubuduće, zaraženi moći da “uživaju u sportskom stilu” japanske marke, barem na putu do bolnice, odnosno do brzog ozdravljenja u matičnom Japanu.\nKako bi vozač ostao na zaštićen od eventualnog prenosa virusa, zadnja sekcija vozila je izolovana u odnosu na odeljak gde je smešten vozač.\nJapanski proizvođač je instalirao nepropustljivu cev koja prolazi pored vozača i doseže do zadnje klupe, kako bi se sproveo svež, klimatizovan vazduh, od usisnika smeštenih kod brisača, pa sve do zadnjeg dela kombija. Na ovaj način, vozač Odysseya i minivana Step WGN je zaštićen od mogućnosti da udiše isti vazduh kao osoba koja je na putu brze hospitalizacije. Tako se redukuju šanse širenja zaraze.\nHonda je počev od juče, isporukom prva dva vozila, započela akciju razvoženja obolelih, pomažući na taj način zdravstvenim vlastima u Tokiju. Portparol kompanije je najavio da je u planu slična akcija i za susednu Saitama prefekturu.\nZavisno od tražnje, proizvođač će razmotriti mogućnosti ustupanja više vozila, koja po svojoj prirodi ipak neće moći biti svrstana u ambulantne četvorotočkaše.\nJapan je prema poslednjim vestima (od jutros) do sada zabeležio 8.885 slučajeva, ne računajući zaražene na brodu u februaru. Na taj način, zemlja sa oko šest puta više stanovnika od Srbije, i to drastično gušće naseljenih, beleži samo dva puta više slučajeva obeljevanja.\nDa dodamo da, pored Honde, i Toyota Motor Corp razmatra da uzme učešća u pomoći zdravstvenom sistemu zemlje, tako što bi eventualno opremila vozila iz JPN Taxi udruženja, na način da ovi mogu bezbedno prevoziti inficirane.\nObe kompanije su prilagodile svoje pogone u matičnoj ali i drugim državama, kako bi sa traka silazile zaštitne maske i ostala medicinska opreme, baš kao što su to učinili i brojni drugi globalni proizvođači.\nProšle nedelje je moćan lobi automobilske industrije Japana najavio da će pokušati da održi kontinuitet proizvodnje i tokom pandemije, kao i da iznalazi načine da direktno podrži manje firme koje se u finansijskom smislu, bukvalno bore da “održe glavu iznad vode”.\ntags: honda isporuka respiratora Niš isporuka respiratora Novi Pazar Odyssey Step WGN toyota vučićevi respiratori\nprevious Jaguar ne želi da odustane od limuzina\nnext Buduća Lexusova SUV perjanica stiže s preko 600 ks


Dueti | Ceca.rs\nNaslovnu numeru Cecinog albuma „Ljubav živi“, ukrasio je moćan glas Ivane „Negativ“. Rok pevačica Ivana Peters otpevale je prateće vokale na novom CD-u „Ljubav živi“ Cece Ražnatović. Kako Ivana važi za jedan od...\nLepa BrenaŽeljko Joksimović\nCeca i Željko Joksimović se posvađali zbog Brene\nSvetlana Ražnatović je prekinula kontakte sa Željkom Joksimovićem zbog toga što je on napravio pesmu za Brenin novi album. Saznavši da je Željko Joksimović radio pesme za novi album njene konkurentkinje Lepe Brene, Ceca...\n5 juna, 2011\nCeca Music StudioDueti\nU studiju Ceca mjuzik: Ana Kokić snima duet sa Alenom\nAna Kokić uskoro bi trebalo da snimi duet sa Alenom Ćirićem, pevačem iz Novog Sada. Njih dvoje su se tokom protekle nedelje dogovorili o saradnji i gotovo sve su utanačili.Pesmu koju su izabrali potpisuje autor Damir...\nNovi albumŽeljko Joksimović\nŽeljko Joksimović napisao pesmu za Svetlanu Ražnatović, ali je Ceca neće otpevati!\nCeca Ražnatović: Saradnja s FilipomFilipijem i Lil’ Wayne-om\nNajveća muzička zvezda na Balkanu Svetlana Ceca Ražnatović trebalo bi da za potrebe novog albuma snimi numeru iza koje stoji saradnja sa Filipom Filipijem i Lil’ Wayne-om.Sve popularniji muzičar Filip Filipi završio je...\nCeca snima duet sa reperom Filipom Filipijem


Čemer, jad i svest kao glavni neprijatelji - Bizlife.rs\n21:57 Beograd, 15/04/2014\n"Čemer, jad i siromaštvo, sve ono što su nam ostavili oni pre nas i tu svest da sve treba da nam padne sa neba, e mi ćemo se boriti protiv toga".\nBorićemo se za normalnu i uspešnu Srbiju zdrave ekonomije, makar morali da u narednih godinu-dve da trpimo. A najviše će morati da trpe političari, rekao je Vučić obraćajući se članovima GO SNS.\nKako je rekao, buduća vlada će biti sastavljena od SNS, SVM, a čeka se i pozitivna odlukla SPS, navodeći da je Nova demokratska stranka Borisa Tadića rekla da neće ući u vladu sa SPS i da više sa njima nije ni razgovarao.\nOn traži podršku za teške i bolne reforme i poručio da u narednom periodu dobro razumeju koliko su Srbiji potrebne teške reforme, budući da danas imamo problema sa opstankom države.\nPročitajte i>>>Nikolić: Ako nova Vlada ne uspe, ne znam kako ćemo dalje\nSvakako ću čuti i ovde danas da je to sve demagogija i bezbroj primedbi kako su plate ministara i poslanika male. I nećemo mi tim novcem napuniti budžet, ali hoćemo da pokažemo da kada već idemo u tu bitku, nećemo da samo narod ispašta, kaže Vučić.\nUkidanje ispraznih putovanja i "kombinacija"\n"Naša orijentacija mora da bude da je Srbija ispred SNS", rekao je Vučić i dodao da više neće biti ni ispraznih putovanja po svetu sa kojih se uz debele dnevnice za Srbiju i njene građane ne donese ništa.\nAko uspemo da svedemo putovanja da ih bude 10 puta manje, 10 puta će nam biti i manji troškovi, a rezultati neće biti ništa manji. Neće više moći da se na seminarima i putovanjima šeta po belom svetu, a da ovaj gladni narod to plaća, kazao je Vučić.\n"Ukinućemo sve kombinacije i znam da će mnogi biti ljuti, ali neka se ljute koliko hoće. Kombinacija više nema", dodao je on. Ponovio je da ne mogu dnevnice za odlazak u Leposavić ili bilo gde na Kosovu biti 2.500 dinara, jer je to Srbija i tamo funkcioneri treba da idu bez nadoknade.\nNeke političare buduće generacije neće pamtiti, ali ovu vladu će ljudi pamtiti po hrabrosti da se pokrenu reforme, zbog činjenice da u kampanji nismo obećavali med i mleko, zato što ćemo doneti zakone o radu, stečaju, privatizaciji, planiranju i izgradnji i sve drugo što smo obećavali, zato što ćemo javna preduzeća izbaciti iz kontrole ministarstava pa neće biti ničija partijska prćija, rekao je Vučić.\nNema više blokada puteva!\nPoručio je i da plate više neće moći da se dobijaju iz državne kase za sat ili dva posla na dan, a kao poseban primer istakao je zaposlene u MUP. "Ubijte me, vešajte me na Terazijama, ne dam više narodne pare", kazao je Vučić.\nOn je naglasio da ga ne plaše pretnje sindikatima o štrajkovima. Srbija nije krava muzara iz koje može da se naplati sve što je nekome palo napamet. "Neću da uništavam budućnost naše zemlje da bih ispunjavao hirove ili nekoga sklanjao sa ulica. Nema više blokada puteva", istakao je Vučić.\nZato će, kako je istakao, u javna preduzeća biti uveden profesionalni menadžment, i više se neće dogoditi jedinstveni slučaj u svetu da Lutrija Srbije ili Srbijašume posluju sa gubitkom.\nKako je moguće da gubite toliki novac?\nZa tri godine uspeli su u Državnoj lutriji da naprave gubitak od 1,5 miliona evra, to je jedinstven slučaj u svetu, na celoj kugli zemaljskoj, kao i Srbijašume. Imate kocku pod svojom kontrolom i imate gubitak, imate šume kao prirodni resurs, i u gubitku ste, kako je to moguće, upitao je Vučić.\nOn je rekao i da država na ovaj ili onaj način upumpava 150 miliona evra u Železnice, a da preduzeće posluje s gubitkom te "železicu de facto nemamo".\nGovoreći o poslovanju EPS, Vučić je objasnio da menadžment tog preduzeća tvrdi da ima dobitak od 200 milijardi, ali da, kad im se kaže da taj novac prebace državi, "odgovaraju da nemaju keš".\nKažete im dajte za sledeću godinu, odgovaraju da za sledeću godinu planiraju gubitke. A šta je bilo od razvojnih projekata, investicija – ništa, naveo je Vučić, dodajući da je slična situacija u svim preduzećima.\nreforme vlada aleksandar vučić plate preduzeca politika Srbija


Izgradnja Gerontološkog centra u bivšem pogonu ITK Svrljig - Svrljiske novine\nPošto je Skupštini prisustvovao i direktor komunalnca Jovan Đorđević, predsednica SO Svrljig Tatjana Lazarević iskoristila je priliku da postavi pitanje šta se dešava sa vodosnabdevanjem, zbog čega je došlo do restrikcije i ‚‚kakvi ljudi u belim košuljama skaču u iskopane rupe”, a sve zarad svoje lične kampanje.\nNa kraju sednice usvojena je i Odluka o davanju saglasnosti Zoranu Đorđeviću na upotrebu imena opštine Svrljig radi registracije preduzeća ,,Kapija Svrljiga” i Predlog zaključka o pružanju logističke podrške preduzeću ,,Utva Stin” DOO Pančevo.\nSledećaRestoran ,,Kapija Svrljiga” kreće sa radom za manje od mesec danaNext


Petković: Čeku, pokažite bar malo poštovanja, umesto cinizma, neuljudnosti i izvrtanja činjenica - Kosovo Online\n20. Maj 2022. • 13:39\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković upozorio je da je na Kosovu uništeno i spaljeno 135 srpskih crkava i manastira, a da su neke pod zaštitom Uneska, reagujući tako na objavu kosovskog ministra kulture Hajrule Čekua na Tviteru o "uništavanju kosovskog nasleđa od strane Srbije".\nPetković je na Tviteru naveo da Čeku izvrće činjenice, kao i da o stanju svetinja SPC na Kosovu govore činjenice.\n"Vaš cinizam i izvrtanje činjenica čak i u danu kada ste mogli da pokažete minimum privrženosti vladavini prava i verskoj toleranciji, govori više o vama. O stanju svetinja SPC na KiM govore činjenice: porušeno i spaljeno 135 crkava i manastira od kojih su neke pod zaštitom Uneska", naveo je Petković u odgovoru Čekuu.\nDirektor Kancelarije za KiM je rekao da je Bogorodica Ljeviška spaljena, da su Arhanđeli potpuno uništeni, a groblja uništena i oskrnavljena.\n"Pokažite bar malo poštovanja prema svetinjama Srpske crkve na KiM, umesto sopstvene neuljudnosti!", naveo je Petković.\n... some of which are under UNESCO protection. Our Lady of Ljeviška was burned, Archangels were completely obliterated, cemeteries destroyed and desecrated...\nShow @HCeku at least a little respect for the senctities of the Serbian church in K&M, instead of your own incivility! pic.twitter.com/VxIy9SPK9f\nKosovo Srbija kulturno nasleđe Petar Petković Hajrulah Čeku\nPetković: Međunarodni predstavnici da izvrše pritisak na Prištinu da vrati zemljište Visokim Dečanima\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Republike Srbije Petar Petković podsetio je da se navršava šest godina kako Priština odbija da sprovede odluke suda da vrati 24 hektara zemlje manastiru Visoki Dečani.\nPetković: Nikome nije potreban piroman poput Aljbina Kurtija


Meduze - nada za besmrtnost čoveka - Penzin\nPočetna Magazin Godine Meduze – nada za besmrtnost čoveka\nMeduze – nada za besmrtnost čoveka\nMeduza, iako primitivan organizam, deli više genetskih podataka sa ljudima nego sa insektima ili crvima, što znači da, ako bismo shvatili kako preokreću proces starenja, mogli da primenimo isto\nPreusmeravanjem procesa starenja kada se razboli ili kada je povređena, sićušna japanska meduza Turritopsis dohrnii jedina je poznata vrsta koja je shvatila kako da pobedi smrt.\nKada su u moru, ove životinjice izgleda da su besmrtne, ali u laboratoriji, mnogo su krhkije – mogu da umru ukoliko se izvade iz vode. Uprkos izazovu, Šin Kubota sa Kjoto univerziteta uspeo je da održi koloniju živu u zatočeništvu. To je postigao potpunom posvećenošću meduzama, stalnim menjanjem vode u kojoj su i hraneći ih škampima iz sopstvene ruke.\n“Od svih životinja na svetu, samo su one sposobne da preokrenu proces starenja umesto da umru”, kaže. “Mi zapravo ne znamo koliko je dugačak njihov vek. One bi mogle živeti zauvek.” Kada su oštećene ili povređene, meduze se vraćaju u fazu polipa i u njoj provode tri dana, nakon čega ponovo postaju odrasla jedinka.\nKubota kaže da meduza, iako primitivan organizam, deli više genetskih podataka sa ljudima nego sa insektima ili crvima, što znači da, ako bi on ili neko drugi uspeo da shvati kako one preokreću proces starenja, isto bi moglo da se primeni i na ljude.\n“Nadam se da možemo da produžimo ili učvrstimo životni vek pomoću besmrtne meduze”, rekao je. Ali za sada, ostalo je još mnogo tajni da se otkrije, a proces koji se nalazi iza njene besmrtnosti slabo razumemo. “Mislio sam da ću, ako ih budem proučavao, moći da shvatim tajnu života na Zemlji”, objašnjava Kubota. “Ako biste živeli 10.000 ili 20.000 godina možda opet ne biste naučili sve o njima, a nažalost, 100 godina je sve što ja imam.“\nTags:besmrtnostJapanmeduzanaukapolipŠin KubotasmrtTurritopsis dohrnii\nPalm Springs Follies - Rastanak sa publikom (video)


Šešelj tuži Hag i traži isplatu od 2 miliona eura\nNaslovnica Novine Šešelj tuži Hag i traži isplatu od 2 miliona eura\nSrbija- Kako je naveo sud, Šešelj zbog pokušaja nametanja advokata traži odštetu od 300.000 eura, a zbog onemogućavanja da se upozna sa pravnim izvorima na koje se poziva sudsko vijeće u svojim odlukama i turžilaštvo u svojim podnescima 100.000 eura.\nZbog toga što je Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju odbijao da mu dostavlja materijal na jeziku koji razumije (srpskom jeziku) i na papiru, Šešelj traži još 100.000 eura, zbog višegodišnjeg kršenja prava na pravnu pomoć 200.000, a zbog onemogućavanja komunikacije sa pravnim savjetnicima, takođe, 100.000.\nZbog uskraćivanja kontakata sa porodicom, prijateljima, ljekarom i slično tražio je 200.000, zbog kršenja prava na finansiranje troškova odbrane i narušavanja principa jednakosti 400.000, a zbog namernog odugovlačenja procesa 500.000 eura.\nŠešelj, na kraju, traži i 100.000 evra zbog suđenja za djelo nepoštovanje suda koje nije propisano Statutom MKSJ i nema uporišta u međunarodnom običajnom pravu.\nVojislav Šešelj je skoro devet godina u haškom pritvoru, a suđenje mu je počelo 7. novembra 2007.\nNjegovo zdravstveno stanje se pogoršalo, pa je zahtijevao i da ga pregledaju ljekari iz Srbije, na šta je Tribunal pristao i omogućio mu da ga u Pritvorskoj jedinici posjeti tim ljekera po njegovoj želji, za šta troškove snosila država Srbija. Prema izjavama tih ljekara Šešeljevo zdravlje je ozbiljno narušeno.\nBEGO BOSNIC 31. Januara 2012. At 08:08\nSUDJENJE SESELJU I ISTOMISLJENICIMA SE PRETVARA OCITO JE TO- U FARSU!njega i karadzica vec ganjaju 15 godina 3 X VISE NEGO JE TRAJAO RAT U bosni i hercegovini I SUDE MU (IM )suci crnci iz afrike I NIKAKO DA IH OSUDE!sve je smijurija od pravde!ovo SE OCITO CINI VISE ZBOG MUSLIMANA U BOSNI DA IH SE UCI STO JE MEDJUNARODNA PRAVDA NEGO DA SE KAZNE ZA ZLOCIN!PREDLAZEM SUDU BOSNE I HERCEGOVINE AKO SE ZNA KOJI SU OVI I IMAJU IKAKAV RESPEKT DA TRAZE OD MEDJUNARODNOG SUDA DA: A/VOJISLAV SESELJ SIN…. BUDE KAZNJEN 35 godina cuvanja ovaca na zlatiboru,B/RADOVAN KARADZIC bude kaznjen 35 godina guslanja na durmitoru i da se time prekine ova LAKRDIJA!MUSLIMANI BIH OPREZ…!TVOJ ZIVOT NE VRIJEDI 35 DANA ZATVORA !RACUNICA JE JEDNOSTAVNA !BROJ GODINA OSUDJENIH SRBA PODIJELI SA BROJEM UBIJENIH I DOBIT CES BROJ 35 dana po ubijenom!TACKA!TOLIKO VRIJEDI TVOJ ZIVOT I ZIVOT TVOG NAJMILIJEG DO KOJEG TI JE BILO ILI JE TOLIKO STALO!OVO OCITO NIJE REALNA CIJENA -ALI JE I ONA VELIKA OBZIROM NA GLUPOST KOJU SI SEBI PRIUSTIO A/DA TE BRANE STRANCI B/DA SI SVOJ ZIVOT PREPUSTIO DRUGIMA C/DA IM JOS UVIJEK VJERUJES !NEJMA PRIGOVORA NEJMA KLETVE -IZADJI,IZ MOJE CASE IZADJI,ooops MISLIO SAM LADICE IZADJE ARHIVA SVE JE CRNO PO BIJELOM KRAj !da si bio pametniji bilo bi drugaCIJE!jednu stvar SI PROPUSTIO BOSNJO A TA JE DA I SRPSKA MAJKA -PLACE NAD POGINULIM SINOM!!!\nzvezdan 31. Januara 2012. At 02:22\nhahaha vidi Seselja cetnika, pa cedo ti ode u Hag da popijes kafu, nesto ti se ta kafa oduzila ili jos nisi ispio kako treba, vidi mu slike ko da ga kobila izbacila u trku\nVeli Devla 31. Januara 2012. At 08:14\nzvezdane,cedo moje Drago,vidi fakta od ovoga gore IZNAD,B.Bosnic!!!


Trovanja alkoholom u Iranu | PCNEN\nTrovanja alkoholom u Iranu\nObjavljeno: 30.11.2008, 19:24h\nDvanaest ljudi je umrlo na jugu Irana od posljedica konzumiranja alkoholnog pića domaće proizvodnje, a nekoliko desetina je oslijepelo ili je u teškom zdravstvenom stanju, saopštili su zdravstveni radnici, prenose agencije. Alkohol je zabranjen u Iranu, u kome je od Islamske revolucije 1979. godine na snazi šerijatski zakon. Samo je manjinskoj hrišćanskoj zajednici, koja uglavnom živi na sjeveru zemlje, dozvoljeno da proizvodi alkoholna pića za ličnu potrošnju.\nDvanaest ljudi je umrlo na jugu Irana od posljedica konzumiranja alkoholnog pića domaće proizvodnje, a nekoliko desetina je oslijepelo ili je u teškom zdravstvenom stanju, saopštili su zdravstveni radnici, prenose agencije.\nAlkohol je zabranjen u Iranu, u kome je od Islamske revolucije 1979. godine na snazi šerijatski zakon.\nSamo je manjinskoj hrišćanskoj zajednici, koja uglavnom živi na sjeveru zemlje, dozvoljeno da proizvodi alkoholna pića za ličnu potrošnju.


Popboks - ŽIVOJIN PAVLOVIĆ - Priča o magli i đubrivu 1933-1998 (1) - Država mrtvih [s2]\nTema · 27.11.2008. 18:19 · 4\nŽIVOJIN PAVLOVIĆ - Priča o magli i đubrivu 1933-1998 (1)\nAktuelna retrospektiva Žike Pavlovića na Festivalu autorskog filma zgodan je povod za analizu karijere koja od autorove smrti nije valjano revizovana u domaćoj štampi, po svoj prilici upravo zbog neuspeha Žikinog poslednjeg filma Država mrtvih, koji je njegovu celu karijeru priveo „neslavnom“ kraju i ostavio suviše gorak ukus analitičarima koji su „cenili“ veličinu ovog autora\nS obzirom da je Živojin Pavlović umro pre tačno 10 godinu (29. novembar 1998), ova retrospektiva od 14 filmova nazvana Tavni talas je ponovni pokušaj sagledavanja završne reči koja je stavila uzvičnik na činjenicu da njegovo delo nikada suštinski nije shvaćeno.\nTekst koji sledi će selektivnom hronologijom pokušati da redefiniše Živojina Pavlovića, reditelja koji je bio uzročnik mnogih ideoloških, indirektno i političkih kontekstiranja i struktuiranja, koja su dovele do onog što se zove savremena domaća ikonografija. I u realnosti i u predstavi Pavlović je bio izvestan centar i izvor najbitnijih pokreta i talasa naše kinematografije, a našoj indoktrinisanoj istoriji dao je injekciju nečeg što domaći film istinski nije upoznao ni pre ni posle njega - penicilin čiste umetnosti.\nCela provokacija Pavlovićevog dela nikada nije ležala u analizi ideologije, kao ni politike, istorije, vojske, policije. Ono zbog čega je Pavlović uvek bio opasan i subverzivan (a čini se da je danas opasniji nego ikad!), leži u činjenici da njega ništa od navedenog suštinski nije interesovalo. On je rasterećeno rušio tabue balkansko-slovensko-socijalističkog (a i prozapadnog) simbolizma, sve vreme slojevito skrivajući svoju pravu prirodu: avangardnog evropskog umetnika, nadrealističko-dadaističkog usmerenja (poput Klera i Bunjuela, npr.).\nPavlovićevo autorsko poreklo, leži u mediteranskoj avangardi, u frankoromanskoj uobraženosti, u svetu onih umetnika koji nikada nisu shvatali stvaralaštvo kao dijalektiku, demonstrirajući artistično herojstvo preko pseudoreligiozne krhkosti, inferiornosti i ugroženosti.\nTaj akademični, školovani bezobrazluk, koji pretpostavlja dijabolizam asketizmu, eros tanatosu, akciju konteplaciji, talenat genijalnosti, formu sadržini…, može da zahvali dramskom akademizmu i ekskluzivnosti filmske naracije po sebi, na činjenici da je ostao neupadljiv u Pavlovićevoj kulturnoj okolini.\nParadoksalno je da je kao osnivač Crnog talasa, najpoznatijeg perioda jugoslovenskog filma svih vremena, upravo Živojin Pavlović iznutra demantovao sve njegove postulate! Paradoks je da je neko ko je režirao neke od najboljih partizanskih filmova (jedan od njih o španskom građanskom ratu) bio disident! Paradoks je učinio da neko ko je ostao najprecizniji slikar balkanskog realizma, kulturološku vezu sa Balkanom nikada nije imao.\nNjegova veza sa Balkanom je slična egzotici romske populacije (koju je zapadnoevropska desničarska teorija između dva rata toliko svojatala) - dalekoindijskoj drevnoj mistici koja istovremeno pripada svemu i ne pripada ničemu. Ta okretnost i lakoća postojanja, nedostatak fatalizma i osećaja za tragično, od Pavlovićeve karijere je napravila svojevrsan rebus.\nOd svog disedenstva on nije pravio karijeru, nego je pravio filmove. Kada ga je kritika napustila nije se bunio, kada je bio bunkerisan to je smatrao korisnim, kada su ga špijunirali to je smatrao privilegijom, kada je kao profesor degradiran to je smatrao materijalnom prednošću, nije lamentirao nad prošlošću niti je govorio o nepravdi prema umetniku.\nSve njegove lične i autorske karakteristike su toliko nesvojstvene sredini u kojoj je živeo, da se prosto izgubio motiv za njegovo razumevanje. Kao da nije prisustvovao sindikalnom sastanku kada se svi kulturolozi dogovorili da od sada nadalje kukaju nad svojim pravima, jer će im na taj način narod ili političari teže bilo šta zameriti.\nPomenuti apsurd osnova je za razumevanje Pavlovićeve estetike, a samim tim i karijere. Jer, ono što je najapsurdnije jeste da se u čoveku koji je izvor srpskog kinematografskog crnjaka krije nešto što nema nikakve veze ni sa Balkanom, ni sa Slovenima, ni sa Istočnom Evropom. U njegovim filmovima preovlađuje ono što se zove pobednički mentalitet.\nAko je naša kultura ikada imala pravog zapadnog špijuna to je bio on. Njegovo viktorijanstvo je bilo individualističko i, ponekad, varvarski beskrupulozno prema sopstvenim likovima. Pavlović je bio pravi urbani zapadnjak, pesnik metropole i asfaltne džungle.\nTo deluje kao novi apsurd ako se ima u vidu ruralnost njegove ikonografije i količina neasfaltiranih, blatnjavih površina. Ali, svaki bolji pogled razotkriće da se Pavlović selom nikada nije bavio, već onim segmentom urbane sredine koji će tek mnogo kasnije i kod nas i u svetu postati dominantan urbanistički simbol gradske kulture i života u metropoli – suburbije (setimo se da romska kultura nije seljačka nego prigradska).\nPavlovićeve zabiti nikad nisu pasivne, to su aktivne sredine u kojima se nešto stalno kreće, kuva i muva. To su svetske zabiti, ugaone tačke budućih ćoškova, a ponekad i generacijski kultovi.\nTriptih o materiji i smrti (1960) najpoznatiji je Pavlovićev kratkometražni film iz Kino-klub faze. Uz Voz 4686 (1959) i Lavirint (1961), Triptih je pravo svedočanstvo o korenima njegovog izraza. Ruralnost ovde poprima prostranost ideologije šezdesetih, govoreći nam da unutrašnji čovekov problem ne znači izolovanost, već pripada univerzalnom jeziku civilizacije. Taj Pavlovićev „etno-geto“ mapira urbane teritorije, poistovećujući ih sa samim fizičkim pristustvom objektiva. Kao da kaže: “Gde ja stavim kameru, to više nije provincija“.\nBuđenje pacova je, ipak, Pavlovićev najgradskiji film jer se gotovo tematski bavi Beogradom, od njegove hermetičnosti do egzotike. To je esej o glavnom gradu, tužnom i usamljeničkom (zar nam nije tako predstavljen i Njujork?), ali i o noćnoj melanholiji i otkačenoj beat-karakterologiji urbanih nakaza.\nKad budem mrtav i beo (1967) najveći hit u Pavlovićevoj karijeri, film je koji je strukturalno i stilski najteže definisati. Počinje kao crna komedija, nastavlja se kao muzički film, ulazi u tinejdžersku dramu i završava se kao sartrovsko-kamijevski egizistencijalistički manifest.\nU toj složenoj artikulaciji krije se misterija planetarnog hita (poput Kertisove Kazablanke, na primer), gde su neke kockice složene usput, poklopivši se sa metafizikom trenutka, stvorivši neponovljivo savršenstvo kosmičke gradativnosti. Priča, naime, konstantno evoluira, vertikalno se uspinjući ka transcedentnom, suprotstavljajući se neorelastičkoj, ravnoj narativnoj koncepciji.\nPoput Kertisovog istorijskog dela, ovaj film je scenaristički promenjen u zadnjem trenutku. Po Mihiću, Džimi Barka je trebalo da ostane živ, u svom sivilu, a Pavloviću je bio potreban - prema njegovim sopstvenim rečima - apsurdniji kraj. Barka gine u poljskom klozetu čime se otvaraju vrata nečeg što naš film nije video ni pre ni posle.\nOno što vidimo u nesanitarisanom toaletnom objektu je najveći krik stila koji je naša kinematografija ikad posedovala. To je pravi modernistički šok, trenutak kad umetnost sama sebi krči pravila (Šiler), trenutak egzita iz provincijalizma, izlaza iz umetnosti shvaćene kao težine, kao krsta koji mora da se nosi zarad raznoraznih kolektivnih iskupljenja, kao posledica korumpirane kulturne svesti. U tom trenutku najveće fiziološke napetosti i socijalne evolutivnosti koju je gubitnik na filmu ikad doživeo, balkanska publika gleda nešto najuzvišenije što je mogla da vidi u sopstvenoj kuhinji (ili bioskopu).\nŠta publika vidi?\nKoja je tajna trijumfa koju nam je Pavlović evidentirao iznad te klozetske šolje?\nPublika, u stvari, ne vidi ništa. Bolje rečeno ona gleda u ništa. Ali gleda u najuzbudljivije i najveće ništa u životu ili predstavi. To ništa je daleko od besmisla. Ono je mesijanski, čudotvorni deliverans, pročišćenje od značenja shvaćenog kao opterećenja, kao lekcije koju moramo da učimo jer nismo radili svoje domaće zadatke.\nPavlović objašnjava svojim zemljacima šta umetnost zapravo znači, njenu lakoću i njenu svemoć, njenu efikasnost i komunikativnost, njen humor i njen duh. U tom poljskom „kupatilu“ skrivena je potencijalna, nova energija naše kulture koja nije nikada oslobođena ni u kinetičkom, ni u kinematografskom smislu.\nPavlović, uništavajući neorealističnu dramaturgiju nemoći, buši balon inferiornosti i poraza. On penetrira po našem samosažaljenju, inferiornosti, zbunjenosti, nezrelosti, iskustvom strica koji objašnjava svom nećaku-pubertetliji kako da postane muškarac. Suprotstavljajući se srpskim večno adolescentskim psihozama, on inicira novu svetlost, daleko (bar u vertikali) od svih dosadnih i mračnih, kancerogenih simbola domaćeg vrednosnog sistema.\nDaleko od Balkana, daleko od partija, daleko od politike, daleko od ideologije, daleko od realizma, daleko od parola, daleko od istorije, daleko od „našeg“ mentaliteta, daleko od cenzure, daleko od bunkera, daleko od naroda, daleko od federacije, daleko od marksizma, daleko od dijaloga, daleko od sna, daleko od metafore, daleko od idolopoklonstva, daleko od kolektiva. On razbija duvanski dim Kluba književnika, mehure gaziranih CK voda, kofeinsko crnilo Akademije nauka, flaše alkohola domaćeg filma, kao i filmski projektor državne bezbednosti.\nOmalovažava vrednosti domaćeg, ali ipak nijednog trenutka ne trčeći ka stranom; Pavlović zapravo nudi autentični kulturni kod razotkrivajući da je sve što je do tad ponuđeno kao domaća autentičnost, u stvari veštačko i lažno, optimistički nas uveravajući da će NJIHOVU maglu, jednom rasbistriti NAŠE đubrivo.\nKinoteka, od 18:30, ulaz besplatan:\n- 27. novembar: Kapi, vode, ratnici\n- 28. novembar: Grad\n- 29. novembar: Neprijatelj\n- 30. novembar: Povratak\n- 1. decembar: Buđenje pacova\n- 2. decembar: Kad budem mrtav i beo\n- 3. decembar: Zaseda\nBalkan, od 17:00, ulaz 100 dinara:\n- 27. novembar: Crveno klasje\n- 28. novembar: Let mrtve ptice\n- 29. novembar: Okrugli sto Živojin Pavlović, Hajka\n- 30. novembar: Doviđenja u sledećem ratu\n- 1. decembar: Zadah tela\n- 2. decembar: Na putu za Katangu\n- 3. decembar: Dezerter\ndaniel k (gost) | 27.11.2008. 21.13.56\nBata (gost) | 28.11.2008. 08.53.42\nZika je bio genije...velika faca. A ovo je odlican tekst!\nb (gost) | 28.11.2008. 09.41.13\nhats down, genijalan tekst.\nStrahinja Jelisavljevic (gost) | 28.11.2008. 14.39.06\nKonacno jedan smislen text na ovom Popboksu.


Izvoz trupaca uprkos zabrani Vlade RS\nRepublika Srpska i dalje izvozi trupce, iako je Vlada to i zvanično zabranila. Od odluke koja je na snagu stupila 6. oktobra, firme iz Srpske izvezle su više od 1.300 tona.\nNa devet graničnih prelaza Uprava za indirektno oporezivanje uredno je registrovala izvoz dok se prodaji preko entitetske granice još nije ušlo u trag. Na sve to, ministar trgovine i turizma kaže da će uskoro praviti analizu, jer se u te podatke još nije zvanično uvjerio.\n"Upravo od 6.10. do 22.10. izvoz je u porstu? Ajde da kažemo da možda ova odluka čekalo se da se objavi u službenom glasniku pa ćemo vidjeti sad ćemo uraditi analizu od stupanja odluke na slagu kada je objavljena u službenom glasniku do danas, evo da vidimo šta je", kaže Predrag Gluhaković, ministar trgovine i turizma u Vladi RS.\n"Praktično i nakon 6.oktobra ove godine nastavljen je izvoz trupaca iz Bosne i Hercegovine, pa između ostalog i od određenih firmi koje se nalaze na teritoriji Republike Srpske. Prema podacima uprava od 6.10. do 22. 10 izvezeno je 1. 373 tone u vrijednosti od 313 000 KM", rekao je Ratko Kovačević, portparol Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nU Upravi za indirektno oporezivanje kažu da ih niko nije kontaktirao i tražio saradnju u vezi sa provođenjem odluke o zabrani izvoza. Za sada su u kontroli samo inspektori koji uvidom u poslovne knjige distributera ništa nisu pronašli. Ako pronađu, kazne su i do 3. 000 maraka, s tim što nelegalni izvoznici imaju mogućnost da u roku od osam dana plate samo polovinu.\n"Mi smo u proteklih 15-ak dana izvršili nekih dvadesetak kontrola i zaista nismo utvrdili nepravilnosti kada je riječ o ovoj odluci. Za nas je u konkretnom slučaju važno da i po ovom osnovu mi uspostavimo saradnju sa pripadnicima Uprave za indirektno oporezivanje, jer naši inspektori nisu prisutni na graničnim prelazima", navodi Duška Makivić, portparol Inspektorata RS.\nNećemo ići na klasičnu zabranu izvoza objašnjava ministar trgovine i turizma, jer se sve dogovara u saradnji sa Vladom Federacije. Trebalo bi da i drugi entitet donese istu mjeru kako bi se spriječila međuentitetska trgovina oblnovinom.\n"Ovi u Federaciji oni su bili mišljenja da se zabrani izvoz .Mi to ne možemo uraditi i ne možemo ići prema Savjetu ministara na takav način kako su oni to zamislili da se zabrani izvoz i da se uvede taksa. To nije rješenje. Međutim, na zajedničkoj sjednicici Vlade je zaključeno da će oni maltene donijeti istu ovakvu odluku", navodi Predrag Gluhaković, ministar trgovine i turizma u Vladi RS.\nDok se to ne dogodi prodaju trupaca preko entitetske granice za sada jedino zaustavlja MUP Srpske. Dogovoreno je da saobraćajna policija isključuje kamione i obavještava inspektore ako roba na otpremnivci ide u neželjenom smjeru. Iako izvoza očiglendno ima i preko entitetske i preko državne granice, ni policiaj od početka primjene odluke vlade nije otkrila ništa.


PSIHOBRLOG PREPORUČUJE 14/07/2014 – Psihobrlog\nJuly 14, 2014 - by psihobrlog\nDa li Frojdovi mehanizmi odbrane treba da se preimenuju u mehanizme adaptacije?\nMalo o arahnofobiji- fobiji od pauka.\nIstraživanje o tome ko prvi izgovara volim te u vezi.\nŠta vas psihoterapeut misli o vama? Pacijenti u nekoliko svetskih bolnica sada mogu da pročitaju beleške terapeuta nakon svake seanse. Da li je to korisno u smislu da poboljšava poverenje i komunikaciju, i da li postoje izuzeci kada može biti štetno?\nO zloupotrebi psihologije– optimističkim fundamentalistima. “Najnovija istraživanja o efektima takozvane škole pozitivnog mišljenja koja nudi instant recepte za pretvaranje gubitnika u dobitnike, dodatno potvrđuju da je u pitanju obmana za brzo sticanje novca, zbog koje mnogi ozbiljno bolesni ljudi odustaju od profesionalne pomoći.”\nZašto sportski psiholozi nisu mogli da pomognu fudbalerima i vrate nadu tokom Svetskog prvenstva?\nO fantomskom udu, fantomskom bolu i pokušaju “lečenja” ogledalom.\nO novim vezama i zašto i kada odlučujemo da se ipak vratimo bivšima.\nPsiholozi istražuju koji su to pokazatelji da li će partneri uspeti da prevaziđu ili će se pak razvesti u prisustvu bračnih problema? Dakle, da li možemo da predvidimo razvod?\nOnline magazin Therapy Today, za sve psihoterapeute ili ljubitelje terapije.\nPrevious Article U odbranu lutke Barbike\nNext Article HAPPY TUESDAY: 10 POZNATIH LIČNOSTI KOJE IMAJU PROBLEM SA MUCANJEM