Spartak se diči: "Istorijskih 5" - Sportske.net\nSpartak se diči: "Istorijskih 5"\nSuperligaš iz Subotice ispisao je istoriju jučerašnjim trijumfom u Gornjoj Varoši.\n'Krkljanac' u borbi za plej-of, hoće li odlučivati žreb?SL - Stuparević srušio "Građevinu", i Sparak hoće u plej-of!SL - Vojvođani ne odustaju od plej-ofaNešto novo - Fantasy Super liga!Potpisano - Linglong Super liga!\nVeliki posao uradili su fudbaleri Spartaka u poslednjih pet kola domaćeg prvenstva. Sa pet vezanih trijumfa Subotičani su došli u poziciju da se bore za plasman u plej-of, a pritom su ispisali i novu stranicu u klupskoj istoriji.\nNikada u prošlosti Spartaku nije pošlo za rukom da veže pet pobeda u domaćem prvenstvu i to je ono čime će ekipa Predraga Rogana moći da se podiči kada se osvrne na tekuću sezonu.\n"Jučerašnjom pobedom protiv ekipe Zemuna (0:2), FK SPartak je prvi put u svojoj istoriji vezao pet uzastopnih pobeda u Super ligi Srbije", stoji na tviter nalogu Subotičana.\nDa stvari budu još bolje po Spartak, niz ne mora nužno da bude okončan posle pet vezanih pobeda jer u nedelju u Suboticu stiže ekipa Rada.\nBiće to prilika da Spartak zabeleži šestu uzastopnu pobedu, podigne lestvicu kada je klupski rekord u pitanju, ali i da trijumfom dođe u poziciju da se plasira u plej-of ukoliko se poklope i neki drugi rezultati.\nUtakmica 30. kola Super lige Srbije između Spartaka i Rada igra se 7. aprila od 17 časova na Gradskom stadionu u Subotici.\nSpartakov pobedonosni niz:\nVojvodina - Spartak 1:2\nSpartak - Radnik 3:2\nZemun - Spartak 0:2


Trosoban stan u Kraljevu / Nekretnine / doboš\nTrosoban stan u Kraljevu\nAdresa Karađorđeva 160 Opština Kraljevo\nCena EUR* 19.000 € Jemstvo 1.900 €\nDatum javne prodaje 22.08.2018. Poverilac / Prodavac Vojvođanska Banka\nNepokretnosti koja se nalazi u Kraljevu, u ul. Karađorđevoj br. 160 i to: trosobnog stana broj 1, korisne površine 49 m2, koji se nalazi na prvom spratu porodične stambene zgrade broj 1, izgrađene na KP 3221/1 KO Kraljevo, a sve prema listu nepokretnosti broj 672 KO Kraljevo.\nPoverilac je Vojvođanska banka a.d. Novi Sad. Predmetna nepokretnost se prodaje u viđenom stanju, bez prava kupca na naknadne reklamacije.\nAukcija će se održati dana 22.08.2018. godine sa početkom u 12,00 časova u prostorijama Vojvođanske banke a.d.Novi Sad Filijala Kraljevo, Trg srpskih ratnika 30.\nPočetna cena za napred navedenu nekretninu je 19.000,00 EUR u dinarskoj protivvrednosti po zvaničnom srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan plaćanja. Iznos poreza na prenos apsolutnih prava kao i svih potrebnih troškova za upis prava vlasništva na kupca, plaća kupac.Pravo učešća imaju sva zainteresovana pravna i fizička lica, a strana pravna i fizička lica mogu učestvovati saglasno zakonskim propisima kojima su regulisana prava stranih lica.\nZainteresovani kupci su obavezni da uplate depozit u iznosu od 10 % od početne cene, najkasnije do 21.08.2018.godine. Uplata depozita vrši se na račun Vojvođanske banke br. 355-0003200289150-36 (JMBG /matični broj prav.lica), svrha uplate (depozit za aukciju). Sva zainteresovana lica koja izvrše uplatu depozita potpisaće izjavu o gubitku prava na povračaj depozita, u slučaju da u aukcijskoj prodaji steknu status kupca ili drugog najboljeg ponudjača, dok se ne okonča postupak prodaje. Smatra se da je uplatom depozita učesnik dao ponudu za učešće na aukciji i prihvatio početnu cenu na aukciji.\nPravo na povraćaj depozita nema lice koje je uplatilo depozit, a nije pristupilo; lice koje ne potpiše izjavu o gubitku prava na povraćaj depozita; lice koje ne prihvati početnu cenu na aukcijskoj prodaji; lice koje na aukcijskoj prodaji stekne status kupca ili drugog najboljeg ponudjača.\nUplaćeni depozit će predstavljati deo kupoprodajne cene za najpovoljnijeg ponuđača .\nAukcijski korak se utvrdjuje u vrednosti od 500 evra u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NBS.\nRazgledanje imovine zainteresovana lica mogu sa hipotekarnim poveriocem organizovati od dana objavljivanja oglasa pa zaključno sa 21.08.2018.godine.\nKupoprodajni ugovor se potpisuje i overava pred nadležnim organom overe najkasnije u roku od 15 (petnaest) dana od dana održavanja aukcijske prodaje, do kada se kupac obavezuje da isplati preostali iznos kupoprodajne cene u celosti.Ako proglašeni kupac ne uplati kupoprodajnu cenu na ugovoreni način, gubi pravo na povraćaj depozita.Fizička lica koja učestvuju na aukciji legitimišu se ličnom kartom ili pasošem, a pravna lica prilažu dokaz o registraciji firme i dokaz o ovlašćenom licu za zastupanje i/ili ovlašćenje za učešće na aukciji. Na aukciji se prilaže i dokaz o uplaćenom depozitu.\nZainteresovani kupci mogu kontaktirati poverioca putem ovlašćenog lica, Advokata Nikole Nedeljkovića , telefon 032-347-047 radnim danom od 09 do 15 časova.


GRAND PRIX EGT - SOCCER - sportske kladionice\nSTIGLA NAM JE I ČETVRTA PROMOCIJA PROLEĆNOG GRAND PRIX FESTIVALA, A FOND JE NEVEROVATNIH 1.100.000 DINARA! OMILJENE EGT IGRE OBEZBEDILE SU SJAJNU ZABAVU I FENOMENALNE DOBITKE. ZATO ISKORISTITE PRILIKU I SADA, PRATITE RANG LISTU UKUPNIH POENA, ODABERITE JEDNU OD PET POPULARNIH IGARA I OSVOJITE BAŠ VI 200.000 DINARA!\nI NE ZABORAVITE - „SREĆNI KOEFICIJENT” JE TU I SADA!\n1 967638.0 petarmarko1\n2 602708.3 amangava\n3 449451.8 Dangubica\n4 323672.8 Vlando\n5 205006.6 monamona\n6 168022.3 nenad.s.92\n7 155599.2 NikolaAki82\n8 147937.4 huskicdarko\n9 135622.1 grandemirko\n10 133370.8 Prenta\n11 125007.8 LupusDei\n12 113858.9 Boba1979\n13 102758.6 kajzer\n14 87232.9 SveGori\n15 86018.0 ljiljana1964\n16 77595.9 makomaka\n17 76876.9 nidzo19\n18 74071.1 ceda990\n19 73780.1 maceta\n20 73412.8 Bakabelo\n21 72526.1 Munja888\n22 70622.9 kentoGM\n23 67556.8 Vlada1990\n24 62434.5 boketa83\n25 56098.8 1121987NR\n26 51775.0 rista555\n27 50893.7 Marijana93\n28 49667.6 andrejaki\n29 49629.4 StojanM\n30 48446.9 Ivanchizza\n31 45513.6 dragan7777\n32 44381.2 napravicusemu\n33 41956.8 Haka\n34 41814.7 JACK\n35 41552.7 Sanjaristic\n36 41505.4 Cajka\n37 41146.3 Tufi\n38 40912.9 rikelme\n39 40487.9 bobanstojcic\n40 39377.1 gorandjida\n41 38920.7 Moki12345\n42 38165.8 Zubizareta\n43 37921.1 aca2302\n44 36284.3 Taskelee\n45 35653.1 Mišić80\n46 35500.6 nenad83vuk\n47 35001.5 Nebojsa_lusi\n48 34820.8 kemo_ali\n49 34053.4 pljoska\n50 33203.8 Maramara01\n51 32350.8 biljanadj\n52 31428.3 osa\n53 31247.2 Ljubisav82\n54 30954.2 presretac\n55 30762.7 Ajsela94\n56 30416.0 Sikimara10\n57 30218.8 kondori82\n58 29171.1 Osa22\n59 28920.4 asco1\n60 28664.8 Vlada037\n61 26977.4 momcilo01\n62 26650.8 Micy91\n63 26271.2 Vojin\n64 25786.8 siki971\n65 25709.6 Mimi922005@hotmail.com\n66 25683.0 sserdjo8994\n67 25265.6 Bulaja\n68 24925.5 dixi001\n69 24714.7 krnja.krnja\n70 24674.3 vujcica\n71 24343.7 Jelena1311\n72 24324.3 gyuszi\n73 24283.0 Mitke444\n74 24225.8 zigubiguleD\n75 23952.3 Ivica1977\n76 23663.7 Shooter2708\n77 23588.0 anna123\n78 23443.0 Majce988\n79 23185.6 ivan44\n80 23156.0 Lucky999\n81 23056.4 Danijel123\n82 22578.2 FilipH\n83 22410.0 GavriloPrincip\n84 22337.3 Ceca991\n85 22230.0 Senad84\n86 22066.6 Roki1979\n87 22002.7 juga1978\n88 21918.4 krasti12\n89 21557.9 Amersvaba141990\n90 21450.6 Sasa8181\n91 21387.1 Miso71\n92 21376.7 v5rovic\n93 21141.5 Vesnica17\n94 21125.3 Bane101\n95 20906.0 Patli1993\n96 20840.5 Marija09\n97 20812.9 sasaspeka\n98 20739.8 milantrajkovic88\n99 20737.7 borkes23\n100 20598.3 aleks1989\nOsveženo 04.05. 00:00\n• Promocija „Grand Prix EGT” traje od petka 22.04.2022. od 00.01 do utorka 03.05.2022. do 23.59;\n•\tKorisnik osvaja jedan poen za svaku odigranu rundu (spin). Takođe, za svakih 40 RSD dobitka (win) osvaja se 1 poen. Minimalni ulog (bet) za učešće u Promociji je 10 RSD po odigranoj rundi.\n•\tU promociji učestvuju desktop i mobilne verzije igara: 40 Super Hot, Burning Hot, 5 Dazzling Hot, Shining Crown i Frog Story.\n•\tUkupan fond takmičenja je 1.100.000 RSD i za taj fond se takmiče svi korisnici koji imaju pravo na učešće u Promociji. U slučaju da veći broj korisnika ima isti broj poena, igrač sa većim brojem dobitnih rundi će ostvariti bolji plasman. Po završetku promocije 100 najbolje plasiranih ostvaruju pravo na dobitak definisan u tabeli ispod:\n1 200.000 RSD\n2 130.000 RSD\n3 80.000 RSD\n4 60.000 RSD\n5 50.000 RSD\n6. do 10. 30.000 RSD\n21. do 50. 6.000 RSD\n51. do 100. 3.000 RSD\n•\tU obračun poena ulaze samo runde koje su ostvarene za vreme trajanja promocije i odigrane na igrama koje učestvuju u Promociji. Da bi korisnik ostvario pravo na učešće za dodatni bonus mora ispuniti Pravila igre na promociji „Grand Prix EGT“. U slučaju da veći broj korisnika ima isti broj poena, korisnik sa većim brojem dobitnih rundi će ostvariti bolji plasman.\n•\tKonačna tabela promocije biće objavljena na ovoj stranici najkasnije do četvrtka 05.05.2022. do 14.00;


ČIKO, NEMOJ DA SE SMEJEŠ: Neverovatna scena, VLADIKA ISPRIČAO ŠTA JE DETE REKLO CG POLICAJCU !(VIDEO)\nVladija Joanikije, Foto: Printscreen\nEpiskopu budimljansko-nikšićkom nedavno je uručena „Povelja Prosvjete“ za doprinos u očuvanju srpskog identiteta i sabornosti srpskog naroda\nObjavljeno: 07.02.2020. 22:32h\nEpiskopu budimljansko-nikšićkom nedavno je uručena „Povelja Prosvjete“ za doprinos u očuvanju srpskog identiteta i sabornosti srpskog naroda.\n"Naš uslov je da se Zakon povuče ili da se radikalno izmeni, da se iz njega uklone sve diskriminatorne i necivilizacijske odredbe. U suštini, pisan je sa zlom namerom i kao takav je u celini neupotrebljiv, iako u njemu ima pojedinih odredbi koje su potpuno prihvatljive. Međutim, ako je nešto nastalo sa zlom voljom, bolje je da se ukloni, pa da se tako ukloni i zla volja, pa da onda pričamo normalno, iskreno i otvoreno. Da kroz dijalog dođemo do najboljeg rešenja na obostrano zadovoljstvo".\nČini se da je problem u tome što oni koji se trenutno postavljaju kao vaši neprijatelji nisu u stanju da do kraja razumeju šta narod u Crnoj Gori zapravo traži. Ne razumeju suštinu te borbe...\n"Očigledno da ne razumeju, pre svega tajnu vere koja ima tu silu da se bori sa zlom, jer vera raspolaže i sa istinom i sa Božijom svetlošću i milošću. Ako je vera gonjena, ona zapravo jača kroz tu borbu. Nama ovo nije nešto nepoznato, ali nepoznato je onima koji su ovo zlo proizveli i misle da se sa verom može trgovati. Misle da je vera prevaziđena stvar i tako se ponašaju. Interesantno je da su na potpuno drugačiji način rešili pitanja drugih vera u Crnoj Gori, potpuno u skladu sa međunarodnim standardima, a Zakon je zapravo jedna boljševičko-nacističko- komunistička tvorevina. Ovo je formulacija jednog uglednog nemačkog profesora koji ga je čitao. Da ovakav Zakon primene na većinsku veru, to je prosto nepojmljivo".\nO odlučnosti vlasti da ne popusti govore represivne mere preduzete protiv sopstvenog naroda, privođenja ljudi, suzavac, suspenzije sa posla... Kako uspevate da sve držite pod kontrolom, tolika masa, a nije zabeležen ni jedan incident na strani koja traži pravdu?\n"Pozvali smo narod na hrišćanski otpor ovom zlu, sa molitvom i za naše neprijatelje, za sve ljude učesnike u ovim našim velikim svečanim skupovima. Organizaciju na litijama ne činimo samo mi, već svi učesnici. Jedan otac nosio je dete oko svog vrata, neki policajac se nasmejao toj devojčici, a ona njemu kaže: „Čiko, nemoj da se smeješ, ovo je mnogo ozbiljna stvar“. Dakle, od starca do deteta, svi su prožeti jednim duhom, vide da se dešavaju ozbiljne, sudbinske stvari u Crnoj Gori, da se Crna Gora probudila, da je jedan novi talas vere i živog duhovnog nasleđa zapljusnuo naš narod. Ali, rano je za bilo kakvo slavlje, ova će borba trajati dugo. Znamo na koji način se organizovala druga strana da nas ugrozi. Potpuno smo svesni opasnosti za našu veru, naročito za ljude koji izlaze na litije. Verujemo u pobedu dobra, ne želimo da u njoj bude pobednika i pobeđenih, želimo da trijumfuje dobro, pravda, istina i bratska ljubav i sloga".\n"Naša policija pokušala je da izbegne svoju obavezu, koju ima po zakonu, nju narod plaća, finansira celu državu. Državne službe moraju da rade svoj posao, moraju da obezbeđuju javni red i mir na tako velikim skupovima, naročito ako su opravdani, utemeljeni na pravim, istinskim razlozima. Znamo šta sve može da se dogodi, ne daj Bože, ako bi se nešto otrglo kontroli. Sigurno neće biti incidenata sa naše strane. To može da se inscenira, da neko sa druge strane zloupotrebi, ali šta da radimo. Mi se moramo boriti".\n"Mi smo uvek optimisti kad nam je najteže, jer nas krepi sila naše svete vere. Kako god bilo, dijalog je neophodan, ali mi zastupamo iskreni, konstruktivni, svestrani dijalog o svim ključnim pitanjima, a ne da razgovaramo o tome na koji će se način Zakon primenjivati. To vam je isto kao da vam neko kaže — sutra dolazim da otmem tvoju kuću, ali samo da se dogovorimo da li da ti je otmem silom ili da mi je ti dobrovoljno predaš. Ne može na takav način da se razgovara sa našim narodom. Ne može na takav način da se razgovara sa starim mitropolitom Amfilohijem, koji je toliko uradio za Crnu Goru. Sve što je uradio ostaće Crnoj Gori. Ona se može ponositi onim što su mitropolit Amfilohije i naše sveštenstvo uradili, sve smo radili za naše potomstvo, za našu veru, za našu državu".\n"Najvažnija stvar koja se dogodila je što je ovaj naš problem probudio i naš narod, sve Srbe u našoj velikoj, široj otadžbini, ali i sve hrišćane u svetu koji su sagledali da se ovde ugrožava sloboda vere. Samo razumevanje našeg problema — to je već velika podrška, a naročito kada se i u drugim gradovima van Crne Gore, u Srbiji, Republici Srpskoj, po dijaspori organizuju velike svečane litije u odbranu vere, ne samo u Crnoj Gori, već svuda u svetu. Dublje gledano, vidimo da je pravoslavlje napadnuto na svim meridijanima. Evo prilike da se objedinimo svi, da izađemo iz svih naših kriza, od Ukrajine do Crne Gore, preko Sirije i drugih meridijana".\n"Dobili smo otvorenu podršku Vaseljenske patrijaršije i od Ruske pravoslavne crkve, a oni nisu baš u najboljoj komunikaciji, ali po ovom pitanju su zauzele isti stav. Naravno, Ruska Pravoslavna Crkva, kao nama najbliža, više puta je pokazala razumevanje za naš problem. Mnogo puta su do sada skretali pažnju da ovaj Zakon treba da se donese uz poštovanje Ustava Crne Gore i međunarodno prihvaćenih standarda koji regulišu ovu materiju. Takođe smo dobili podršku Jerusalimske patrijaršije, zapravo — dobijamo podršku od celog pravoslavlja".\n"Borba traje i nastaviće se. Uz Božiju pomoć ćemo se boriti i pobediti".\nSTRAŠNO UPOZORENJE METEOROLOŠKE ORGANIZACIJE Velika promena nadire BRZO, EVO ŠTA NAS ČEKA!\nCRNOGORAC ZARAŽEN KORONOM?! Stavljen u izolaciju čim je prešao granicu, lekari pokušavaju da dođu do odgovora\nMILO ZAGRMEO NA SRBE I CRNOGORCE: Ima ili da me slušate ili se selite! Onda je dodao još nešto STRAVIČNO! (VIDEO)\nVladika JoanikijePorukaDečakCrnogorski policajacLitija\nNI SVETSKI STRUČNJACI NE ZNAJU ŠTA NAS ČEKA NAKON KORONE: Gore je nego 2009, trebaće nam nešto dosad neviđeno\nLAV JE I VAN TERENA: Bakula na fenomenalan način pomaže sugrađanima!


Vulkančić | Book | ROBINSON KRUSO\nMlad i svojeglav, Robinson Kruso misli samo na avanture i plovidbu morem pa beži od kuće da bi postao mornar. Međutim, završava nasukan na pustom ostrvu, kao jedini preživeli posle strašnog brodoloma. Čitajte o najpoznatijem brodolomniku na svetu i njegovoj uzbudljivoj borbi da preživi.


Rukometašice Murvice pred ispunjenim tribinama svladale Umag - Novi list\n04. svibanj 2019 08:37\nNiti nastavak nije počeo ništa bolje za istarske gošće, Ana Paurević je povećala na 19:12, a onda je prednost Murvice rasla kao napuhani balon. U 37. minuti je bilo čak 25:16, gostujuća ekipa je djelovala totalno razbijeno. Vratarka Sara Mandekić, već poslovično uspješna, te igračice ispred nje, bile su gospodarice situacije. Ipak, protekom vremena raspoložena Ivona Skorić i suigračice su počele popuštati u jakom napadačkom ritmu koji su diktirale. Umag se primaknuo, nakon serije 3:0 gošće su u 50. minuti smanjile na 27:24. Domaća klupa je reagirala »time outom«, nakon toga je Antonela Kalčić postigla dva dva gola, odmaknula svoju ekipu na 29:24 i važna pobjeda je bila nadomak. U preostalim minutama Murvica je prednost pretvorila u bitan kapital u borbi za ostanak i danas će osluškivati vijesti iz Zagreba gdje igraju Trešnjevka i Osijek, izravne konkurentkinje Crikveničanki. Sada sve tri ekipe imaju po 12 bodova, pritom Crikveničanke u posljednjem kolu bez borbe dobivaju nova dva boda (Zamet). U eventualnom krugu Murvica ima dvije pobjede nad Osječankama i 1-1 s Trešnjevkom uz slabiju gol razliku…


Vitrektomija - Laserfocus Centar za mikrohirurgiju oka\nIspitivanje suvoće oka\nUltra B2 CXL\nVitrektomija predstavlja jednu od najsloženijih operacija u oftalmologiji. Cilj ove operacije je rekonstrukcija zadnjeg segmenta oka, često u kombinaciji sa operacijom katarakte.\nIndikacije za vitrektomiju:\nKomplikovane ablacije retine\nKlasična operacija ablacije retine “scleral buckling” je indikovana u većini slučajeva ablacija retine. Međutim, postoje slučajevi kada je indikovana primarna vitrektomija: multiple rupture u više od dva kvadranta, posteriorne rupture retine, ablacije retine sa proliferativnom vitreoretinopatijom (PVR) i nemogućnost sagledavanja kompletne periferije mrežnjače (katarakta, pseudofakija, sekundarna katarakta, itd).\nU ovim slučajevima je važno da se detaljno očisti staklasto telo, u najvećoj mogućoj meri, jer je ono odgovorno za nastanak ablacije retine. Neophodno je da se retina oslobodi svih trakcija, da bude mobilna, a baza staklastog tela detaljno očišćena. Ukoliko posle detaljnog skidanja, pilinga epiretinalnih membrana retina nije mobilna, može se pristupiti sečenju retine, retinektomiji i ekstrakciji eventualnih subretinalnih membrana. Zatim se drenira subretinalna tečnost oko ruptura i celom cirkumferencijom radi se laserfotokoagulacija (LFK) retine, a operacija se završava unutrašnjom tamponadom gasom ili silikonskim uljem.\nPoseban problem predstavlja reproliferacija, koja i pored savršeno očišćene retine od epiretinalnih membrana, kod PVR slučajeva, zahteva dalje operacije. Stoga je uspešnost vitrektomije mnogo veća ukoliko je ablacija retine sveža.\nOva indikacija je jedna od najčešćih u našoj zemlji, jer se osnovna bolest u većini slučajeva loše leči i ne radi se na vreme preventivna LFK retine. Od velikog značaja je shvatiti važnost dobro urađene panretinalne LFK, jer i sama vitrektomija kasnije ima neuporedivo veće šanse za uspeh, a i dalja proliferacija se na ovaj način može zaustaviti.\nNajčešća indikacija za vitrektomiju kod dijabetičara je hemoftalmus. Ukoliko imamo podatak da je urađena opsežna LFK i ukoliko ehografski retina leži bez izražene trakcije, moguće je prolongirati operaciju. Operacija skoro uvek počinje fako operacijom sa obaveznom ugradnjom sočiva.\nUkoliko nije prethodno rađena LFK, onda treba vitrektomiju uraditi što pre, a tokom operacije uraditi LFK. Takođe, ako postoji i trakciona ablacija retine, i pored toga što je mala šansa za značajniji funkcionalni oporavak, treba raditi vitrektomiju. Za razliku od PVR-a ovde se ne sme vući membrana jer će doći do jatrogenih, posteriornih ruptura retine, već se one moraju preseći. Nakon kompletnog prekida svih trakcija i čišcenja, membrana se kompletira panretinalnom LFK.\nTrauma zadnjeg segmenta oka\nNajčešći mehanizam traume zadnjeg segementa oka je penetrantna povreda sa prisustvom intrabulbarnog stranog tela. Sama vitrektomija je teška jer je obično praćena prvo rekonstrukcijom prednjeg segmenta, a vađenje samog stranog tela i obrada mesta gde je ono udarilo zahtevaju iskustvo hirurga. Rezultati i vidna funkcija nakon pravilno urađenih operacija mogu biti iznenađujuće dobri.\nDžinovske rupture retine\nOva stanja najčešce deluju katastrofalno za opšteg oftalmologa, jer je obično retina presavijena ili zgužvana. Ipak, ukoliko je proces svež, rezultati vitrektomije, praćene obaveznom fako hirurgijom sa ugradnjom sočiva i na kraju tamponadom silikonskim uljem, su odlični.\nNakon komplikacija Fako hirurgije\nNajvažnija je prednja vitrektomija tokom same fako operacije kod koje je došlo do pucanja zadnje kapsule. Ukoliko je dobro rešen prednji segment, moguće je ugraditi trokomponentno ili tvrdo sočivo na prednju kapsulu i poslati pacijenta vitreoretinalnom hirurgu. Ako je intraokularni pritisak kompenzovan nema razloga za žurbu.\nPoslednjih godina predstavlja hit u vitreoretinalnoj hirurgiji jer se pokazalo da, ako je ruptura žute mrlje sveža, faze 2-4, vitrektomija dovodi do zatvaranja rupture i poboljšanja vida. Najbolje je operisati što pre! Operacija se najčešće završava tamponadom gasom, pozicioniranjem pacijenta, a retko tamponadom silikonskim uljem.\nTreba naglasiti da su danas, sa napretkom vitreoretinalne hirurgije, veoma retki negativni ishodi, i da svako oko koje ima očuvanu projekciju svetlosti ima šansu. Dakle, kada kod opšteg oftalmologa dođe pacijent sa naglim padom vida, nekada i samo gubitkom vidnog polja, potrebno ga je što pre poslati vitreoretinalnom hirurgu. Veoma je važno objasniti pacijentima da treba probati sa operacijom, jer su bez nje osuđeni na slepilo.\nUkoliko želite da proverite da li ste kandidat za jednu od raspoloživih metoda,\nkontaktirajte nas na jedan od dole navedenih načina.\nPozovite Nas+381 (0)62 50 6626 Pišite naminfo@laserfocus.eu\nUgradnja sočiva (ICL)\nUltra B2 (Cross-Linking)\n+381 (0)62 50 6626\n+381 (0)11 344 6626\n© 2022. LaserFocus. Sva prava zadržana.


Siteinfo: citymag... City Magazine ??? status\nsite address: citymagazine.rs redirected to: citymagazine.rs\nsite title: City Magazine\nOur opinion (on Monday 01 March 2021 7:12:45 CET):\n#umetnik #andersona #više #scena #stil #film #koji #kultura #zdravlje #muzika\nGo To: citymagazine.rs\ndescription=Besplatni magazin za urbani životni stil.;\nda, za, zašto, na, sa, se, umetnik, koji, pravi, andersona, je, 10, kako, koje, od, počeo, trejleru, tokom, nove, karavan, ulični, ove, trebalo, bi, ne, su, kao, film, oktobra, kuvo, tv, namirnica, emitovanjem, zanimljivih, činjenica, dž, rouling, zlatna, jesen, uz, eucerin, novitetet, kvarenje, dobra, prevremeno, akcioni, kreativan, način, uklopi, svoja, dela, okruženje, mila, jovović, lovi, čudovišta, novi, spektakl, sprečite, čuveni, džemper, princeze, dajane, ponovo, prodaji, zrele, trikova, vam, mogu, pomoći, negu, ikea, kože, 30, flaši, vina, svetu, džoni, dep, slavni, fotograf, minamata, koncert, maljčika, kolarčevoj, zanimljivosti, zadužbini, filmovi, skejtbordingu, će, vas, motivisati, stanete, dasku, smišljamo, najbolje, ideje, kada, najstarijoj, bioskopima, onlajn, gorhamom, uhvati, portugalski, neverovatne, 3d, grafite, lansira, novu, osynlig, kolekciju, saradnji, benom, osnivačem, danas, brenda, byredo, modeli, čizama, trendu, sezone, dobitnik, srebrnog, lava, veneciji, beskonačnosti, roja, zna, pobedničke, ovaj, događaj, ekipu, netflix, komedije, belgrade, youth, fair, 2020, najveći, online, karijerni, mlade, neverovatnu, regionu, čudotvornih, maski, bananom, možete, napraviti, kod, kuće, 194, glumačku, predvode, magazine, tuširanja, barcelona, gipsy, balkan, orchestra, dolazi, srbiju, evo, perete, svoje, lice, japanski, lorens, učitelj, plakanja, predlaže, pustite, suzu, biste, oslobodili, stresa, leonardo, dikaprio, dženifer, city, prilagođavanje, terapiju, mekdauel, belan, slavi, đavole, beogradu, igre, kragujevcu, jagodini, gornjem, milanovcu, endi, zvezda, hilton, hit, serije, vest, slike, takmičenja, najbolju, porodičnu, fotografiju, parovi, najčešće, odlaze, neno, hotelu, napravite, sastojka, špagete, iz, crtaća, maza, lunja, nutricionista, otkriva, plašimo, ovog, popularnog, francuske, branč, kuhinje, fascinantne, skulpture, starih, zupčanika, lanaca, bicikala, lokacije, stvorene, filmove, vesa, tuširamo,\npročitaj (29), #više (27), #kultura (18), sve (16), #film (15), #stil (11), gastro (9), #scena (8), #zdravlje (8), #koji (7), art (6), #muzika (6), magazin (6), lepota (6), psihologija (6), poznati (5), dizajn (5), gourmet (5), fotografija (5), moda (5), aktuelno (5), agenda (5), tokom (5), tehnologija (5), destinacija (5), igre (5), promo (5), zašto (5), #umetnik (4), ste (4), knjige (4), ovaj (4), #andersona (4), karavan (4), flešbek (4), kolumne (4), zabava (4), intervjui (4), ishrana (4), recepti (4), newsletter (4), pod (3), svetu (3), trend (3), nagradne (3), city (3), prijavi (3), kada (3), vina (3), oktobra (3), ove (3), kako (3), umetnost (3), automobil (3), gedžeti (3), sex (3), počeo (3), pravi (3), pozorište (3), deca (3), ulični (3), kafići (3), restorani (3), opšte (3), društvene (3), mreže (3), rekreacija (3), toliko (2), kvalitetnih (2), milanovcu (2), gornjem (2), beskonačnosti (2), lava (2), endi (2), kragujevcu (2), srebrnog (2), maza (2), emitovanjem (2), jagodini (2), popularnog (2), ovog (2), trebalo (2), nove (2), filma (2), kuvo (2), trejleru (2), lunja (2), mekdauel (2), jesen (2), nije (2), novu (2), prvi (2), onlajn (2), uhvati (2), održaće (2), 000 (2), nedelje (2), dobar (2), veoma (2), zlatna (2), džoni (2), kao (2), može (2), eucerin (2), roja (2), starih (2), neno (2), belan (2), čizama (2), sezone (2), fotografije (2), bicikala (2), jedno (2), branč (2), svojoj (2), saradnji (2), beogradu (2), benom (2), gorhamom (2), ikea (2), dep (2), minamata (2), predstavlja (2), ikada (2), mogu (2), kom (2), novi (2), magazine (2), nazivom (2), kolačiće (2), media (2), dajane (2), osim (2), maljčika (2), kit (2), najčešće (2), scene (2), princeze (2), tuširanja (2), koncert (2), koje (2), postoje (2), vam (2), okruženje (2), ali (2), pesmama, ljubavi, slavi, šansu, pruže, posvećen, žele, dvorani, parovi, odlaze, kombank, đavole, terapija, parove, polako, alkoholnog, laganog, zna, kreativan, način, uklopi, finog, gutljajima, praćen, svoja, uživa, brojne, dugo, dela, stvari, traje, krenu, naopako, postaje, obrok, rešenja, terapiju, fiumens, čudotvornih, seriji, stvaranje, porodičnih, zvezda, adaptaciji, reč, netfliks, dokumentovanja, prolaznih, pobedničke, platforme, novoj, serije, slike, zaigrati, uskoro, kvalej, margaret, takmičenja, najbolju, porodičnu, ćerka, fotografiju, hit, toga, maski, kuće, bananom, novembra, majka, njegovi, možete, muzičar, protekle, napraviti, kod, porodične, značajne, biti, emotivne, zabavne, nostalgične, igru, umetničku, fondacije, dirljive, nacionalne, organizaciji, kolačići, hrani, pića, neverovatnu, stresa, oslobodili, biste, suzu, pustite, predlaže, plakanja, učitelj, japanski, komedije, netflix, ekipu, glumačku, predvode, perete, lorens, dženifer, dikaprio, leonardo, regionu, mlade, događaj, karijerni, online, najveći, 2020, fair, youth, belgrade, evo, svoje, špagete, leave, urbani, početna, enter, pritisni, pojam, unesi, germanysimplyinspiring, human, you, empty, field, this, detaljnije, lice, oglasa, sadržaja, personalizaciju, koristi, sajt, prihvatam, srbiju, dolazi, orchestra, balkan, gipsy, barcelona, vest, dobra, crtaća, napravite, uvek, šarma, radnji, bicikle, popravlja, ajove, države, američke, evans, dru, putovanja, vesa, filmove, stvorene, lokacije, deo, umetnička, samo, stilu, kinematografskom, prepoznatljivom, jedinstvenom, prilično, poznat, postao, godina, anderson, ves, hilton, hotelu, delova, fascinantne, nebom, sadrži, zvezdanim, pasa, dvoje, kojoj, crtanog, čuvene, seća, nema, kuhinje, francuske, sastojka, plašimo, otkriva, nutricionista, naime, skulpture, njih, većina, ukus, tako, daje, jelima, njihovim, šta, međutim, tajna, ponekad, francuzi, lanaca, zupčanika, ulepša, potpunosti, ona, hobija, films, stars, five, flaši, najstarijoj, zanimljivosti, flaše, najređe, traže, kolekcionari, bogati, ozbiljno, ozbiljni, najskupljih, jedan, kolekcije, pravljenje, fotograf, slavni, fokusirana, radnja, life, magazina, američkog, fotografa, dugogodišnjeg, smita, dobitnika, venecijanskom, tumači, pista, kolekciju, osynlig, lansira, ideju, nevidljivi, istražuje, byreda, mirisa, stručnjakom, vodećim, trendu, modeli, ukazuju, modnih, filmskom, metropola, ulica, vreme, nastupilo, čini, bioskopima, danas, veneciji, dobitnik, reditelja, švedskog, festivalu, judžina, filmu, brenda, momenat, vožnja, kaže, tuširamo, ideje, najbolje, smišljamo, razlozi, dobri, vrlo, stvaran, fenomen, jedini, niste, eureka, zastareli, tzv, imali, ako, vesti, još, vidi, kulture, stila, zdravlja, pratite, kontakti, poverljivosti, tajnosti, skejta, sport, zadužbini, šandorov, kolarčevoj, kroz, četiri, rusija, nebeska, program, koncertni, nikolićem, nemanjom, duu, klavirskom, aleksandar, prof, dasku, stanete, motivisati, vas, skejtbordingu, filmovi, sredstvo, prevozno, zabavno, pitanju, što, greši, osnivačem, byredo, spori, bili, retko, istoriju, ušla, koja, izdanja, brojna, namirnica, kvarenje, prevremeno, sprečite, pomoći, trikova, prinuđeni, onda, pričalo, pokvari, hrana, dozvolili, jer, krivicu, osetili, počela, gejmerima, namenjenim, izjava, sadržajem, komadu, pisalo, banjaluci, monster, malo, vandalizam, ulična, smatraju, možda, ljudi, neki, spektakl, akcioni, čudovišta, lovi, jovović, mila, naziv, čuveni, nosi, pola, poster, trejler, objavio, pictures, sony, studio, prodaji, ponovo, džemper, programskim, sedištem, postoji, počne, vaša, srbije, posetioci, kad, petka, novosadski, prilagođavanje, 194, oktobar, septembar, grafite, pružaju, neverovatne, portugalski, fejsbuku, 330, instagramu, pratilaca, 774, čak, ima, odeit, serhio, razlog, novitete, odgovor, televizija, lako, regionalna, prva, rouling, činjenica, zanimljivih, male, zaista, godišnje, izda, knjiga, manje, uopšte, tri, književnik, planetarno, postati, kože, zrele, negu, novitetet, zrelim, nege, age, anti, efikasne, dimenzije, životni,\nwww.seasonal.bookmarking... Verify www.mjapget.com/和炉利伊太-桃色... Verify wikkawiki.org/RecentlyCo... Verify\ntibetansingingbowl467867... Verify www.tokyodoll.tv Verify 3d-art-mary.blogspot.com... Verify\nwww.auctions.bookmarking... Verify www.chemicals.bookmarkin... Verify mikeweis.de Verify\nbn.hdstream.xxx Verify www.gatcb.com/comment/ht... Verify mulanpelicula.weebly.com... Verify\nfapvoyeur.com Verify www.comparison.bookmarki... Verify openmindspace.org/Recent... Verify\nDate Sat, 17 Oct 2020 17:11:32 GMT\nDate Sat, 17 Oct 2020 17:11:33 GMT\nLink <htt????/citymagazine.rs/wp-json/>; rel= htt????/api.w.org/ , <htt????/citymagazine.rs/wp-json/wp/v2/pages/351297>; rel= alternate ; type= application/json , <htt????/citymagazine.rs/>; rel=shortlink\nname="description" content="Besplatni magazin za urbani životni stil."\nproperty="og:title" content="Početna - City magazine"\nproperty="og:site_name" content="City magazine"\npage size 124643\nspeed download 23413\nserver IP 116.203.12.134


BORIS MALAGURSKI Nepodnošljiva lakoća istine - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Интервју/BORIS MALAGURSKI Nepodnošljiva lakoća istine\nМара Кнежевић Керн 26/05/2011\tИнтервју 9 коментара\n„Težina lanaca“, drugo filmsko ostvarenje ovog mladog umetnika, posle međunarodne promocije sa velikim uspehom je prikazan i Beograđanima, a u filmu prisutna doza ironije i crnog humora, tako karakteristična za dela Majkla Mura, učvrstila je ovog puta uverenje da našeg autora publika s dobrim razlogom zove „srpskim Majklom Murom“\nSrpski reditelj Boris Malagurski (1988) studirao je u Kanadi filmsku režiju na UBC Univerzitetu „Britsh Columbia“ u Vankuveru i već prvim filmom „Kosovo: Can You Imagine?“ (2009) osvojio kritiku, koja ga je proglasila najboljim filmom na danima filma Britanske Kolumbije. Posle toga kreće na festivale širom sveta, prikazan je u 80 zemalja, dobio nekoliko značajnih nagrada – ali u Srbiji još nije prikazan.\nFilm „Kosovo: Možete li zamisliti?“ bavi se stanjem na Kosovu posle priznanja nezavisnosti i može se reći da je to prva ozbiljna analiza stanja duha „oslobođenih“ stanovnika Kosova, čije sudbine više nikog ne zanimaju. Agresija na Jugoslaviju je postigla svoj cilj, na udarnim vestima su druge teme, a stanovnici razorene zemlje ostavljeni su da na miru prebrojavaju svoje mrtve.\nTežina lanaca“, drugi film Malagurskog koji on potpisujete u svojstvu producenta, scenariste, snimatelja, reditelja i montažera, imao je više sreće: posle međunarodne promocije stigao je u Srbiju da bi – zahvaljujući organizatorima BELDOCS-a – sa velikim uspehom bio prikazan Beograđanima.\nNepodeljeno uverenje kritike je da zapanjuje zrelost kojom je ovaj umetnik prišao obimnom i zahtevnom istorijskom materijalu, kao i istraživačka upornost da pronađe sjajne sagovornike koji su godinama pratili tragove zločina nad Jugoslavijom, da bi mu pomogli da sklopi nedostajuće kockice. Među njima su: penzionisani kanadski general Luis Mekenzi, bivši kanadski ambasador u Beogradu Džejms Biset, Mišel Čosudovski, Sunil Ram, Skot Tejlor, Džon Perkins… Madlen Olbrajt je u poslednjem trenutku odustala, tako da je publici uskraćeno jedno „zanimljivo“ svedočenje.\nVaši filmovi se bave razbijanjem tabua i stereotipa koje zapadni mediji konstruišu već više od dve decenije. Izbor tema i izvesna doza ironije i crnog humora, karakteristični za filmove Majkla Mura, doprineli su da vas publika nazove „srpskim Majklom Murom“. Verovatno vam to ne smeta !?\nDrago mi je ako moji filmovi ostavljaju takav utisak na gledaoce. Majkl Mur je sjajan reditelj i veoma hrabar čovek, ne preza od demaskiranja najosetljivijih tema, bez straha za sopstvenu bezbednost. A sve to radi kako bi došao do istine i bar malo doprineo da ovaj svet bude humaniji i podnošljiviji… I moj filmski debi je bio iniciran potrebom da se raskrinka velika planetarna laž o mojoj zemlji i agresiji koja je na nju izvršena. Kad kažem moja zemlja mislim i na Jugoslaviju i na Srbiju.\nKako je započeo vaš rediteljski debi?\nVeć u osmoj godini dobio sam od roditelja kameru i od tada nisam prestao da snimam. Onom takozvanom „ozbiljnom snimanju“ pristupio sam po odlasku u Kanadu. Moja majka je bila veoma aktivan član Kongresa srpskog ujedinjenja i podržala me je u odluci da kamerom potražim istinu o raspadu Jugoslavije i nalogodavcima koji su finansirali ovaj bratoubilački rat. Nismo želeli da budemo samo pasivni posmatrači.\nPotreba da budete „izvođač“ odvela vas je na proteste protiv namere kanadske vlade da prizna Kosovo 2008. godine. Bili ste jedan od organizatora?\nČim sam stigao u Kanadu zainteresovao sam se i uključio u lokalnu srpsku zajednicu, kako bih doprineo širenju naših interesa. Kada su separatisti na Kosovu proglasili otcepljenje, inicirao sam i uz pomoć Kongresa srpskog ujedinjenja organizovao proteste protiv odluke o otcepljenju Kosova. Tog 24. februara 2008. godine na ulice je izašao neočekivano veliki broj ljudi, tako da je policija bila zatečena. Srećom, nije bilo incidenata, pa smo dobili dozvolu za sledeće protestno okupljanje, kada su govorili Džejms Biset (bivši ambasador u Srbiji) i Skot Tejlor (kanadski novinar) koji je apelovao na kanadsku vladu da ne prizna Kosovo. Kad je kanadska vlada – pod međunarodnim pritiskom – priznala Kosovo, poželeo sam da odem tamo i na licu mesta snimim film koji bi pokazao Kanađanima šta su uradili i kakve su posledice tog neodgovornog čina… A što se tiče naših mladih u Kanadi – razočarao sam se kad sam video da su u većini slučajeva nemarni prema negovanju srpskog jezika i pokušavao sam da im objasnim koliko su jezik i poznavanje kulture važni za očuvanje identiteta.\nVaš ambiciozni filmski projekat nije mogao biti izveden bez jake logističke podrške. Ko vam je u početku najviše pomogao?\nBio je to sklop povoljnih okolnosti koje su me preko Skota Tejlora dovele do Linde Karađorđević; Linda me je povezala sa svojom prijateljicom, irskim diplomatom Meri Volš. Meri je izuzetno hrabra žena i ona me je svojim kolima provela kroz Kosovo. Tokom putovanja sam upoznao i Džona Hatorna, zvaničnika UNMIK-a, od koga sam dobio značajne informacije i koji je – zbog saradnje sa mnom – posle prikazivanja filma ostao bez posla… Znate, ti ljudi kad dođu na Kosovo ne znaju ništa o stvarnoj situaciji, niko ih ne priprema na ono što će zateći. Suočavanje sa istinom za njih je veoma neprijatno iskustvo, posle nekoliko meseci postaje im potpuno jasno o čemu se radi i shvate da su obmanuti. Zbog toga do njihove smene dolazi svakih šest meseci.\nVaš dokumentarni zapis sa Kosova predstavlja dragocen istorijski dokument, ali je pre svega poslužio kao moćno sredstvo komunikacije sa ljudima širom sveta koji su jedini kontakt sa događajima na Balkanu ostvarivali preko medija.\nFilm je pre svega upućen publici na Zapadu, koja usled površnosti i jednostranosti medijskih izveštaja nije imala prilike da sagleda i razume uzroke i posledice raspada Jugoslavije. Izbor dokumentarnih priloga iz ratom zahvaćene Jugoslavije, serviranih zapadnoj javnosti, nije bio u cilju informisanja već u funkciji propagande, pa sam – znajući da snimljenih, a neobjavljenih materijala još ima – krenuo u potragu za nedostajućim delom koji bi osvetlio stvarne uzroke razaranja Jugoslavije i skrenuo pažnju na katastrofalne posledice egoističke i može se reći zločinačke politike. Posle prikazivanja filma u Srbiji pokazalo se da su mnogi segmenti ove politike bili nepoznati čak i našoj publici, koja je na svojoj koži preživela sve faze nepotrebnog i besmislenog rata.\nKako je došlo do saradnje sa Čosudovskim?\nMišela Čosudovskog, direktora „Global Research“ instituta upoznao sam tokom jednog foruma o Kosovu u Montrealu. Tada je Čosudovski pokazao spremnost da podrži moje buduće projekte i kada sam počeo sa radom na filmu „Težina lanaca“ kontaktirao sam ga i otpočeli smo saradnju. Otputovao sam u Montreal kako bi mi dostavio mnoštvo materijala neophodnih za istraživanje teme koju obuhvatam u filmu, a takođe sam ga i intervjuisao. Moram napomenuti da su Čosudovski i njegova organizacija postali prvi zvanični sponzori filma – dali su 1.000 dolara.\nDžejms Biset je takođe bio veliki pobornik istine o razbijanju Jugoslavije. Da li je imao neke posledice zbog saradnje na ovom projektu?\nNe, ne verujem da je imao neke posledice, s obzirom na to da više ne drži zvanične funkcije u kanadskoj vladi. Međutim, apsolutno bih se složio da je on jedan od retkih diplomata koji je mislio svojom glavom kada je obavljao dužnosti ambasadora i svakako doprineo tome da se prava istina sazna, umesto da bude obična produžena ruka vlasti države koju predstavlja.\nS generalom Luisom Mekenzijem sreli ste se u Otavi, pod zanimljivim okolnostima.\nU Otavu sam stigao bez sredstava i smestio se u jeftinom hotelu „EconoLodge“, kakve viđamo u Tarantinovim filmovima. Posle telefonskog razgovora sa Mekenzijem, general je predložio da se nađemo u mom hotelu. Zamislite scenu – dostojanstveni, markantni general prilazi recepciji trećerazrednog svratišta – čovek na recepciji je zanemeo. Mekenzija svi znaju, veoma je popularan u javnosti… Poznato je da su muslimani u Sarajevu bili nezadovoljni njegovim „prosrpskim“ stavom, a on je samo bio objektivan. Imam neograničeno poštovanje prema tom čoveku i zaista sam počastvovan što je prihvatio da bude deo ovog ambicioznog projekta.\nU filmu ima dokumentarnog materijala koji je prvi put objavljen. Kako ste došli do ovih filmskih zapisa?\nAko mislite na onaj deo o odlasku muslimana iz muslimansko-srpskog sela Vrbarje kod Sokoca, taj materijal mi je ponudio predsednik „Mirovne akcije humanista“ best online casino iz Sarajeva – Jezdimir Milošević. Na tom snimku se vidi ono što se u jeku ratnih operacija nije prikazalo ni na jednoj televiziji. Bila je to scena ispraćaja muslimanskih porodica iz zajedničkog sela – verovatno kao posledica lokalnih pregovora ili iz straha koji je ljude sabijao u etničke enklave. Srbi su sa suzama ispraćali dojučerašnje komšije, prijatelje, kumove… a muslimani su sa suzama u očima mahali iz nekog autobusa nakrcanog stvarima. Poslednji zagrljaji pred polazak, tuga i put u neizvesnost. Ova sekvenca najbolje svedoči o odnosu dva naroda i veštački izazvanom konfliktu sa nesagledivim posledicama. Želeo sam da poručim svetu da ovo nije bio naš rat, već rat koji je vodio Vol Strit za sopstvene interese. Nekom je u interesu da se u Srbiji ova priča ne širi… Posle scene iz Sokoca počeli smo da sakupljamo materijal za priču o Josipu Kiru, Milanu Levaru, Srđanu Aleksiću… To su bili pravi heroji ovog rata, koje nije zahvatila bratoubilačka groznica, stavljali su život na kocku da bi zaštitili drugog čoveka bez obzira na veroispovest i nacionalnu pripadnost. Oni su heroji ovog rata, a ne političari, generali, ratni profiteri, „mirovnjaci“! U filmu smo intervjuisali Radeta – oca Srđana Aleksića iz Trebinja, udovicu Josipa Kira, Jadranku Rajhl-Kir, kao i Vesnu Levar, udovicu Milana Levara iz Gospića.\nZnačajni su i dokumenti koje ste objavili o ulozi i motivima američke administracije u ovom pljačkaškom poduhvatu.\nPretpostavljam da je većini stručne javnosti nepoznat dokument iz 1984. godine sa potpisom Ronalda Regana, čiji sadržaj potvrđuje tezu da je glavna meta zapadnih sila bila jugoslovenska ekonomija. Objavio sam i zvanični dokument iz novembra 1990. godine kojim se Jugoslaviji ukida sva pomoć, da bi se ta sredstva preusmerila ka republikama koje se odluče na secesiju.\nUčinili ste izuzetan napor da ceo „slučaj Jugoslavija“ stavite u širi istorijski kontekst, kako bi ljudi shvatili zbog čega se rat desio.\nMožda sam u početku imao ideju da prikažem samo pojedinačne sudbine ovih heroja, ali sam tokom rada na filmu shvatio da ljudi koji nisu sa ovih prostora neće shvatiti dimenzije drame pojedinaca ako budu izvučene iz konteksta ekonomskih i geopolitičkih interesa… Kad se mozaik složio došli smo do zaključka da je ceo prostor bivše Jugoslavije kolonizovan.\nPokrenuli ste i Džona Perkinsa, autora knjige „Ispovesti ekonomskog ubice“, da progovori o ekonomskim aspektima uništenja jugoslovenske privrede.\nDa, Perkinsa smo intervjuisali na Floridi i on je ovim povodom prvi put govorio o Jugoslaviji i Srbiji, jer obično priča o Latinskoj Americi, što smo videli, recimo, u filmu „Zeitgeist“. Što se tiče istraživanja, najviše vremena sam proveo u „Carleton library“ u Otavi; oni imaju najveću kolekciju transkripta sa zasedanja u vezi sa događajima koji su nas zanimali. Fotokopirali smo sve što se odnosilo na prostor bivše Jugoslavije i na taj način došli do veoma zanimljivog materijala, u čijem tumačenju nam je, između ostalih, pomogao i Zvonimir Trajković – bivši saradnik Slobodna Miloševića. Koristili smo i nedavno deklasifikovane dokumente, iz kojih se vidi uloga MMF i metode kojima su se služili kako bi opljačkali zemlju. Propagandni rat je njihova specijalnost, rezultat je evidentan – posvađali su nekad složne narode i nahuškali ih jedne na druge, da bi uz pomoć političkih marioneta pljačku doveli do kraja.\nPosebno je intrigantan deo filma koji govori o ulozi grupe G17 u nastavljanju pljačke Srbije .\nIz dokumenata se vidi da je National Endowment for Democracy (Nacionalna zadužbina za demokratiju, prema osnivaču „nevladine organizacije“ satelit CIA-e) odabrala 17 ljudi sa zadatkom da oforme grupu G17, koja bi se uz logističku pomoć nalogodavaca dokopala vlasti. Ostalo je već istorija. Ono što je većina gledalaca u Srbiji prvi put čula, odnosi se na dogovor koji je Labus postigao sa MMF-om – posle deobe između otcepljenih jugoslovenskih republika – prema kojem se Srbija obavezala da će plaćati kamate i zatezne kamate na dug koji su na sebe primile te – već uveliko nezavisne i međunarodno priznate – države. Srbiji se od tada dug prema stranim kreditorima povećao sa početnih 5,7 na 14 milijardi dolara… I privatizacija je obavljena prema uputstvima istih nalogodavaca, tako da je železara u Smederevu – u čiju izgradnju je uloženo više od 600 miliona dolara – prodata strancima za 23 miliona dolara.\nU „Težini lanaca“ ste prozvali i Evropsku uniju, razotkrivši niz nečasnih političkih poteza povučenih u funkciji produbljivanja jugoslovenskog konflikta.\nEvropska unija je prilično doprinela u tom medijskom ratu i s njom treba biti oprezan… U Srbiji su ljudi kritički nastrojeni prema EU što je dobar znak, ne treba hrliti u tu prilično nedefinisanu zajednicu koja još nije spremna da se suoči sa sopstvenom krivicom. Oni Srbiju dele na proevropsku i onu drugu „nazadnu“, a za mene postoji samo jedna Srbija, u kojoj živi narod koji se nada boljem životu i pre svega želi da ga ostave na miru.\nSvako ko argumentovano brani Srbe dobija etiketu „nacionalista“. Da li je bilo pokušaja da i vas svrstaju u tu kategoriju?\nNa kritici nacionalizma mnogi u Srbiji sakupljaju političke poene, kako u zemlji, tako i van nje. Moguće je da će i mene – iz praktičnih razloga – neko od njih etiketirati kao nacionalistu. Ne želim da se upuštam u motive koji ih nagone da love „nacionaliste“ po Srbiji, niti imam potrebu da se pravdam. Ako je neophodno da definišem ono što osećam prema Srbiji, onda je to patriotizam. A svaki patriotizam podrazumeva dozu zdravog nacionalizma. Evropejstvo je sasvim druga stvar, može se reći stvar ukusa. Patriotizam bi trebalo delima dokazati, a nacionalizam ne obavezuje – dovoljne su okolnosti u kojima si rođen. Izgleda da je mnogo komotnije biti nacionalista.\nKako procenjujete poziciju nezavisnog, u odnosu na vlast kritički nastrojenog umetnika u Srbiji danas?\nU mom slučaju bilo je neprijatnih iznenađenja. Posle prikazivanja „Težine lanaca“ u Pertu, Melburnu, Adelajdu, Sidneju… dobio sam obaveštenje od Kusturičinog štaba da mu se moj film veoma dopao i da ga je uvrstio u program „Kustedorf“ festivala 2011. godine. Dogovor je bio da će mi platiti putne troškove i boravak na Mokroj gori. U međuvremenu, nešto se desilo što je primoralo Kusturicu da odustane od prikazivanja mog filma. Na insistiranje da saznam razlog za otkazivanje dobio sam odgovor: „Stvari su se iskomplikovale, to više ne zavisi od nas“… Drago mi je što film ipak nastavlja svoj put: „Rain Dance“ festival u Londonu uvrstio je „Težinu lanaca“ u svoj program.\nSrbiji, pod težinom lanaca, nije dozvoljen manevarski prostor da se suoči sa autorom vašeg senzibiliteta. Ali je zato film o Kosovu na velika vrata ušao u Moskvu.\nI sam sam bio zatečen neobičnim sledom događaja oko moskovske premijere. Posle prikazivanja filma o Kosovu u Australiji, vojnopolitički analitičar Sunil Ram prosledio je film u Moskvu. TV stanica „Rusija danas“ prikazala je film posle urgencije jednog visokog zvaničnika. Kasnije sam saznao da je to bio Putin.\nBavite se temama koje su do sada obrađivali ljudi iz generacije vaših roditelja. Vi ste na izvestan način zaslužni za smenu generacija.\nU pravu ste, čitav posao – od prikupljanja podataka do pronalaženja sagovornika – obavljali su izuzetno mladi ljudi. Radeći na filmu i mi smo učili, a osnovna ideja se iskristalisala tokom vremena, kad smo počeli da dobijamo odgovore na pitanja o ulozi Amerike i interesima koje je želela da ostvari… Džordž Bogdanić je napravio film „Rat koji se mogao izbeći“, ali je u njemu umanjena uloga Amerike na račun Nemačke. Mi smo imali daleko radikalniji prilaz temi i dokazali smo da je Amerika – osim koristi od prodaje oružja imala udela i u razaranju jugoslovenske industrije, kako bi je kupili u bescenje. A bavimo se i pitanjem: gde je otišao novac za rekonstrukciju ratom pogođenih područja… Mi smo smatrali da je Zapad uložio milione evra da svrgne Miloševića kako bi pomogao Srbima, sve dok Zapad nije naterao novog potpredsednika Vlade Labusa da prihvati osam milijardi evra duga na ime kamata koje nismo mogli da plaćamo tokom sankcija…Sad je i Klintonova došla da nam pomogne!\nDa li se može reći da mladi aktivisti, pri proevropskim političkim partijama u Srbiji, misle svojom glavom?\nSudeći po slučajnom susretu na ulici sa omladincima LDP-a u Zrenjaninu ne bih rekao da misle svojom glavom. Kad sam im se obratio, povodom njihovog agitovanja za ulazak u EU, pitajući (na engleskom) zbog čega toliko žele da uđu u EU, dobio sam do te mere naivne odgovore da mi je bilo jasno da nemaju pojma o čemu govore. Insistirao sam da uđemo u dijalog u vezi sa „slobodnim protokom radne snage, robe, kapitala…“, ali momak tome nije bio dorastao. Zbunio se i pozvao drugara da mu pomogne: „Ej, Mile, ajd’ objasni ovom zašto želimo u Evropsku uniju“… „EU nema alternativu“ je običan propagandni slogan kolonizatora koji mnogi mladi ponavljaju kao svoje mišljenje. Pa ipak, sve je očiglednije da je većina naroda protiv sadašnje vlasti i tu činjenicu teško može da sakrije čak i „proevropski“ „B92“.\nPred vašom generacijom stoji zadatak primopredaje onog što je ostalo od otadžbine. Šta biste im ovom prilikom poručili?\nTomas Džeferson je jednom rekao: „Duh otpora prema vlasti je toliko dragocen u određenim prilikama, da želim da se uvek održi u životu. Svakoj generaciji je potrebna revolucija!“ I ja se zalažem za revoluciju, ali ne oružanu već revoluciju svesti. Revolucija treba da se desi u nama, a naša revolucija tek dolazi. Zbog toga sam i počeo da snimam filmove koji će naterati ljude, a pre svega moju generaciju da počnu da misle svojom glavom.\n27/05/2011 у 03:10\nИмам оба филма(ДВД) овог младог господина али би ипак желио да укажем на једну велику неистину у овом чланку а и његовом филму. Господин Džon Hatorn је СРБИН из Канаде, то зна бар хиљаду канадских Срба (одрастао у главном граду једне кандске провинције), који је привремено ‘узео’ енглеско име, само да би био сигуран за живот служећи у оквиру мисије УН на Косову. Истина је Džon Hatorn након овог филма изгубио посао у оквиру мисије УН, да да му се спаси живот због сумње да је његов алиас проваљен или због нечег другог то је питање.\nДруга неистина, не тако крупна да је поменути хотел EconoLodge нивоа хотела Tarantinovih филмова, хотел је врло пристојан, није наравно нивоа Sheratona, али су например многи Holidy IN хотели скоро истог нивоа.\n29/05/2011 у 06:50\nNasao sam jedan interesantan tekst na ovom vebsajtu. Vi svakako imate vrlo interesantne tekstove o gorucim pitanjima koji se ticu Srpskog naroda kao i svijeta u cjelini. Zamolio bi vas ako je moguce da i ovaj tekst predstavite vasim citaocima ukoliko to niste vec uradili nekom ranijom prilikom.\nKao sto sam vec rekao vi imate vrlo kvalitetne tekstove. Ima li razmisljanja da se oni ponude na uvid ostalom svijetu na drugim jezicima preko vaseg vebsajta.\nPrimite moje postovanje!\n31/05/2011 у 11:46\nPonosni smo na Tebe i Tvoj rad.Veliki pozdrav i podrska Tebi i majka Marti,zele komsije sa NBGD-a,Loka ,Gaga i Ica Djordjevic-Linc\n31/05/2011 у 11:50\nSvaka cast Borise , jos jednom se pokazalo da istina kao i voda , uvek nadje svoj put (zahvaljujuci tebi). Nisi ni svestan koliki je utisak ostavio na mene tvoj drugi film. Film je remek-delo ovog doba , a ti najbolji reditelj dokumentarnih filmova za mene. Ono sto je zajednicko ovom filmu i ZEITGEISTU i svim dokumentarcima u vezi ”sistema” je to sto zavera zaista postoji sto bankari papirnim novcem zaista upravljju nasin zivotima i krivi su za sve probleme koji su nas snalazili u skoroj istoriji, snalaze nas danas ,a snalazice i sutra , ako se ne osvestimo kolektivno i ne iscupamo iz kandzi neoliberalizma .”Najbolji su oni robovi koji misle da su slobodni” !!!\nSrecan sam sto si Pravedan , Hrabar i Vredan i Predan , svetski a NAS !\nPuno srece u buducoj borbi protiv globalisticke mafije , najopasnije posasti danasnjice.\n06/06/2011 у 19:10\nProlazi vreme straha od svetskih ubica cija se demokratija zove fasizam. Onaj prethodni je istrebljivao narode koji nisu dostigli nivo “ubermenscha”, one koji nisu “nadljudi”, a ovaj novi – globalisticki fasizam – ubija sve. Oni koji ostanu imace izmenjenu svest koja im nece omoguciti odbranu, oni ce kao tzv. Kiborzi biti meta neometane eksploatacije. Sva sreca to jos nisu postali. Otpor naroda raste, i to ne samo onih koji su za sada u neposrednom procesu unistavanja, vec sve vise i onih koji su, uslovno receno, na sadasnjim njihovim teritorijama. Kako otpor naroda raste, tako snaga ubica slabi. Otkrivaju se vazali bez kojih ne mogu, i uspesi su im sve manji. Tezinu “lancima” Malagurskog uvecavaju i srpski vazali koje je kupila CIA i sifrirala kao G-17+. Njihov nekadasnji vodja Labus je u ime Srbije potpisao obavezu da Srbija placa kamate i zatezne kamate za dug bivsih republika Jugoslavije, i dug Srbije od 5,7 povecao na 14 milijardi dolara. Njegov naslednik Mladjan Dinkic iz krnjeg budzeta Srbije placa stranim kapitalistima i do 10.000 evra za svakog zaposlenog radnika u njihovim novootvorenim fabrikama u Srbiji. Vazal Dinkic sada, u ime svojih gospodara, siromasnom Srbijom bogati njene regione i vodi ih u EU cije se opljackane clanice guse u bedi svoje zaduzenosti kod MMF-a.\n22/09/2011 у 15:13\nŽao mi je što je film skinut sa repertoara ovogodišnjeg “Kustendorfa” a na sam dan kada je ministar kulture Kruševljanin Nebojša Bradić držao konferenciju za štampu. Verujem da će navedeni festival 2012 god. biti bogatiji za vaš film.\n19/10/2011 у 23:49\nUpravo sam odgledala Borisov film,koji je bio na programu BN televizije.Sredjujem utiske,ali me je “oborio”.Ako nije cudno,ali ovom filmu vjerujem,Borisovi komentari su me svojom ubjedljivoscu\n(takav utisak sam do sada imala samo poslije procitanih Selenicevih knjiga)\n09/02/2012 у 21:03\nInteresuje me gdje i kako se može pogledati ovaj film…\nObzirom da to do sada nisam učinio.Hvala!\n16/03/2012 у 17:08\nSvaka čast ovom mladom umetniku i srbinu. Posle toliko godina, najzad istina o svemu što se zbilo i svemu sto se trenutno kuva u kazanima monstruoznih kuhinja anglosaksonsko-nacionalsocijalističke politike. Nekih 15-20 godina čekao sam da čujem bar malo reči istine o minulim događajima srpske tragedije i političke bure krajem prošlog veka, ali mi to nije pošlo za rukom, sve dok nisam pogledao “Težinu lanaca”. Ukoliko se probije medijski mrak u Srbiji i ova istina bar malo dopre do očiju i ušiju običnog srpskog čoveka, bio bi to prvi korak u opstanku srpskog naciona i srpske države. U protivnom, mislim da je u vrlo bliskoj budućnosti neminovan raspad srpske države. Svaka čast gospodine Malagurski! Svaka čast!!


Stručna posjeta radnoj ogranizaciji\nUčenici naše škole, i to odjeljenja 4T1 i 4T2, dana 26.04.2017.godine posjetili su programersku firmu „CA Design“. Ispred firme učenicima se obratio Mirza Pašić, IT direktor firma. Evo šta je, između ostalog rekao:\n„Mnogo ljudi može pisati kod. Vrlo malo imaju iskustvo i stručnost u radu s klijentima počevši od ideje do publikacije proizvoda na tržište. Naš tim arhitekata, dizajnera, programera i projekt menadžera imaju dugogodišnje iskustvo u izgradnji nekih od najvećih i najuspješnijih IT organizacija do Kine do SAD-a.\nNaša stručnost proteže mnogo dalje od samog razvoja, dizajna i implementacije. Kada projekat zavšen i isporučen finalni proizvod, mi i dalje ostajemo u partnerstvu sa klijentom i pružamo punu podršku kako bi bili sigurni da proizvod savršeno fuknciniše, rješavamo potencijalne probleme koji mogu nastati te dograđujemo proizvod po zahtjevu klijenta. U firmi je trenutno zaposleno 55 softver inžinjera.“\nNakon uvodnog predavanja, učenici su imali priliku da postavljaju pitanja i čuju odgovore, a zatim da razgovaraju sa uposlenicima, vide platforme i projekte koje trenutno rade softver inženjeri.


У току је провера квалитета услуга из система даљинског грејања « Београдске електране\nJavno komunalno preduzeće „Beogradske elektrane“ od 28. oktobra 2012. godine sprovodi opsežne provere kvaliteta usluga u stambenim i poslovnim objektima priključenim na sistem daljinskog grejanja. Ciljevi provere kvaliteta usluga koje se pružaju korisnicima jesu; utvrđivanje i otklanjanje eventualnih nedostataka i ujednačavanje u zagrevanju prostorija korisnika na propisanu temperaturu od 20 (+/-1) stepeni Celzijusa nezavisno od toga u kom delu grada se nalaze poslovni i stambeni objekti. Ova provera će biti sprovođena kontinuirano, odnosno sve dok traje grejna sezona, u pojedinim slučajevima čak i nezavisno od toga da li je korisnik prijavio reklamaciju koja se odnosi na kvalitet grejanja.\nTako je prema dosadašnjim rezultatima provere kvaliteta usluga, koje su vršene u više od 400 stanova (oko 1.600 prostorija koje se zagrevaju) raspoređenim u svim delovima grada Beograda, ustanovljeno da modernizovane, odnosno automatizovane predajne stanice gotovo stopostotno omogućavaju propisano zagrevanje na temperaturu od 20 (+/-1) stepeni Celzijusa. To znači da su u samo desetak prostorija stanova (od oko 1.600), izmerene temperature baždarenim meračima u zagrevanim prostorijama bile ispod propisane za u proseku jedan do jedan i po stepen Celzijusa. Stručne ekipe preduzeća otklanjaju poremećaje u snabdevanju toplotnom energijom u prostorijama stanova tih korisnika.\nNaglašavamo, pojedini korisnici, iako prijave slab kvalitet grejanja, ne dozvoljavaju merenje temperatura u zagrevanim prostorijama ili nisu u stanu, čime onemogućavaju proveru kvaliteta grejanja i time ostvarivanje svojih prava (otklanjanje eventualnog poremećaja u definisanom roku od 48 časova ili bonifikaciju za vreme trajanja poremećaja). Zato apelujemo na sve korisnike koji prijavljuju primedbe na slabiji kvalitet grejanja da omoguće terenskim ekipama preduzeća merenje temperatura u zagrevanim prostorijama, jer jedino zapisnički konstatovanom proverom mogu ostvariti svoja prava.\nThis entry was posted on sreda, novembar 7th, 2012 at 12:40\tand is filed under Vesti i saopštenja. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Both comments and pings are currently closed.


PČELAMA U ČAST – Portal NAŠE SELO\nAgroekologija Pčelarstvo Uncategorized\n20. maj, čitav svet obeležava kao Svetski dan pčela, jer je pre tri godine prihvaćena inicijativa Pčelarskog saveza Slovenije da se ovaj dan proglasi međunarodnim praznikom.Ovaj datum je izabran jer je tog dana rođen je slovenački zoolog Anton Janša (1734-1773), začetnik i učitelj modernog pčelarstva. Radio je kao dvorski pčelar, a carica Marija Terezija ga je imenovala za prvog carskog instruktora pčelarstva u monarhiji. Istovremeno, ovaj datum pada u vreme najveće aktivnosti pčela.\nNajveći problem pčelara u Srbiji, gde je registrovano više od 1,3 miliona košnica, je trovanje pčela, izjavio je povodom Svetskog dana pčela predsednik Saveza pčelarskih organizacija Srbije (SPOS) Rodoljub Živadinović.\n“Mnogo je učinjeno na tom planu, izmenjen je zakon, od naredne godine više nema slobodne prodaje pesticida, inspekcija sve bolje radi na terenu, ali trovanja se nastavljaju tek nešto manjim intenziteton, jer neki poljoprivrednici očigledno i dalje ne znaju skoro ništa o tome koliko im pčele povećavaju prinose”, kazao je Živadinović povodom Svetskog dana pčela, 20. maja.\nOn je naglasio da trovanja pčela obeshrabruju pčelare, pa se dešava da i najbolji među njima napuste pčelarenje.\n“Od države tražimo da se uvedu drastičnije kazne sa jedne strane, a da se trovanje pčela proglasi krivičnim delom, te da se goni po službenoj dužnosti. To je jedini spas koji trenutno vidimo”, kazao je Živadinović.\nPčela je indikator zdrave životne sredine ali i pored toga imamo sve češća masovna trovanja pčela, što ukazuje na neadekvatnu upotrebu sredstava za zaštitu bilja, samim tim i na zagađenje životne sredine. Poslednji slučajevi zabeleženi u oblasti Sokobanje. Dakle, zakon se mora poštovati ili pooštriti.\n“Pčela je jedini insekt koji proizvodi hranu za ljude. Oprašivanjem, pčele svake godine podignu prinose u poljoprivredi Srbije za 226 miliona evra. Samo jedno pčelinje društvo godišnje podigne prinose okolnih poljoprivrednika za 566 evra”, precizirao je Živadinović.\nViše od 75 odsto glavnih gajenih biljaka direktno zavisi od pčele kao oprašivača, dakle za otprilike 4 godine svet bi izumirao!!!\n“Više od 100 vrsta gajenih biljaka, koje čine najveći deo u proizvodnji hrane za ljude, oprašuje pčela. Bez oprašivanja pčela, prinos jabuke pada za 38 odsto, jagode za 55 odsto, višnje za 67 odsto, šljive za 72 odsto, maline za 81 odsto, kruške 36 odsto, uljane repice 50 odsto”, rekao je Živadinović.\nU Upravi za veterinu Ministarstva poljoprivrede Srbije registrovano je više od 1,3 miliona košnica, a više od 16.000 pčelara svake godine konkuriše za subvencije, te oni čine, glavni korpus pčelara sa ozbiljnijim brojem košnica. Sa druge strane, naravno postoji i ne tako mali broj neregistrovanih pčelinjaka, što je suprotno zakonu. Ovi pčelinjaci, naročito ove godine mogu biti zamka za bolesti legla, naročito tamo gde nisu bili česti pregledi zbog koronavirusa\nPčelari SPOS-a su prošle godine, proizveli nešto više od 5.000 tona meda, jer je sezona bila slabija nego inače . Najviše meda se izvozi u Norvešku, Italiju, Nemačku i zemlje okruženja.\n“Potencijal za proizvodnju meda u Srbiji nismo ni blizu dostigli. Sigurno prinose možemo duplirati, ali za to je potrebno napraviti jeftin i funkcionalan katastar pčelinjih paša, subvencionisati nabavku pogonskih vozila za prevoz pčela, kao i konačno rešiti registraciju pčelarskih vozila, što je obećanje države koje još nije ispunjeno”, zaključuje Živadinović.


Istočno Sarajevo: Entitetska linija sve manje kao barijera | TEME | DW | 26.02.2011\nOprečna su mišljenja o uticaju entitetskog razgraničenja na ekonomske prilike u sarajevskoj regiji. Zvaničnici Istočnog Sarajeva za ekonomsku krizu okrivljuju svjetske prilike i društveno-historijska zbivanja.\nEntitetsko razgraničenje na Dobrinji - lijevo Federacija, desno Republika Srpska\nOpćina Istočno Novo Sarajevo prije rata je bila sastavni dio glavnog grada BiH, odnosno sarajevske općine Novi Grad. U ratu je bila sastavni dio "Srpskog Sarajeva", ambiciozno zamišljenog kao središte Republike Srpske sa 300.000 stanovnika. Razvojni planovi za "Srpsko Sarajevo" u međuvremenu su propali, a neustavna odrednica "srpsko" izbrisana je iz naziva općina i gradova.\nEkonomski eksperti tvrde da je entitetska linija mnoga bh. područja odvojila od makroekonomskih centara, što je nekim općinama u BiH donijelo ekonomsku stagnaciju, a stanovnicima izrazito nizak životni standard. Kao primjer navode i grad Istočno Sarajevo, odnosno Općinu Istočno Novo Sarajevo, iako se potpredsjednik općinske Skupštine Vojislav Milinković ne slaže sa takvim ocjenama.\nIstočno Sarajevo nije Banja Luka ili Bijeljina\n"Entitetska linija nema uticaja na ekonomski razvoj ove općine, a aktuelna ekonomska kriza odraz je prilika ne samo na području ove općine, već i u regiji i svijetu", kaže Milinković. On Ipak konstatira da ovo područje "zbog društveno-historijskih događanja ne može biti razvijeno kao neki drugi dijelovi Republike Srpske, kao što su Banja Luka, Doboj ili Bijeljina".\nGorana Bašević: "Svi smo mi upućeni jedni na druge."\nPrema statističkim pokazateljima, mnogi građani ove općine sa prosječnim entitetskim primanjima žive loše jer mjesečna plata ne može pokriti ni pola potrošačke korpe. Entitetska linija u poratnim je godinama za mnoge prestavljala nepremostivu barijeru. U oba entiteta, još uvijek ima ljudi koji ne prelaze ovu administrativnu granicu iako su, kako kažu građani Istočnog Novog Sarajeva, odnosi danas puno bolji, a entitetska se linija sve manje doživljava kao barijera.\nJedinstveni samo u infrastrukturnom i geografskom smislu\nVojislav Milinković tvrdi da Općina Istočno Novo Sarajevo bilježi rast broja stanovnika. Kaže da je ova općina "magnet" za one koji rade u državnim institucijama. Gorana Bašević jedna je od mnogih koji žive Istočnom Sarajevu, a rade u državnim institucijama smještenim u glavnom gradu BiH. Entitetsku granicu ne doživljava kao prepreku u obavaljanju svakodnevnih poslova. "Vezana sam za oba dijela grada, a inače smo svi na neki način upućeni jedni na druge", kaže Gorana.\nIstočno Sarajevo je važilo za jedno od većih gradilišta u RS\nNa web stranici Istočnog Sarajeva stoji da je ovaj grad administrativni, univerzitetski, ekonomski i kulturni centar istočnog dijela Republike Srpske te da u geografskom i infrastrukturnom smislu, sa Sarajevom čini "jednu cjelinu". U ekonomskom smislu, radi se o dva podijeljena područja na kojima su bila smještena industrijska postrojenja i centrale nekadašnjih moćnih privrednih preduzeća.\nOdg. urednice: Belma Fazlagić-Šestić / Marina Martinović


Oglasi u Astra d.o.o | NajPosao.ba\nASTRA d.o.o i BOROVO d.o.o kao najveći trgovinski lanci za trgovinu obućom raspolažu sa 110 maloprodajnih objekata širom Bosne i Hercegovine i kao takvi imaju vodeće mjesto u pogledu tržišnog učešća u našoj djelatnosti. Naši prodajni objekti obiluju bogatim asortimanom obuće koji se odlikuje raznovrsnošću, visokim kvalitetom, dizajnom vrhunskih svjetskih modnih proizvođača i orginalnošću.\nNaši napori su usmjereni na kontinuirano snadbjevanje i dopunjavanje postojećeg asortimana najnovijim modelima koji su u skladu sa svjetskim modnim aktuelnostima i trendovima. Prodajni objekti su opremljeni savremeno koncipiranim enterijerima koji su u skladu sa trendovima uređenja evropskih i svjetskih salona obuće. Najnovije hitove iz svijeta mode obuće nudimo u trgovinama Formentini koji predstavljaju noviju liniju prodajnih salona trgovinskog lanca ASTRA d.o.o\n1 oglas(a) nudi Astra d.o.o\nMostar, Sanski Most, Ljubuški, Kiseljak, Živinice, Bihać, Sarajevo, Banja Luka\nTrgovacSarajevo, Banja Luka, Sanski Most, Živinice, Mostar, Ljubuški, Bihać, KiseljakOd kandidata očekujemo:SSS,Radno iskustvo u trgovini,Sposobnost timskog rada,Poznavanje engleskog jezika,Izražena komunikativnost, snalažljivost, odgovornost.Nudimo Vam: Rad u profesionalnom, prijatnom i dinamičnom okruženju,Stalnu obuku i usavršavanje,Mogućnost napredovanja.Dokumentacija koju je potrebno dostaviti: Fotokopija diplome o stečenim zvanjima (po zasnivanju radnog odnosa)Biografija Lokacija: Sarajevo, Banja Luka, Sanski Most, Živinice, Mostar, Ljubuški, Bihać, KiseljakDokumentacija se ne vraća.Prijave slati na adresu: Astra d.o.o Sarajevo, ul. Zelenih beretki 11, 71000 Sarajevo ili putem opcije "PRIJAVI SE NA OGLAS".Kontakt telefon: 033/727-050Konkurs ostaje otvoren 30 dana od dana objavljivanja.Lokacija: Mostar, Sanski Most, Ljubuški, Kiseljak, Živinice, Bihać, Sarajevo, Banja Luka


Zvezda čeka Pazarce sa debitantom u timu - Sportska centrala\nZvezda čeka Pazarce sa debitantom u timu\n1 avg 2020. 11:32\nNa prvenstvenoj premijeri šampion će ugostiti povratnika u elitu. Večeras na stadionu “Rajko Mitić“ Zvezda u odbranu “krune“ kreće protiv Novog Pazara.\nNovo pravilo u Super ligi kađe da svaki tim u startnoj postavi mora imati dvojicu mladih fudbalera, odnosno onih koji nisu napunili 21 godinu u trenutku starta šampionata. To će u ekipi Dejana Stankovića, bar na domaćim mečevima, izazvati određena pomeranja. Za trenera Zvezde ne postoje mladi i oni drugi igrači, već samo dobri i oni manje dobri. Ipak, pravilo će morati da se ispoštuje, pa će protiv Pazaraca na terenumorati da budu dvojica “junoša“. Jedno mesto rezervisano je za Veljka Nikolića, dok će drugi “bonus“ biti Strahinja Eraković, momak kome će ovo biti debi u zvaničnom meču za crveno-bele.\nTalentovani defanzivac trebalo bi da zaigra u tandemu sa Radovanom Panković na mestu štopera, dok će bočne pozicije popuniti Gajić i Rodić. U prvom zvaničnom meču neće biti povratnika u crveno-beli tabor, Gelora Kange i Aleksandra Kataija, dok napadači Ben i Pavkov čekaju dozvolu lekara. I pored određenih kadrovskih problema, Stanković na raspolaganju ima dovoljan broj, neki bi rekli i previše, kvalitetnih igrača. On se ne slaže sa tom ocenom.\n– Nemam problema sa viškom kvalitetnih fudbalera. Imaćemo mnogo utakmica i svi će dobiti šansu. Poštovaćemo pravilo o mladim igračima, pa će često dolaziti do rotacija. Tako će u domaćem prvesntvu mlaži počinjati, a stariji ulaziti kasnije u igru. Kada imate ovakav “roster“, to mogu da budu samo slatke muke. Moje je da pogodim ko je u kom trenutku najspremniji za meč, rekao je Stanković pred okršaj sa Novim Pazarom na našem najvećem stadionu.\nOstale vestiZile- 1 dec 2020. 11:45 0\nNovo ime u Formuli 1 od sledeće sezone. Višegodišnji ugovor sa ekipom Hasa potpisao je Nikita Mazepin, koji trenutno vozi...\nPozitivni i nepotpuni testovi prave problem: Rukometašice Srbije odložile put na Evropsko prvenstvo\nZile- 1 dec 2020. 10:14 0\nŽenska rukometna reprezentacija Srbije ipak neće u utorak otputovati u Dansku. Kako je navedeno na sajtu Rukometnog saveza Srbije put je odložen za četvrtak usled...\nOstale vestiZile- 1 dec 2020. 10:14 0


Vreme 1447 - Reagovanje: PKB je 2012. ostvario rezultat bolji od vecine konkurenata u zemlji i svetu\n"Država protiv države", "Vreme" broj 1446\nTekst objavljen u prethodnom broju "Vremena" omogućio je svim čitaocima da dobiju niz informacija o poslovanju i prodaji PKB-a i napisan je profesionalno i nepristrasno. Mislim da je važno da čitaoci imaju još nekoliko informacija:\n1. Ukupan poslovni prihod u 2010. bio je 34.369.000 evra da bi po preuzimanju od strane Grada Beograda prihod dostigao 60.809.000 evra.\n2. Posebno je važno obratiti pažnju na poslovanje PKB-a u 2012. godini pošto je to jedina godina u kojoj je profesionalni menadžment imao uslove da ostvari pozitivan rezultat, jer su 2011. došli, a 2013. smo smenjeni kao rukovodstvo u Beogradu. Tačna je konstatacija da računovodstveni izveštaji ne odražavaju stvarno stanje poslovanja PKB-a u 2012. godini zato što je otpis obaveza povećao ostale prihode preduzeća za 1,3 milijarde dinara. Međutim, nije navedeno da su istovremeno kamate na te iste obaveze povećale finansijske rashode preduzeća za 1,5 milijarde dinara, što znači da je PKB-u u 2012. godini zbog otpisa obaveza rezultat veštački pogoršan, a ne poboljšan. Tako je PKB, pored rekordnog poslovnog prihoda od 6,9 milijardi dinara i nesporne poslovne dobiti od 800 miliona dinara, ostvario i neto dobit u iznosu od 348 miliona dinara u 2012. godini. Konačno, najznačajniji indikator uspešnosti poslovanja (EBITDA margina) kod PKB-a je u toj godini bio čak 22 odsto, što je znatno bolje od ostvarenog proseka poljoprivrednih preduzeća. Zbog toga se ne može reći da je PKB u kontinuitetu ostvarivao negativne rezultate, jer je u toj, za mene relevantnoj 2012. godini, ostvario ne samo pozitivan rezultat, već i rezultat koji je bolji od većine konkurenata u zemlji i svetu.\n3. Tačne su tvrdnje Gorana Ješića da PKB nije plaćao nadoknadu gradu i republici za korišćenje zemljišta. I dalje nisam siguran da gradska kompanija treba da plaća gradu takvu nadoknadu. Ali ako prihvatimo da je to tržišno ispravno, onda je trebalo i da grad PKB-u plati za zemljište oduzeto za pristupne saobraćajnice mostu Zemun–Borča. Kada bi se ti iznosi uporedili, videlo bi se da PKB u periodu 2011–2013. nije imao povlašćeni položaj u odnosu na ostale poljoprivredne kompanije i proizvođače i da je njegova realna dobit u 2012. bila posledica dobrog rada i upravljanja.


PRIJEM ZA MALE PRIJATELjE: Deca iz opštine Ranilug u poseti Novom Sadu | Srbija – online news Srbija\nHome > Srbija > PRIJEM ZA MALE PRIJATELjE: Deca iz opštine Ranilug u poseti Novom Sadu | Srbija\n22. avgust 2019. 16:30 |\n– Drago nam je što svaki put posete Gradsku kuću – kazao je Cvjetićanin, zahvaljujući Crvenom krstu i brojnim institucijama i organizacijama i pojedincima koji su doprineli da učenici sa Kosova dođu u Novi Sad. – To je prilika da im poželimio dobrodošlicu i da ukažemo podršku i privrženost našem narodu sa Kosova i Metohije. Siguran sam da će u narednim danima dobro upoznati Novi Sad i okolinu, da će se prijatno osećati i da ćemo ih uveriti da smo dobri prijatelji.\nPočinje obuka: Nedostaju negovatelji, pedikiri, kozmetičari, poslastičari i fasaderi\nŠTRAJKUJE GLAĐU: Veteran u “ratu” sa Zelenovićem (FOTO) | Srbija\n“PROBUDIO NAS JE ZVUK MOTORNE TESTERE”: Grupa mladića i devojaka sekla jelke “motorkama” usred noći | Srbija\n27. 08 2019 27. 08 2019 014\nZlatan Ibrahimović sluša srpski narodnjak, Milan Dinčić Dinča\nVuÄŤiÄ‡ se sastao sa Pompeom\nŠarliz Teron i Helen Miren Paklene ulice


Pomoć za migrante u Subotici\nSubotica je spremna da pomogne u zbrinjavanju migranata koji ovde nalaze privremeno utočište, i do sada je obezbeđena voda i pokretni toaleti, a uskoro bi trebalo da se uvede i struja. Međutim, lokalna samouprava ne smatra da je rešenje otvaranje stalnog prihvatnog centra, upavo zato što je grad na samoj granici sa Evropskom unijom, izjavio je danas gradonačalnik Subotice Jene Maglai koji je posetio migrante.\n„Bilo je dosta nedoumica oko toga da li postoji spremnost lokalne samouprave da pomogne migrantima, i ja upravo sada želim da kažem da će grad sve učiniti, zajedno sa državnim organima, da olakša boravak onima koji dolaze u staru ciglanu“, rekao je gradonačelnik, napomenuvši da će se posebna pažnja tome posvetiti tokom zime, ukoliko bude potrebe.\n"Ono što je za nas posebno važno je da je poslednjih dana primećeno opadanje broja migranata koji pristižu u grad. Međutim, Crveni krst i dalje deli hranu, prema svojim mogućnostima i kapacitetima, a obezbeđene su i lekarske intervencije, kao i bolnička pomoć kada je to potrebno“, navodi gradonačelnik.\nSPECIJAL RSE: Migracije\nOn je, međutim, negirao da je bilo bilo kakvih intervencija iz vlade nakon objave da je EU naknadno tražila od Srbije rešavanje pitanja migranata u sklopu otvaranja poglavlje 24 koje se tiče ljudskih prava.\n„Nismo imali nikakav takav kontakt od strane republičkog ministarstva ili eventualno republičkog komesarijata. Subotica međutim nije otvorena za to da se ovde pravi prihvatni centar, mislim da je to kontraproduktivno, budući da je grad na samoj granici sa Evropskom unijom. Time bismo faktički podsticali njihov dolazak. Mislim da država mora to da rešava na drugi način i na drugim lokacijama“, navodi subotički gradonačelnik.\nMaglai je napomenuo da Subotica nema problema sa migrantima, kao što je to recimo slučaj u Kanjiži ili Beogradu, mada se poslednjih dana pojavio nešto veći broj migranata na Paliću, posebno oko železničke stanice.\nKada je o skloništu na ciglani reč, poseban problem predstavljaju imovinski odnosi, budući da je ciglana privatno vlasništvo, ali je u stečaju nekoliko godina. Jena Maglai je novinare obavestio da su obavljeni prvi razgovori sa stečajnim upravnikom, te da je moguće očekivati da se i taj problem uskoro reši, što znači da bi se na samom prostoru ciglane mogao opremiti objekat sa strujom, odnosno postaviti higijenski kontejner, kako je najavljeno iz Ministarstva za socijalna pitanje pre mesec dana.\n"Tamo je rat"\nNa ulazu u ciglanu, gde se nalazi i česma na kojoj je posebno u ovim vrelim danama prilična gužva, zatekli smo i Munira iz Sirije, čiji je krajnji cilj Švedska. Porodica mu je ostala u Siriji, a on se nada da će kao inofmratički inženjer ipak uspeti da nađe posao, i dovesti tamo i porodicu. Na pitanje koji su razlozi da krene na ovaj put, on odgovara:\n„Tamo je rat i vi ne znate ko vas u stvari može ubiti“.\nDrugi sagovornik je iz Azis Sihad iz Pakistana, koji na pitanje o razlogu svog odlaska iz zemlje takođe govori o ratu.\n“Tamo je rat, ubijaju i decu. Ubili su mog oca, petoro braće i jednu sestru.“\nA sedamnaestogodišnji Hazis Isu iz Kurdistana je godinu dana pešice putovao do, kako kaže, „Srbistana“, preko Turske i Bugarske. Pitamo ga zna li da je Bugarska u Evropskoj uniji, a on s nevericom vrti glavom. Ostao je sam, majka mu je umrla, otac ima drugu porodicu u Iranu. Na pitanje da li zna o zidu na granici i veruje li da će moći preko, odgovara uz smeh: „Možda, imam Boga uz sebe“.


Skupština KS /ZOI '84: Direktor potrošio 54.000 KM na prezentaciju i 28.000 na putovanja / Radio Sarajevo\nFoto: Press služba KS/Skupština KS\nSkupština KS / ZOI '84: Direktor potrošio 54.000 KM na prezentaciju i 28.000 na putovanja\n30. 09. 2019. u 18:22:00 Radiosarajevo.ba\nSkupština Kantona Sarajevo danas na sjednici nije podržala Izvještaj o poslovanju Kantonalnog javnog preduzeća ZOI '84 Olimpijski centar Sarajevo za 2018. godinu.\nNaglasio je da su dugovanja tog preduzeća prema dobavljačima i uposlenicima ogromna, oko 10 miliona KM, ističući da je najveći problem što namjenska sredstva po projektima nisu isplaćivana, već su se trošila u druge svrhe.\nTakođer je kazao da su politike preduzeća neusklađene, fakture nisu ažurirane, 324 osobe i firme tužile su to preduzeće, a bivši direktor potrošio je 54.000 KM na prezentaciju i 28.000 KM na putovanja.\n“Simptomatične su i malverzacije sa kartama, od čijih prihoda treba da se opslužuje rad firme tokom svih 12 mjeseci. Prihod je bio 1,6 miliona KM, a kada napravimo analitiku prodaje, ispostavi se da se na Igmanu dnevno prodavala jedna karta”, kazao je te dodao da je bilo problema i sa krađama lož ulja, goriva te nenaplaćenim računima.\n“Naravno da ima spasa za ovo preduzeće, ali moramo raditi transparentno i vratiti novac u kasu”, zaključio je Magoda.\n“Nažalost, preskupa je cijena što u februaru prošle godine nismo doveli normalne ljude na čelne pozicije tog preduzeća, spasili bi više miliona, zaštitili bi budžet i imali bolje skijalište”, istakao je Konaković te optužio Općinski odbor SDA Novi Grad za katastrofalno stanje u tom preduzeću.\nIstakao je da je Restoran Benetton u vlasništvu ZOI'84 u 2018. godini zaradio samo 214.000 KM na 150.000 KM kupljene robe, što je apsurdno te dodao da su stotine karata dnevno nestajale, kao i da je 300.000 KM uloženo u server koji ne radi.\n“Ali, ima nade za to preduzeće i brzo ćete vidjeti kako izgleda prihod ZOI-a u narednoj sezoni, ozbiljan menadžment sa fiskalnim računima i novcem u kasama za prodate karte”, kazao je.\n“Godinama slušam o Benettonu, a šta se dešava sa firmom Domoinvest. Ne bih aludirala na bilo koga, a trebamo pustiti Tužilaštvo KS da oni procijene šta dalje”, kazala je Bišćević-Tokić te dodala da će SDA podržati izvještaj, jer je ZOI'84 poslovao pozitivno.\n“Nivo organiziranog kriminala je zastrašujući. Ti ljudi su neuračunljivi u svom tom kriminalu i tužilaštvo bi trebalo imati mnogo posla”, kazao je Marić.\n“Vlada KS se u 2019. godini obavezala da će oko tri miliona KM uložiti u rekonstrukciju ZOI-a, a do sada je uplaćeno oko milion KM. Vjerujemo da će menadžment sve uloženo iskoristiti na najbolji mogući način”, kazao je ministar Bašić.\nTagovi: BiH Sarajevo Kanton Sarajevo Skupština KS ZOI '84 Izvještaj Elmedin Konaković Kenan Magoda\nBiH / Skupština KS odlučila: Poznat datum koji će se obilježavati kao Dan knjige\nSarajevo / Skupština KS imenovala nova rukovodstva u Toplanama i Tržnicama


POBEDA NAD SMRĆU !\nNedostatak vitamina u ishrani\nAterosleroza se može otkloniti\nUspešna ispitivanja vitamina\nUspešna ispitivanja vitamina II\nOboljenja srca i krvnih sudova moguće je sprečiti!Oni su jednostavno samo posledica hroničnog pomanjkanja vitamina.To vredi i za diabetes.Čini se da farmaceutska industrija pokušava sve ,da prikrije to revolucionarno saznanje.\nSrčani infark ,moždani udar i oboljenja krvnih sudova su uzroci smrti broj 1.Danas u Evropi umire svaki drugi čovek zbog toga.Srbija je na neslavnom drugom mestu u Evropi i trećem u svetu,tako da je njen procenat umrlih od ovih bolesti još i veći.Obolelo srce postalo je najgora kuga savremenog društva;kuga ,koja se iza leđa i neprimetno prikrada u telo:već u ranoj mladosti u tridesetim godinama svaki drugi čovek boluje od početne arteroskleroze koronarnih arterija,a da toga nije svestan.Ako ništa ne preduzme ,to će pre ili kasnije dovesti do srčanog infarkta.I sam sam nažalost prošao kroz to iskustvo.Kod mladih vojnika, ,koji su poginuli u Vjetnamu,kod dva od tri slučaja ustanovljene su aterosklerotične naslage na krvnim sudovima.\nU zadnje tri decenije u celom svetu prerano je umrlo preko sto miliona ljudi ,u zadnjih sto godina preko pola milijarde od posledica bolesti srca.\nPet stotina miliona preranih smrti,koje su u većini slučajeva bile nepotrebne i bilo ih je moguće sprećiti!Srčani infarkt i moždani udar naime i nisu pravom smislu bolesti ,već posledica hroničnog nedostatka vitamina.Ovu tvrdnju je postavio poznati lečnik,kojem je životni cilj osloboditi čovečenstvo 21 veka od ove napasti.\nDr Mathijas Rath postavlja pred nas pitanje:zašto životinje ne poznaju srčani infarkt.Odgovor glasi:jer životinje u svojoj jetri proizvode velike količine vlastitog C-vitamina i tako stabilizuju zidove krvnih sudova.\nPoznata su samo dva bića ,koja umiru od srčanog infarkta :to su čovek i morsko prase.Zajedničko im je to ,da njihovi organizmi ne proizvode sopstveni C-vitamin.Moraju ga osigurati ishranom.Ako im to ne uspe ,umiru.Isto kao što su u prošlim vekovima mornari umirali zbog unutrašnjeg krvarenja,jer su im popucali krvni sudovi i zidovi želuca.Ova bolest ,koja je nekad izazivala strah kod mornara zove se skorbut.Uzrok ove bolesti bilo je krajnji nedostatak vitamina-pre svega vitamina C,do kojeg je došlo za vreme dugog putovanja,za koje vreme mornari nisu sedmicama ,pa čak mesecima pojeli sveže voće i povrće.\nBolesti srca i krvnih sudova nisu ništa drugo do rani stadijum skorbuta,nastalog radi hroničnog nedostatka vitamina.Danas većina ljudi uzima toliko vitamina C,da spreći otvoren oblik skorbuta,ipak to je daleko ispod potrebne količine da bi se zadržao zdrav kardiovaskularni sistem.\nZaslugom ćelijske medicine danas znamo ,da svaka telesna ćelija treba biokatalizatore,isto biološko “gorivo”za održavanje svojih biohemijskih životnih funkcija.Kod toga ne igra nikakvu ulogu kakav zadatak ima ćelija u organizmu.Najvžniji biokatalizatori su vitamini,minerali, elementi u tragovima i određene aminokiseline.Veći deo istih ne možemo proizvesti sami ,već ih moramo uzeti sa ishranom.Tako je nedostatak vitamina u zidovima krvnih sudova najčešći uzrok infarkta srca,moždanog udara i visokog krvnog pritiska.Ćelije srčanog mišića kojima nedostaju vitamini,su najvažniji uzrok oslabljenog srca i aritmije otkucaja srca.


Srušio se avion i svi putnici su smrtno nastradali: SNIMCI TAČNO UKAZUJU ŠTA SE DESILO- UŽAS (FOTO) – Nezavisni Portal\nPrije samo nekoliko dana je objavljena vijest o sudaru i padu dva manja putnička aviona, a ovih dana su se mnogi mediji počeli prisjećati nedavne velike avionske tragedije, u kojoj je život izgubili 176 ljudi, i to se smatra za jednu od najvećih avionskih nesreća ikada. Mada riječ nesreća i nema mnogo veze sa ovim slučajem, jer se ovdje radilo o čistom, vojnom, obaranju civilnog aviona\nSve se to desilo u januaru kada su u Teheranu objavili da je vojnim raketama srušen civilni avion sa 176 putnika i članovima posade, a nakon pada aviona niko od ljudi u avionu nije preživio. Ova se nesreća, da je tako nazovema, desila u jeku zaista povišenih tenzija na relaciji Amerika- Iran, ali niko nije mogao ni da nasluti da će se desiti ovako nešto. Avion iz Ukrajine je prevozio 176 putnika, i niko nije mogao ni da nasluti da će se let završiti na ovaj tragičan način. Sama istraga nesreće je bila poprilično duga, kao i nalaza crne kutije iz aviona, a sa snimka je jasno ustanovljeno da su avion pogodile dvije rakete i to u razmaku od 25 sekundi\nZna se da je nakon udara prve rakete avion još bio u stanju da leti i nije bilo povrijeđenih u avionu, a to su potvrdili i sami piloti na snimku. Na žalost, 25 sekundi kasnije ih je pogodila i druga raketa, a ta je raketa na kraju i presudila svima. I z Teherana su sve to nazvali katastrofalnom greškom, te su rekli da su smatrali da su napadnuti i da je krenuo napad sa američke strane\nTOLIKO SAM ŽIVOTA SPASIO, ALI OCA NISAM MOGAO! Korona ga ubila, umro je na mom respiratoru! ŽIVOTNA PRIČA dr Jankovića zbog koje nećete moći da zaustavite suze\nMuslimanka sam i udala sam se za SRBINA: Budim se tako jedne noći, OTVARAM oči ,…\nZa vrijeme bivše Jugoslavije sklopio se veliki broj mješovitih brakova, kada su nacije u pitanju, a nakon krvavih…\nDA LI STE VI LJUDI NORMALNI?! Dok korona hara Srbijom i nosi živote,…\nDJEVOJKA MARIJE ŠERIFOVIĆ POJAVIĆE SE NA FINALU ZVEZDA GRANDA…\nU čudu cijelo selo, poklanjamo kuću, 2 automobila, 30 duluma zemlje…


9-cinjenica-o-tornadu-koje-niste-znali | Priroda\t| Prirodne pojave\n9 činjenica o tornadu koje niste znali 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n07.04.2016 10:40 25.08.2020 14:10\nZa meteorologe, tornado je nasilna rotirajuća kolona vazduha, koja je povezana sa kumulusom na jednom kraju i sa zemljom na drugom. Obično su vidljivi kao levak. Za ostatak sveta, oni su zaprepašćujući, piše Discovery News.\nOtkrijte 9 stvari o tornadu, koje verovatno niste znali:\n1. Tornado može iznenada da promeni pravac ili čak da se vrati istim putem, kada je pogođen odlivima vetra iz jezgra grmljavine. Međutim, uglavnom se kreće u istom pravcu, od jugozapada ka severoistoku ili od zapada ka istoku.\n07. May 2014.\n2. Tornado može da se ispolji u različitim bojama. Neki su beli, dok su drugi crne ili sive, ili čak crveni. Izgledaju najtamnije kada gledate u njih prema severoistoku, kada se njihova silueta nalazi ispred izvora svetlosti, poput svetlog neba na zapadnoj strani oluje.\n3. Najsmrtonosniji tornado u istoriji je ozloglašeni Tri state Tornado koji se dogodio 18. marta 1925. i pogodio Misuri, Ilinois i Indijanu prouzrokujući 695 žrtava.\n4. Grad u Sjedinjenim Američkim Državama koji je najskloniji tornadima je Oklahoma Siti, koji je bio žrtva tornada preko 100 puta.\n5. Najveći tornado u istoriji je bio Halam, Nebraska tornado, koji se dogodio 22. maja 2004. godine, a njegov vrhunac je bio širine od skoro 4.02 kilometra.\n6. Tornado sa najbržom brzinom vetra ikada zabeleženom se dogodio blizu grada Bridž Krik u Oklahomi 3. maja 1999. godine. Brzina vetra je bila 486 kilometara na čas.\n7. Jedna od najpopularnijih zabluda o tornadu jeste da on ne može da prođe preko doline, planine, jezera ili reka. Kada prođe iznad vode, postaje mlaz vode.\n8. Dva tornada mogu povremeno da se spoje. Ono što se uglavnom događa jeste da veći, snažniji tornado usisa i apsorbuje manji, pa tako udruženi nastavljaju da se kreću.\n9. Prema podacima Nacionalne administracije za okean i atmosferu, samo prošle godine Sjedinjene Američke Države je pogodilo 1.259 tornada. Najviše tornada se dogodilo u Teksasu (228) i Kanzasu (178).\nTornado Sjedinjene Države Vetar Oluje


Naučnici tvrde: Sudije manje vole visoke igrače\nIstraživanje naučnika sa Univerziteta u Roterdamu je pokazalo da fudbalski arbitri češće sude prekršaje visokim igračima, prenosi "Gardijan".\nNaučnici, koji su se bavili tendencijom ljudi da povezuju visinu sa snagom i agresijom, pregledali su više od 100.000 prekršaja iz evropskih liga i međunarodnih takmičenja i ustanovili da sudije češće presuđuju u korist nižih igrača.\nU studiji su učestvovali i navijači, kojima su prikazane dve table sa crtežima igrača podjednako udaljene od lopte. Oni su na pitanje kakav će biti ishod duela u većini slučajeva govorili da će niži fudbaler ostati na zemlji, a veći uzeti loptu i biti "agresor" u duelu.\n"Na utakmicama ima puno situacija koje nisu baš čiste i u kojima sudije moraju da donesu odluku u deliću sekunde. Tada svoju ulogu igraju predrasude i pretpostavke. Naravno da ima puno uzroka i posledica, a jedan od uzroka je i visina. Za sada, ne možemo sa sigurnošću da tvrdimo koliko snažan uticaj postoji, ali sigurno postoji", rekao je Stefen Gisner, jedan od autora istraživanja.\nIstraživanje je sprovedeno zbog predmeta koji se bavi percepcijom moći u poslovnom svetu, a inspirisano je time što je jedan od autora Nils van Kvakvebeke primetio da niži košarkaši beleže manje prekršaja. Nakon pregledanja materijala ustanovljeno je da je 60 odsto prekršaja suđeno igračima koji su od 6 do 10 centimetara viši od svojih žrtava.\n"Jasno je da postoji uticaj vidljive razlike u visini, a efekat je jači što je razlika veća", rekao je on.\nIstraživači su pomislili da je na rezultate uticalo i to što viši igrači po pravilu igraju u odbrani, gde su prekršaji naizgled češći, ali su dodatne analize podataka pokazale da najveći broj faulova prave relativno niski vezni igrači na sredini terena i to mahom nad svojim za nijansu nižim kolegama iz redova rivala.\nNaučnici su saopštili da ipak zaključke treba uzeti sa rezervom, zbog nedosuđenih prekršaja i činjenice da bi za verodostojnije rezultate bili potrebni posebni snimci iz više uglova. U svakom slučaju Gisner, po nacionalnosti Nemac, poručio je selektoru Joakimu Levu šta bi trebalo da radi na Svetskom prvenstvu.\n"Ne biste nazvali Filipa Lama (170cm) prljavim igračem, ali je on veoma agresivan. Ipak, nekako njemu ne sude puno prekršaja. Da sam ja Lev, ja bih rekao Lamu da što češće traži prostor u protivničkom šesnaestercu i da pada", rekao je Gisner.


Požar kod železničke stanici u Kumanovu, prekid saobraćaja kod granice sa Srbijom\n► Požar kod železničke stanici u Kumanovu, prekid saobraćaja kod granice sa\nU blizini železničke stanice u Kumanovu je danas izbio veliki požar, zbog čega je u prekidu saobraćaj kod graničnog prelaza "Tabnovce" između Severne Makedonije i Srbije .\nKako je javila Televizijia Telma, gori više stotina drvenih pragova koji su nedavno izvađeni s pruge jer su oštećeni kada se prevrnuo teretni voz.\nVeliki požar besni nadomak Sidneja\nVeliki požar dužine 60 kilometara, severozapadno od Sidneja u Australiji, toliko je veliki da za sada ne može da se ugasi, upozorili su vatrogasci.\nU požaru stambene zgrade u Odesi na jugu Ukrajine nestalo je 14 osoba, izjavio je danas ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski.


Rekordno zagađenje vazduha u Valjevu u poslednjoj nedelji novembra - Valjevo na dlanu\nHomeEkologijaRekordno zagađenje vazduha u Valjevu u poslednjoj nedelji novembra\nRekordno zagađenje vazduha u Valjevu u poslednjoj nedelji novembra\nVazduh u Valjevu je i protekle sedmice bio zagađen i opasan po zdravlje. Od početka godine zabeleženo je 127 dana sa prekoračenjem graničnih vrednosti suspendovanih čestica prašine, saopštila je organizacija „Lokalni odgovor“, koja sprovodi akciju „Aero Alarm“, u okviru koje je nastao ovaj izveštaj.\nU izveštaju se navodi da je u poslednjoj nedelji novembra u Valjevu zabeležena rekordna zagađenost vazduha, koji je bio opasan po život i zdravlje. U utorak, sredu, četvrtak i subotu zabeleženo da je vazduh „izuzetno loš“, ponedeljak i petak „veoma loš“. U nedelju je vazduh imao indeks „loš“.\nNajviša prosečna dnevna koncentracija suspendovanih čestica prašine za proteklu nedelju zabeležena je u subotu, 27.novembra, kada su suspendovane čestice prašine višestruko prekoračile graničnu vrednost: PM10 u vrednosti od 164,01 µg/m3 i PM2,5 u iznosu od 129,31 µg/m3. Istog dana u 19 časova ostvarene su maksimalne satne koncetracije u vrednosti od 357,33 µg/m3 za PM10 i 305,74 µg/m3 za suspendovane PM2,5 čestice u 20 časova.\n„Visina aerozagađenja u protekloj nedelji je bila takva da je svako mogao osetiti zdravstvene tegobe. Nijedan organ javne vlasti nije obaveštavao javnost o stanju kvaliteta vazduha, niti o opasnostima zdravlje, kao ni merama za zaštitu od aerozagađenja ili merama za smanjenje uticaja na životnu sredinu (Gradska uprava Valjevo, Zavod za javno zdravlje Valjevo, Sektor za vanredne situacije, Ministarstvo unutrašnjih poslova u Valjevu)“, navedeno je u ovom izveštaju.\nPrema podacima Državne merne mreže za automatski monitoring kvaliteta vazduha i informacijama u vazduhu u Valjevu je od početka godine zabeleženo 127 dana sa prekoračenjem dnevne granične vrednosti suspendovanih PM10 čestica (>50 µg/m3), što je više od trostrukog prekoračenja u odnosu na dozvoljenih 35 dana prekoračenja tokom godine propisanih Uredbom o uslovima za monitoring i zahtevima kvaliteta vazduha.


Letovanje, STAR TRAVEL, Grčka, Polihrono, Vila Polistilo Spiti\ngrčka polihrono star travel 1214\nPolihrono Letovanje, Vila Polistilo Spiti\nVila Polistilo Spiti se nalazi nadomak centra Polihrona na oko 15 m od plaže. Zbog svoje atraktivne pozicije i dvorišta koji izlazi na šetalište i plažu jedan je od najtraženijih smeštaja. Vila poseduje trokrevetne i četvorokrevetne studije, četvorokrevetne poluapartmane, kao i petokrevetne i šestokrevetne dupleks apartmane. Svi apartmani se nalaze u prizemlju i na prvom spratu i neki od studija i apartmana imaju delimičan pogled na more. Četvorokrevetni poluapartman poseduje posebnu, vratima odvojenu kuhinju i spavaći deo u kome se nalaze jedan francuski i dva standardna ležaja. Petokrevetni i šestokrevetni dupleks apartmani poseduju po dve odvojene spavaće sobe, potpuno odvojenu kuhinju i prostranu ugaonu terasu. Jedan od studija u prizemlju, koji gleda suprotno od mora, nešto je manjih dimenzija i ima manju terasu – pa je i cenovno izdvojen. Svaki studio, apartman i dupleks apartman poseduje TV i klima uređaj čije je korišćenje uračunato u cenu najma apartmana, a postoji i mogućnost korišćenja Wi-Fi internet. Usluga u vili Polistilo Spiti je na bazi najma apartmana, gosti vile sami održavaju higijenu u apartmanima, dok se posteljina menja jednom u toku boravka.


ICV Archives - Page 2 of 11 - Finansijski Snowboard ICV Archives - Page 2 of 11 - Finansijski Snowboard\nEXCEL NAM VIŠE NE TREBA ZA BUDŽETIRANJE! 26.ICV SRBIJA SASTANAK\nSEMOS – softver za budžetiranje\nILI JESI, ILI NISI (28. ICV SRBIJA SASTANAK)\nU fabrici Carlsberg u Čelarevu, u organizaciji domaćina Carlsberg Srbija i Menadžment Centra Beograd, 15. juna održan je 28. sastanak controllera ICV Srbija.\n4. ICV Kongres Controllera – Controller za 21. vek- Maradona, IT, robot ili nešto sasvim drugo?\nNa 4. ICV Kongresu controllera Srbije okupili smo 500 controllera i CFO na jednom mestu. Ovom rekordnom broju doprineo je sjajan program i fanatastičnih 27 govornika. Tema Kongresa bila je „Controller za 21. vek“.\nCONTROLLERI NA KAFICI – “DOBAR CONTROLLER NIKADA NE SPAVA” (25. ICV SRBIJA SASTANAK)\nStrauss Adriatic, poznatiji pod brendom DONCAFÉ. je organizovao 25 ICV sastanak, na temu controlleri na kafici.\nStrana 2 od 11« «12345...10...» »»


Tamara Dragičević: Ženama se nameće teror spoljnog izgleda | Kultura | Novosti.rs\nINTERVJU Tamara Dragičević: Ženama se nameće teror spoljnog izgleda\nVukica Strugar | 17. mart 2019. 12:52 | Komentara: 4\nTamara Dragičević / Foto Privatna arhiva\nTamara Dragičević čeka drugo dete\nTamara Dragičević uživa sa malom sirenom\nTamara blista u trudnoći\nGLUMICA Tamara Dragičević je u trostrukom iščekivanju: novog naslova na repertoaru Ateljea 212 (predstave "Ovaj će biti drugačiji"), jubilarnog, tridesetog rođendana, koji će je krajem meseca zateći u Ljubljani, na gostovanju predstave "Slavna Florens" i - prinove. Posle ćerke Saše, za nju i supruga Petra Benčinu još jedan razlog za veliku radost.\nDo tada, u njenom fokusu su pozorišne predstave, a od večeras još jedna u matičnom teatru: komad "Ovaj će biti drugačiji" Staše Bajac pobedio je na Hartefaktovom regionalnom konkursu za najbolji angažovani dramski tekst. Predstavu režira Đurđa Tešić, dok o ovom glumačkom zadatku Tamara kaže:\n- Komad počinje upravo tom rečenicom: "Ovaj će biti drugačiji"... Kako i naslov kaže, bavi se muškarcima, ali i ženama. To je priča o tri devojke, tri različita tipa. Zajedničko im je da sve teže da se predstave u najboljem izdanju, kako bi se dopale određenom muškarcu. Svaka iza sebe ima i neku socijalnu dramu. Zarad materijalnih prohteva i "viših" ciljeva pristaju na razne kompromise. Trude se da koriguju svoje lice i telo, želeći da budu drugačije - da bi se na kraju, zapravo, našle u moru istih devojaka.\n- Svako vreme ima neke svoje imperative. Ovo je doba društvenih mreža, rijalitija, instagrama. Mode koja nije prirodna, ali diktira neke nejasne stavove u odnosu prema životu i sopstvenom telu. Nismo želele da pravimo karikature i imitacije, da se podsmevamo takvim devojkama oko nas. Samo smo htele da predstavimo svet i sudbine žena o kojima Staša piše. Živele su u teškim uslovima, u siromaštvu, i nisu imale onoliko koliko su mislile da im je potrebno da bi bile društveno prihvaćene. Kada jedna junakinja kaže, poveravajući se prijateljici, "ovaj će biti drugačiji", ova je podučava šta sve mora da promeni na sebi da bi mu se dopala: kosu, nokte, usne, grudi.\nGLUMAČKA EKIPA U JOŠ jednoj praizvedbi domaćeg savremenog dramskog teksta u Ateljeu 212, okupila se gotovo kompletna ženska ekipa. Tri junakinje igraju Tamara, Ana Mandić i Milica Janevski, dramaturg je Jelena Mijović, kostimograf Maja Mirković, a koreograf Maja Kalafatić. Sa muškim "izuzetkom" - scenografa Siniše Ilića i kompozitora Vladimira Pejkovića. Reprize su 18. i 23. marta, na Sceni "Petar Kralj".\n* Sličnom temom, opsesijom spoljnim izgledom, bavila se još jedna predstava na repertoaru Ateljea, "Pomarandžina kora"?\n- U pozorištu sam već pet godina, a posećujem ga od sedmog razreda osnovne škole. Sticajem okolnosti, još nisam odgledala tu predstavu. Kad smo krenuli sa probama, nametnulo se poređenje s "Pomorandžinom korom". Zanimljivo je da glumci iz te predstave kažu da je u vreme njenog nastanka, ipak, sve bilo blaže nego danas. Sada se fizički izgled menja do neprepoznavanja... Mislim da je to veoma opterećujuće za generacije koje odrastaju, čije vreme tek dolazi.\n- Ne mogu da zamislim do koje granice može da se ode, nadam se da će doći do nekog zasićenja. I da će "najskuplje" i najzanimljivije izgledati žene prirodnog izgleda. Različite i drugačije, kakve i treba da budu.\nPročitajte još: Tamara Dragičević čeka drugo dete\n- Ne bih da generalizujem, ipak, mnogo je žena koje trpe fizičko nasilje, stalno razmišljajući šta smeju a šta ne smeju da kažu, šta moraju da sakriju i prećute. Inače, kao što se njima nameće teror spoljnog izgleda, i muškarci imaju imperative - da obezbede bogat i lagodan život, često po svaku cenu.\nPročitajte još: Tamara Dragičević uživa sa malom sirenom\n- Mi se krećemo u malom umetničkom, zatvorenom krugu i retko se susrećemo sa takvim tipovima. Ali prisutni su svuda oko nas, pa i u medijima. Sa ovom temom i ljudskim sudbinama može da se poistoveti svaka žena ili muškarac. Tekst je potresan i duhovit baš zato što svi, u izvesnoj meri, u njemu prepoznajemo šta želimo i osećamo, a šta nam je usađeno i šta se od nas očekuje, kako bi trebalo da se žena ponaša...\n* Viđate li svoje "klasiće"? Uspešna ste generacija, Miloš Biković, Nina Janković, Jelisaveta Orašanin, Ivan Mihailović, Uroš Jakovljević, Miodrag Radonjić - samo su neki od njih?\n- Nema sumnje, ostvarili smo trajno prijateljstvo. Što kroz projekte, što privatno. Viđamo se, pratimo jedni druge, družimo se, imamo svoje grupe na "Vajberu" i "Vacapu". Ukratko, stalno smo prisutni u životima jedni drugih. Eto, sa Urošem i Ivanom sam i u stalnom angažmanu Ateljea 212.\n* Uskoro ćete ponovo biti i u seriji "Vojna akademija"?\n- Trebalo bi da se radi peta sezona. Moj lik je i dalje prisutan u seriji, a u maju je planiran nastavak snimanja.\nPOZNATA glumica završila je FDU u klasi Dragana Petrovića Peleta, a jedna od prvih uloga u Ateljeu 212 bila je predstava "Balada o Pišonji i Žugi". U međuvremenu, igrala je (između ostalih) i u predstavama "Dobri ujkica", "Konstatin", "Osvrni se u gnevu", "Sablja dimiskija" , "Noćna straža", "Pet života pretužnog Milutina", dok su joj na filmu i televiziji popularnost doneli filmovi i serije "Montevideo, Bog te video", "Miris kiše na Balkanu, "Bićemo prvaci sveta".\nSa suprugom Petrom Beničinom samo se jednom srela na pozorišnoj sceni - u predstavi "Rođendan gospodina Nušića" Zvezdara teatra.


Poverenica sa predstavnicima rumunske nacionalne manjine • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPoverenica sa predstavnicima rumunske nacionalne manjine\nO nama Vesti Poverenica sa predstavnicima rumunske nacionalne manjine\nNa poziv ambasadora Rumunije, organizovan je susret poverenice za zaštitu ravnopravnosti sa predstavnicima organizacija civilnog društva rumunske nacionalne manjine na Srebrnom jezeru. Tema je bila predstavljanje aktivnosti Poverenika, kao i upoznavanje sa primerima iz prakse iz ove oblasti.\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković i ambasador Daniel Banu saglasili su se da je društvo koje deli zajedničke vrednosti tolerancije i ravnopravnosti najbolja podrška na evropskom putu Srbije.\nPrisutni su se najviše interesovali za ostvarivanje prava školovanja na maternjem jeziku, prava na medijsko informisanje na rumunskom, a interesovali su se i za ulogu nacionalnih saveta.\nSastanku su prisustvovale i Tijana Milošević, viša savetnica Sektora za pristupanje po pritužbama, Iva Vučićević iz stručne službe Poverenika i Petrut Aleksandru, drugi sekretar ambasade Rumunije.