Pet decenija od objavljivanja stripa „Korto Malteze“ | Od knjige do duše\n← Raspisan konkurs za učešće na 32. Festivalu mladih pesnika „Dani poezije“\tPaolo Koeljo: Kako da razlikujemo istinskog učitelja od manipulatora →\tPet decenija od objavljivanja stripa „Korto Malteze“\tMar 20\nPrat je tražio sebe (sanjao pomoću svoje olovke i pitao sebe kakav želi da bude – sad to zna: vilenjak) tumarajući za svojim snovima i za sobom Umberto Eko\nDomaćim ljubiteljima stripa pustolovine Korta Malteza nikada nisu predstavljene u potpunosti, a ove godine navršava se pola veka od objavljivanja prve epizode „Balada o slanom moru“ istoimenog strip serijala.\nStrip „Korto Malteze“ je pred italijanskom publikom našao se prvi put 1967. godine.\n„‘Korto’ je jedan od najznačajnijih stripova u istoriji. Delom zato što je to jedinstven slučaj da jedan autor bude i toliko dobar scenarista i takav crtač“, ističe Milan Jovanović, urednik izdavačke kuće Darkvud, koja je ovog februara izdala prve dve knjige ovog serijala – „Balada o slanom moru“ i „U znaku jarca“.\nTvorac ovog junaka je italijanski crtač i ilustrator Hugo Prat. Mnoga dela u koje je pretočio svoj život ispunjen putovanjima ostala su u senci strip ostvarenja „Korto Malteze“. Odnos prema Kortu i stvaralaštvo Huga Prata možda najbolje opisuje Umberto Eko u svom viđenju ovog stripa (Korto Malteze ili nesavršena geografija). On je zapisao: „Prat nema stas, onaj Kortov obris štrkljaste stabljike, ali pogledavši ga bolje iz profila morao sam priznati da tu ima istine (da ima istine u tome da Prat liči na Korta Malteza): linija nosa, oblik usta, jedino ne znam šta. Naravno, Prat nije Korto iz ‘Balade’, nego da kažemo onaj čarobni Korto iz poslednjih epizoda, onih koje u to vreme još nije znao… Prat je tražio sebe (sanjao pomoću svoje olovke i pitao sebe kakav želi da bude – sad to zna: vilenjak) tumarajući za svojim snovima i za sobom.“*\nKorto Malteze je predstavljen kao pustolov i mornar. Njegova individualistička ličnost se gotovo uvek tokom serijala stavlja na stranu pravde, iako to neretko ide na njegovu štetu. Radnja serijala počinje 1913. godine, a kroz nju prolaze različite ličnosti – ubice i srebroljupci, hulje, ljubavnici, prevaranti, i, među njima, lutalica i čovek bez otadžbine Korto Malteze. On je sin gibraltarske proročice i kornvolskog mornara, a rođen je 1887. u Valeti.\n„Korto je veoma zavodljiv karakter. Iako ponekad više antiheroj nego heroj, njegov moralni kodeks je čvrst, a on ga slepo prati“, opisuje Jovanović Pratovog junaka. „Uvek je u potrazi za blagom, ali i kada dođe do njega isuviše lako, on ga se odrekne, tako da potragu za blagom moramo da shvatimo kao metaforu. Život je stalna potraga ili, kako kaže pesnik-filozof, život je borba neprestana.“\nOvaj romantični heroj pogleda uprtog u daljinu, suočavajući se sa različitim plemenima ljudoždera, vojskama, svojim, uslovno rečeno, prijateljem Raspućinom i nadređenim Monahom, pokušava da pronađe sebe. Korto u razradi priče nije toliko samouveren kao u prvoj epizodi.\n„On se predstavlja kao nezainteresovan i tvrdokoran tip, ali reaguje na nepravdu i čini stvari koje su ispravne. Ali nikada neće prihvatiti da je dobar, da je pravednik. Tvrdoglavost je još jedna karakteristika njegovog šarma“, ističe Jovanović, dodajući da je Korto nikome ne polaže račune. „A mnogi čitaoci sanjaju takav život. Svojevrsno ispunjenje pravde, u ovom tužnom birokratskom svetu, leži u tome da ako mi ne možemo uvek da postupamo onako kako bismo želeli, Korto može. U naše ime.“\nKako je spomenuto na početku, izdavačka kuća Darkvud je na ćiriličnom pismu objavila prve dve knjige od dvanaest koje će zaokružiti priču Huga Prata o Koru Maltezu.\n„Od početka postojanja Darkvuda kao izdavačke kuće izdavanje ‘Korta’ bio je jedan od najviših ciljeva“, kaže Jovanović ističući da „Korto“ nikada u celini nije objavljen u albumima u Srbiji. „Komuna je stigla do pola. Imala je svoje mane, ali je početak uradila vrlo pristojno. Piratska izdanja su dobra samo toliko da se čitalac informiše. Godinama smo pokušavali da dođemo do prava, ali Srbija je za velike izdavače malo tržište. Ne samo to, Korto je veliki poduhvat i neće da se upuštaju u saradnju dok ne steknu poverenje. Da ne spominjem da su pomenuta piratska izdanja bila samo dodatna prepreka. Ali bili smo uporni. Naš katalog je u međuvremenu postao impresivan, a to je karta koja otvara vrata“, zaključuje Jovanović\nPosted on 20. mart 2017., in Biblioteka, Knjige, časopisi i pisci. Bookmark the permalink.\tOstavite komentar.\t← Raspisan konkurs za učešće na 32. Festivalu mladih pesnika „Dani poezije“\tPaolo Koeljo: Kako da razlikujemo istinskog učitelja od manipulatora →\tOstavite komentar


Besplatni zdravi obroci za osnovce u nekoliko škola | Mondo.Me Prod\nBesplatni zdravi obroci za osnovce u nekoliko skola\n10. July, 11:43\nBesplatni zdravi obroci za osnovce u nekoliko škola 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n05.11.2019. / 08:03 08:05\nBesplatni zdravi obroci za osnovce u nekoliko škola\nIzvor MINA 05.11.2019. / 08:03 08:05\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja od danas počinje sa podjelom besplatnih zdravih obroka djeci u nekoliko osnovnih škola, kroz Program voće, povrće, mlijeko i mlječni proizvodi za škole.\nKako je saopšteno iz tog resora, program podrazumijeva besplatnu podjelu proizvoda djeci tokom školske godine, u cilju poboljšanja njihovih prehrambenih navika i promocije zdravih stilova života kod najmlađih, a osim podjele obroka podrazumijeva i edukativne aktivnosti.\nProgram će početi u osnovnim školama (OŠ) „Vuko Jovović“ iz Danilovgrada, „Radomir Mitrović“, „Vukašin Radunović“ i „Vuk Karadžić“ iz Berana, „Risto Ratković“ i „Marko Miljanov“ iz Bijelog Polja i „Risto Manojlović“ iz Kolašina.\nIz Ministarstva su kazali da će danas sa primjenom Programa krenuti u OŠ „Vuko Jovović“, „Risto Ratković“ i „Risto Manojlović“.\n„Narednih dana, podjela zdravih obroka će se realizovati i u ostalim odabranim školama, sa dinamikom jednom sedmično. Cilj je da se u narednom periodu u Program uključi što veći broj osnovnih škola u Crnoj Gori“, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da je mogućnost da se u Crnoj Gori počne sa realizacijom Programa Ministarstvo definisalo u ovogodišnjem Agrobudžetu.


U Srpskoj 24 novozaraženih ukupno 267: Četvoro preminulo, 14 izlečeno od korone | Republika Srpska | Novosti.rs\nNovostiOnline/O.M. | 02. april 2020. 09:22 | Komentara: 0\nU Republici Srpskoj registrovana su 24 nova slučaja zaraze virusom korona, što je ukupno 267 obolelih. Do sada su ukupno umrle četiri osobe, a 14 je izlečeno.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite RS Alen Šeranić kaže da su testirane 194 osobe, a pozitivno je deset žena i 14 muškaraca. Od toga je 17 ljudi iz Banjaluke, troje iz Laktaša i po jedno iz Gradiške, Prijedora, Šipova i Kotor Varoši.\n- Njih 10 je iz porodičnih klastera, deo je zaražen u kontaktu sa kolegama s posla, a imamo osam osoba koje se ne mogu izjasniti o kontaktu i načinu na koji su zaraženi. Među zaraženima je i medicinska sestra UKC RS, a već su testirane njene kolege i kontakti koji su negativni - rekao je Šeranović.\nPod zdravstvenim nadzorom trenutno se nalazi 11.493 ljudi dok je 8.500 ljudi izašlo iz nadzora.\n- Hospitalizovano je ukupno 105 pozitivnih osoba na virus korona. U Univerzitetsko kliničkom centru RS gde se leče srednje teški i teški slučajevi nalaze se 42 osobe, a njih šest je na respiratorima. Na pulmologiji je 47 osoba s lakom kliničkom slikom, dok je 10 osoba u izolaciji - istakao je Šeranić.


SAGLASNOST NA ODLUKE NO JP CESTE FBiH D.O.O. SARAJEVO\nRASKINUTI UGOVOR O ZAVIDOVIĆKOJ KRIVAJI\nVlada FBiH je danas donijela rješenja o nominiranju za razrješenje dosadašnjeg sastava i o nominiranju za privremeno imenovanje članova Nadzornog odbora JP BH Pošta. d.o.o. Sarajevo. Na period do 60 dana, odnosno do okončanja postupka kojim će se izvršiti imenovanje po postupku propisanom Zakonom o ministarskim, vladinim i drugim imenovanjima FBiH, nominirani su za imenovanje Suad Mahmutović, Tarik Nuhanović, Safet Trakić, Zoran Marković, Miralem Karić, Adil Spiljak i Dragan Rajić.\nSjednica Vlade FBiH završena je u 14.10 sati.


Nakon što je u osam oblasti na severu Portugala sa potencijalom za vađenje litijuma urađena Strateška procena uticaja na životnu sredinu, dve oblasti su isključene, a za šest se predlaže smanjenje površine za polovinu, saopštilo je Ministarstvo za životnu sredinu i klimatske akcije te zemlje.\nPrema Strateškoj proceni koju je uradio portugalski Generalni direktorat za energetiku i geologiju, "isključena su područja veće urbane, funkcionalne i demografske gustine uz smanjenje za 49% ukupne površine" koja je analizirana u studiji, prenela je portugalska agencija Lusa, a objavio Euroaktiv početkom meseca.\nMinistarstvo je saopštilo da bi tender za dodelu prava za istraživanje i eksploataciju litijuma "mogao da bude raspisan u narednih 60 dana". Nakon tenderske procedure i istraživanja, što treba da se obavi u roku od pet godina, moglo bi da počne vađenje litijuma, pri čemu će se za svaki projekat raditi posebna studija uticaja na životnu sredinu.\nDruga oblast isključena iz planova za litijum je Segura, s obzirom na planirano redefinisanje granica Specijalne zaštićene zone međunarodne reke Taho, što takođe znači ograničavanje rudarenja.\n"Ekološka ograničenja (na te dve lokacije) onemogućavaju istraživanja i eksploataciju, tako da ne mogu biti predmet budućeg tendera", navodi se u saopštenju Ministarstva.\nEURONEWS: Portugals government approves lithium mining despite protests, concerns (1:32)\nU objavljeno članku nije navedeno nezadovoljstvo stanovništva iz ugroženih područja Portugalije, a ono je još kako prisutno i snažno. Tako pokret Minas Não potvrđuje da je šest zona od osam odobreno u Planu istraživanja i istraživanja litijuma, ali naglašava da je u stvari sedam zona sada veoma konkretno ugroženo rudarstvom velikih razmera, uključujući Baroza, koji nije bio uključen u ovu, kako kažu, farsu od procesa procene uticaja na životnu sredinu.\nStoga, pored ostalih mapa ugroženih područja, ovde uključujemo i one Barozo-Alvaa, područja koje nikada nije bilo uključeno u JPP, koje prolazi kroz još nejasniji proces.\nIzvor: Miningwatch.pt, 2021.\nOvaj Državni plan pokrenut je dva dana nakon opštinskih izbora, a zaključci su objavljeni tri dana nakon parlamentarnih izbora. To je još jedan "dokaz dobre volje države u takozvanom demokratskom režimu kojem smo podređeni", poručuju iz ovog pokreta.\nMinas Não tvrdi da sledi borba jača nego ikada, a da je jedini način za uspeh - solidarnost među svim područjima.\n"Napunjene su nam baterije za borbu protiv rudarstva u industriji litijuma i ne nameravamo da branimo samo svoj kraj, pozivamo na solidarnost sva područja u pobunu protiv površinskog kopanja, devastacije životne sredine i dezertifikacije ruralnog sveta. Pozivamo i stanovništvo gradova da ustane i bude solidarno jer su rafinerije litijuma štetne po ljude, životinje i životnu sredinu. Planovi uključuju i oblasti kao što su Matosinjos ili Leiksoes zbog svoje blizine lučkom području, za postrojenje se planira Sines, isto može da zadesi u Barozu ili Argemeli, kao u Sera d’Argi, okrug Viana do Kastelo, ljude u Bragi, Montalegreu ili Argemeli, Pontevedri ili Galiciji. Borimo se za sve ljude i teritorije, za zaštitu životne sredine u celini", poruka je pokreta.\nMinas Não saopštava da ne prihvata da izvori budu zatrovani.\n"Nećemo dozvoliti da prašinu u vazduhu usled eksplozija koje pored ostalog gutaju staništa građena kroz mnoge generacije za buduća pokoljenja. Nećemo upasti u zabludu da za očuvanje životne sredine moramo uništiti sopstvenu zemlju, ali ćemo takođe da se borimo za šire društvene i ekološke promene. Uz odlučnost da branimo naše planine i zajednicu, solidarišemo se sa svima koji brane svoje" - raniji je apel iza kojeg stoji pokret Movimento SOS Serra d’Arga.\nOni su upravo objavili da je lažna vest da Portugalija ima najveće rezerve litijuma u Evropi i dodali prilog:\nPoput Srbije, i Portugalijom se šire parole: "Da životu, ne rudnicima!", "Odbrana života!", a pobunu protiv rudnika litijuma takođe prate izbori, pa se provlače najrazličitiji stranački interesi, međutim, i tamo je prisutna nepokolebljivost: "Rekli smo da ko god pobedi na ovim izborima - rudnici neće proći".\nOvaj pokret je inicirao pojedinačne sastanke sa svakom od političkih snaga kao bi dobio nedvosmislene izjave da li takođe ne prihvataju ovaj najveći napad na teritoriju Portugalije: "Narod je suveren u demokratiji i volja stanovništva mora da bude ispunjena".\nEvropa želi da se oslobodi zavisnosti od uvoza sirovina a jednu od ključnih uloga u tome ima i litijum, ali eksploatacija tog metala u mnogim zemljama nailazi na otpor stanovništva, pisao je nemački dnevnik Handelsblat prošlog leta.\nU dugačkom članku koji je uglavnom posvećen borbi lokalnih vlasti i žitelja Kaseresa, na jugozapadu Španije, protiv otvaranja rudnika litijuma u blizini njihovog grada, list piše da to nije izuzetak i da i u drugim delovima Evrope u kojima je otkriven litijum traju "svađe oko prokletstva i blagoslova" tog otkrića.\n"Na primer u Portugalu, Velikoj Britaniji i Srbiji. Činjenica je da taj laki metal ima važnu ulogu u borbi protiv klimatskih promena jer je jedna od najvažnijih sirovina za proizvodnju baterija i to ne samo za pametne telefone, laptop računare, nego pre svega za električne automobile", piše dnevnik.\nHandelsblat, međutim, ukazuje da su "evropske rezerve u globalnim razmerama relativno skromne, a zabrinutost stanovništva zbog životne sredine velika, što bi moglo i da ugrozi eksploataciju".\nKao primer dnevnik navodi i Srbiju i planove kompanije Rio Tinto sa nalazištem visokokvalitetnog litijuma u dolini reke Jadar, ali i tvrdnje nevladinih organizacija da to može da nanese "nepopravljivu štetu vodi, zemljištu, vazduhu i ljudima". List piše da je i Srpska akademija nauka i umetnosti zamolila vladu Srbije da razmotri nepopravljive posledice.\nTakođe, dnevnik navodi da građanske inicijative optužuju Vladu Srbije da budzašto prodaje litijum, pošto će Rio Tinto u prvih deset godina eksploatacije zaraditi četiri milijarde evra, a država Srbija samo 300 miliona.\n"Oni smatraju da bi bilo bolje da Srbija, poput Bolivije, vrši eksploataciju preko državnog preduzeća, i tako finansira najviše ekološke standarde i ujedno više zaradi", piše dnevnik.\nU Boliviji se, podseća list, prema istraživanjima američkog geološkog instituta sa više od 26,5% nalazi najveći deo od 79,4 miliona tona litijuma, na koliko se procenjuju ukupne svetske rezerve.\nArgentina ima oko 24,3% a Čile 12,1%. Srbija, prema tim podacima, sa oko 1,2 miliona tona tog lakog metala raspolaže sa 1,5% ukupnih svetskih rezervi. U Nemačkoj se nalaze 3,4%, a u Češkoj 1,6% svetskih rezervi, piše Handelsblat.\nList navodi da Evropa želi da postane nezavisnija od uvoza sirovina u važnim oblastima i podseća da je litijum do sada uglavnom uvozila iz Kine, pošto ona ima najveće rafinerijske kapacitete za izdvajanje litijuma iz stenovitih minerala, koji se uglavnom vade u Južnoj Americi.\n"A potrebe su ogromne. Prema podacima Evropske komisije Evropi će 2050. godine za akumulatore energije i električne automobile biti potrebno 60 puta više litijuma nego danas. Potražnja je već podigla cene. Tona litijum-karbonata koji je dovoljno kvalitetan za proizvodnju baterija košta sada u Evropi 12.500 dolara - 30% više nego početkom godine“, navodi list.\n"Zemlje za rezervama litijuma nadaju se da ga neće samo eksploatisati već da će preko tih nalazišta privući i proizvodnju baterijskih ćelija, automobilskih baterija, i kao krajnji korak i proizvodnju električnih automobila", piše list, i navodi reči srpske premijerke Ane Brnabić da Srbija neće dopustiti izvoz sirovog litijuma, već samo polufabrikata ili baterija.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, prema pisanju dnevnika, "sanja o fabrici baterija i električnih automobila u Srbiji" i nada se čak da će u zemlju privući nemačke proizvođače automobila. Dnevnik prenosi Vučićeve reči da bi bilo "šteta da se od tog litijuma ništa ne napravi".\n"Međutim, nadu da zbog nalazišta litijuma mogu postati lokacija za proizvodnju baterija u Evropi, a to je strateška oblast evropske politike, dele mnogi delovi Evrope. Već smo doneli odluku da litijum eksploatišemo samo ako možemo da dovedemo i sledeću fazu u lancu stvaranja nove vrednosti", izjavio je za Handelsblat i portugalski ministar privrede Pedro Siza Vijeira. To podrazumeva oplemenjivanje litijuma i proizvodnju baterijskih ćelija, ili celih baterija u Portugalu.\nSličnu "renesansu" od nalazišta litijuma otkrivenih 2017. godine očekuje i engleski tradicionalno rudarski region Kornvol. "I britanska vlada se nada da će u zemlju dovući ceo lanac stvaranja nove vrednosti u oblasti električnih automobila", piše Handelsblat.\nMeđutim, u španskom Kaseresu projekat eksploatacije litijuma je zbog protivljenja lokalnih vlasti i stanovništva "stavljen na led".\n"Kod nas nikada neće biti izgrađen rudnik litijuma, kaže gradonačelnik Kaseresa Luis Salaja. Taj grad od 100.000 stanovnika nalazi se u regionu Ekstramadura, na jugozapadu Španije. To je jedan od najsiromašnijih delova zemlje. Nezaposlenost među mladima je 56%. Ali Salaju ne obuzima oduševljenje zbog toga što australijska rudarska kompanija Infiniti litijum posle probnih bušenja veruje da se tu nalazi jedno od najvećih nalazišta u Evropi - uprkos svim obećanjima", piše Handelsblat.\nStrah od nestašice i poskupljenja sirovina potrebnih za zelenu tranziciju oživeo je rudarske projekte u Evropi koji mogu doneti ograničene ekonomske benefite, ali rizikuju da ugroze zaštićena područja i izazovu masovnu reakciju javnosti, u autorskom tekstu ocenili su krajem godine poslanici Evropskog parlamenta iz grupe Zeleni.\nU tekstu objavljenom na briselskom portalu Euraktiv pod naslovom "Zaustavite rudarsku navalu u zaštićenoj prirodi", evroparlamentarci Sara Mateu iz Belgije, Manuela Ripa i Henrike Han iz Nemačke upozoravaju na opasnosti masovne eksploatacije resursa u Evropi čiji je cilj smanjenje zavisnosti od uvoza.\nAl JAZEERA: Portugal lithium deposits: Gov’t deciding whether to approve mine (3:15)\nARTE.tv Documentary: Portugal - The Dirty Truth Behind Green Cars I ARTE Documentary (24:33)\nCRNOHUMORNI VIDEO "DOBRODOŠLI U RUDNIK KOBALTA" (3:05)


Vesti online / Vesti / Ex YU / Hag odbio molbu Zelenovića\nHaški tribunal odbio je molbu nekadašnjeg vojnog policajca iz Foče Dragana Zelenovića za puštanje na slobodu nakon što 21. avgusta odsluži jednu trećine kazne i, u skladu sa belgijskim zakonima, ispuni uslov za pomilovanje, javlja dopisnik Srne.\nU obrazloženju odluke, predsednik Haškog tribunala Patrik Robinson naveo je da je praksa Tribunala da okrivljeni mogu da budu pušteni na slobodu pre isteka kazne ukoliko odsluže najmanje dve trećine kazne, što će u Zelenovićevom slučaju biti 21. avgusta 2015. godine.\nZelenović je, nakon postizanja sporazuma sa Tužilaštvom 17. januara 2007. godine priznao krivicu po sedam tačaka optužnice za silovanje i mučenje kao kršenje zakona i običaja ratovanja, počinjene u Foči i okolnim opštinama.\nPretresno veće ga je osudilo na 15 godina zatvora, a ista kazna mu je izrečena i u drugostepenom postupku.\nTužilaštvo je 2004. godine tražilo da se predmet prosledi Sudu BiH, a Zelenović se o krivici potvrdno izjasnio dok je donošenje odluke o zahtevu još bilo u toku.\nZelenovića su u avgustu 2005. godine uhapsile ruske vlasti, a u Hag je prebačen 10. juna 2006. godine.\nEX YU Fila: "Zajednički zločinački poduhvat" izmišljen za Srbe


limun Archives - Porodične gastronomije\nTag arhiva | limun\nBy porodicne gastronomije 06/05/2018 4 Komentara\nNe znam tačno kad i kako sam prestala da jedem slatko. Mislim da ima tome oko 5 godina i što više prolazi vreme, meni su standardne poslastice sve slađe, te njihov ukus sve manje primamljiv. Jedno vreme sam pristajala na deserte iz čiste pristojnosti, u nekim društvenim situacijama, da ukažem poštovanje domaćinu, ali sad ni […]\nKeksići sa limunom, ruzmarinom i belom čokoladom\nBy porodicne gastronomije 07/12/2017 2 Komentara\nMene moja majka rodila sa genom za radoznalost. Ona mi je kao neki ludi auto, vozi me van granica meni znanog i udobnog.\nBy porodicne gastronomije 27/02/2016 6 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)autor teksta: moj mužU pesmi Na putu za Katmandu Džonija Štulića ima i stih: „Prokleta mogućnost izbora mora da postoji…“\nBy porodicne gastronomije 23/02/2016 5 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)Brinem se za generaciju još nerođenih sugrađana. Brinem da smo ih nevine prokazali da budu generacija B – bahati.\nGrilovana limunada sa ruzmarinom\nBy porodicne gastronomije 16/08/2014 Ostavite komentar\n(scroll down for the recipe in English)Ona je vozila žutu poniku brzinom munje čak i niz strme ulice, plivala je kraul a mi svi ostali prsno, ronila je na dah i vadila iz Jadrana velike ukrasne školjke, smela je rukom da uhvati morskog krastavca, igrala je klikere bolje od svih u kraju, spremala je najbolje […]\nProlećni detoks napitak\nBy porodicne gastronomije 13/05/2014 3 Komentara\n(scroll down for the recipe in English)Porodične gastronomije su posvećene pre svega Hedonizmu (ovo mi je predsednik Asocijacije Autentičnih Hedonista posebno naglasio da se hedonizam uvek piše sa velikim H), ali onom osvešćenom, ako tako može da se kaže. Dakle, pazimo šta jedemo i koliko, samo ponekad zabludimo sa nekim holesterolskim čarolijama, vežbamo uglavnom redovno, […]


Sve o infekciji mokraćnih kanala kod dece | Mama Klik\nNaslovna Pitaj stručnjaka Sve o infekciji mokraćnih kanala kod dece\nKod beba se uzorak urina uzima u specijalnim samolepljivim kesicama.\nKod beba je posebno važno da se koža dobro “odmasti” temeljnim pranjem, pre stavljanja kesice. Lekar će prvo tražiti pregled sedimenta urina u kome se lako mogu videti brojni leukociti (leukociturija), ali i bakterije koje ukazuju na postojanje infekcije mokraćnih kanala. Ako se na osnovu sedimenta urina posumnja da postoji infekcija, lekar će tražiti da se iz urina uradi urinokultura. Njen zadatak je da se izoluje bakterija koja je uzrok infekcije, ali i da se odredi najefikasniji antibiotik za lečenje. Dakle, BEZ pregleda mokraće NEMA dijagnoze infekcije mokraćnih kanala.\nOd malena je važno sprovoditi redovnu i temeljnu higijenu genitalija i kod dečaka i kod devojčica. Tekuća mlaka voda uz blagu bebi kupku (ili sapun) je nezamenjiv način pranja genitalnog regiona (uključujući i analni deo). Vlažne maramice treba korisiti samo kad nema mogućnosti da se beba opere (put, boravak u prirodi…). To je najbolji način da se bakterije iz spoljašnjosti “popnu” kroz uretru do mokraćanih kanala.\nAutor: dr Goran Vukomanović, pedijatar/Moj pedijatar\nZašto ne treba da umirujete dete uz pomoć telefona\nHiperaktivnost: Upomoć! Moje dete je neumorno!


Sjedinjene nacionalne manjine Distrikta traže podršku kod zapošljavanja | Brčanski Forum\nSjedinjene nacionalne manjine Distrikta traže podršku kod zapošljavanja\nČlanovi brčaskog UG „Sjedinjene nacionalne manjine“ sastali su se danas sa Nedimom Hamzabegovićem, šefom vladinog Odjela za stručne i administrativne poslove i njegovim saradnicima u prostorijama udruženja.\nPredsjednica „Sjedinjenih nacionalnih manjina“ Brčko distrikta Enida Osmanović predstavila je plan i program rada za naredni period, čiji je fokus na komunikaciji i povezivanju članova, edukacijama, radionicama i pomoći pri zapošljavanju u Distriktu pripadnika nacionalnih manjina.\nOna je napomenula da je udruženje aktivno od osnivanja 2017. godine i istaknula njihov doprinos u izradi Zakona o pravima nacionalnih manjina.\nOsmanović je kao problem naznačila poteškoće prilikom zapošljavanja nacionalnih manjina i dodala da se međusobnim povezivanjem i koordiniranjem mogu postići još bolji rezultati u radu.\nHamzabegović je, uz ostalo, kazao je da Odjel u skorije vrijeme planira zapošljavanje jednog lica iz reda nacionanih manjina u Brčko distriktu u Pododjelu za podršku MZ i NVO.\nHamzabegović je rekao da je u zadnje vrijeme u radu Odjela primijetan zaokret, naročito u dijelu podrške MZ i drugim NVO i dodao da se na ovaj način želi izaći iz kancelarijskog komfora na teren i tako iz prve ruke dobiti informacija o problemima koji muče ili opterećuju rad udruženja.\nSastanku su bili prisutni pripadnici nacionalnih manjina iz reda Roma, Mađara i Albanaca, a podršku je pružila i omladinska organizacija „Proni“ Brčko.


REKONSTRUISANA I MODERNIZOVANA DVORANA SPORTSKOG CENTRA ČAJETINA - UžiceMedia\nNaslovna Sport REKONSTRUISANA I MODERNIZOVANA DVORANA SPORTSKOG CENTRA ČAJETINA\nUkupna vrednost radova je 132 miliona dinara, a sve je finansirano sredstvima čajetinske opštine.\nRadovi na rekonstrukciji i modernizaciji dvorane sprovedeni su u tri faze. Rekonstrukcija je obuhvatila postavljanje nosećih stubova i zidnih konstrukcija kod glavnog ulaza obloženih staklenom fasadom i aluminijumskom maskom, čime je renovirana dvorana produžena za 13 metara u prostoru kod glavnog ulaza. Taj deo obuhvata novoformiranu tribinu iza jednog od koševa, kao i nove svlačionice, prostor za sprave, medicinske i pomoćne prostorije kao i ulaz za gledaoce.\nIzmenjen je i enterijer dvorane – povećana je visina terena, postavljen novi parket i nove konstrukcije koševa, led rasveta. Ukupni kapacitet tribina je oko 1000 mesta, a napravljene su i VIP loža, kontrolna soba, prostor za reporterske ekipe i medija centar.\nIzvođači radova na rekonstrukciji Sportske dvorane Čajetina bili su „Polet“ iz Užica, „Rovčanin inženjering“ iz Prijepolja, „Jedinstvo“ iz Sevojna i MCS Sistem iz Požege a ukupnu vrednost radova u iznosu od 132 miliona dinara finansirala je opština Čajetina.\nDvoranu će otvoriti direktor Sportskog centra Čajetina Nikola Smiljanić i predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović, a otvaranju će prisustvovati sve selekcije sportskih klubova sa teritorije opštine Čajetina. Planirana je dodela zahvalnica najzaslužnijima za renoviranje sportske dvorane.\nU umetničkom programu će nastupiti pesnik Ljubivoje Ršumović, KUD „Zlatibor“ i plesna grupa „Haos animatori“ iz Novog Sada, navodi se u informaciji iz opštine Čajetina, gde je i najava dve utakmice i promocija knjige u renoviranoj dvorani.\nU petak, 8. novembra od 17 časova, biće odigrana košarkaška utakmica između KK „Zlatibor“ iz Čajetine i KK „Mladost“ iz Zemuna. Pre utakmice (14 časova) održaće se promocija knjige o 40 godina postojanja KK „Zlatibor“.\nU subotu, 9. novembra od 18 časova u istoj dvorani odigraće se ženska odbojkaška utakmica između OK „Zlatibor“ iz Čajetine i OK „Valjevo“.\nSvečano otvaranje rekonstruisane i modernizovane Sportske dvorane u Čajetini je u četvrtak, 7. novembra u 17 časova.\nPrethodni tekst„NAJLEPŠA RUSIJA“ Izložba fotografija u Istorijskom arhivu PRATEĆI PROGRAM JPF\nSledeći tekstPOČEO 24. JUGOSLOVENSKI POZORIŠNI FESTIVAL “BEZ PREVODA”


F S ( T\nFilip Stivens („Fajnenšal tajms“)\n15.05.2013. 07:40h Ažurirano: 21.02.2019. 14:42h\nDemokratija je u nevolji. Barak Obama je postao „samo kad bi“ predsjednik, koji bi želio dovesti u red američke finansije, uvesti kontrolu na posjedovanje oružja i zatvoriti Gvantanamo, ali republikanci i dalje na sve to odgovaraju sa „ne“.\nEvropski lideri, s druge strane Atlantika, su oslabljeni ekonomskom krizom.\nOvakvu priču stalno slušam. Pričaju je kineski funkcioneri koji žele da naglase razliku između odlučnog donošenja odluka u autokratskom Pekingu i sve slabije liberalne demokratije. U drugim djelovima svijeta, žalosno stanje bogatih nacija raskrinkava neokolonijalističku laž o univerzalnosti zapadnih vrijednosti.\nTakve ideje su više nego obmanjujuće. One klasifikuju pritisak sa kojim se suočavaju sve države kao izazov koji se isključivo odnosi na demorkratska društva. I uprkos tome, očajnički eho se uvukao u diskurs izabranih političara. Čelnici oplakuju svoju nemoć. Oni se žale da žive u vremenu anti-politike.\nTjeskoba i ljutnja evropskih birača odražava neuspjeh izabranih vlada. Stare poluge vlasti više ne rade. Obećanja nisu ispunjena ne zbog zlih namjera, već zato što je kapacitet pojedinih nacija za djelovanje ograničen. Ovo nema veze sa slabošću demokratije, niti sa EU ni sa imigrantima. Krivac je globalizacija\nBilo da se radi o Pokretu pet zvjezdica Bepea Grila u Italiji ili o Britanskoj stranci za nezavisnost, vjetar duva u leđa populistima koji se predstavljaju kao patriote.\nBritanska stranka za nezavisnost (UKIP) Najdžela Faradža je najnoviji pokret u koji su mnogi uskočili. Stranka koju je Dejvid Kameron nekada ismijavao i nazivao „rasistima iz ormara“ je na proteklim lokalnim izborima dobila više od dvadeset odsto glasova uz pomoć svoje anti-imigrantske i anti-evropske politike. Britanski premijer je sada obavezan da donosi zakone kojima se isključuju stranci.\nPokret pet zvjezdica je sve samo ne paralizovao italijansku politiku, ma koliko oksimoronski ova ideja zvučala. U Grčkoj i Mađarskoj postoji tanka linija između desno orjentiranog populizma i fašizma. Francuski anti-islamski Nacionalni front je u usponu. Finska ima svoje Prave Fince.\nMađarski premijer Viktor Orban naginje prema homofobnom ekstremizmu pri čemu dnevni red njegove partije Jobik neugodno podsjeća na tridesete godine prošlog vijeka.\nOsim pritužbi izazvanih padom životnog standarda, ono što ujedinjuje ove pokrete je duboko neprijateljstvo prema „spoljnom svijetu“ - Evropskoj uniji, silama globalizacije i imigraciji.\nBritanci ne žele da im Brisel „šefuje“, Francuzi ne žele da se odreknu civilizovanog socijalnog modela zbog konkurencije iz Kine. Imigranti koji su uvijek žrtveno jagnje u vrijeme krize su optuženi da oduzimaju radna mjesta i potkopavaju socijalnu i kulturnu koheziju.\nDemokratija ponekad zahtijeva kratkoročni kompromis između legitimiteta i učinkovitosti. Republikansko vođstvo se prepalo populizma Čajanke, dok Kameron strahuje od uticaja Stranke za nezavisnost na sve stariju i slabiju konzervativnu bazu.\nAko se osvrnemo na događaje u Evropi u proteklih nekoliko godina nije teško zamisliti da bi benigni autokrata uradio bolji posao od 27 izabranih vlada kako bi se okončala agonija eurozone. Ne treba da budemo iznenađeni. Često ponavljani opis demokratije kao najgoreg oblika vladavine izuzev svih njenih alternativa dobro oslikava trenutno stanje. Ne bi malo Evropljana mijenjalo pravo glasa za brza rješenja problema eurozone.\nGrilov antisistemski pokret privukao četvrtinu birača u Italiji\nMeđutim, oni koje i najmanje interesuje istorija osvrnuli bi se na kvalitet vođstva. Osjedjele glave bi trebalo da budu oprezne kada žale za proteklim vremenima. Ipak, upoređivati današnje lidere sa evropskim poslijeratnim gigantima nam daje više od polovine objašnjenja za ovaj nered.\nS jedne strane, populisti su na tragu nečega. Tjeskoba i ljutnja evropskih birača odražava neuspjeh izabranih vlada. Predsjednici i premijeri su otkrili da stare poluge vlasti više ne rade. Obećanja nisu ispunjena ne zbog zlih namjera, već zato što je kapacitet pojedinih nacija za djelovanje izrazito ograničen.\nOvo nema veze sa slabošću demokratije, niti sa EU ni sa imigrantima. Krivac, ako ga tako možemo nazvati, je globalizacija. Politički mega trend proteklih decenija je bilo širenje moći, od država do država i od starih elita do građana.\nEkonomska međuzavisnost i bezgranična komunikacija ostavlja vlade da se takmiče sa multinacionalnim kompanijama, sa proliferacijom nevladinih organizacija i vjerskih i etničkih zajednica koje nemaju poštovanja prema državnim granicama. Digitalna revolucija daje moć svima onima koji su nekada bili isključeni iz političkih debata.\nDnevni red mađarskog Jobika neugodno podsjeća na 1930.\nPolitičke i ekonomske pritiske ne osjećaju samo demokratska društva, pitajte Kineze o usponu uličnih demonstracija ili despote s Bliskog istoka koje se mole da pobjegnu od ustanaka. Što se tiče budućnosti demokratije, ne vidim da će Rusi dozvoliti Vladimiru Putinu da dodatno učvrsti svoju represiju, ili da će Egipćani zahtijevati povratak Hosnija Mubaraka.\nTekst je preuzet sa Radio Slobodna Evropa\n1 / 3 Foto: Spectator.co.uk\nTimo SoiniBepe Grilpopulistidemokratija\n05.07. 21:29 h\t29580\n05.07. 08:19 h\t26\t27893\n05.07. 10:04 h\t33\t21453\n05.07. 12:15 h\t21072\n05.07. 15:51 h\t119\t20609


Rabljeni Forvarderi naprodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Šumarska oprema > Forwarderi\nU nastavku nađite oglase rabljene forwarderi iz sektora šumarstva dostupne na Massucu. Kliknite sve marke rabljene forwarderi ako želite provjeriti dostupne rabljene forwarderi strojeve razvstene po marki.Da bi smanjili rezultate pretraživanja forwarderi molimo koristite lijevu stransku navugaciju.\nOvdje je kompletna lista lista polovnih forwarderi za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


(VIDEO) PRESRETNUT PROJEKTIL ILI DRON?! Eksplozija iznad Rijada: Spriječen napad proiranskih Huta na saudijsku prijestolnicu! - GlobalCir\nSaudijska Arabija saopštila je danas da je presrela nesumnjivi raketni ili bespilotni napad na svoju prIJestoLnicu Rijad, za koji odgovorne smatra jemenske pobunjenike Hute.\nKorisnici društvenih mreža objavili su video snimke eksplozije u vazduhu iznad Rijada, a državna televizija u Saudijskoj Arabiji citirala je vlasti u kraljevini koje su priznale da je do presretanja došlo, prenosi AP.\nFootage from Malaz , #Riyadh pic.twitter.com/MEBFa6BdOB\nHuti drže pod kontrolom glavni grad Jemena Sanu od septembra 2014., a Saudijska Arabija i njeni saveznici pokrenuli su rat protiv njih u martu 2015. godine kao podršku jemenskoj međunarodno priznatoj vladi.\nThe airspace over Riyadh is closed. We received this video from a resident of Riyadh where a missile (probably Yemeni) was intercepted by Saudi defence shield.\nRight now all flights are on hold around Riyadh airport. pic.twitter.com/hvgkSEfOs2\n— PakistanAviation (@PKAviation) January 23, 2021\nZapadni analitičari, Saudijska Arabija i USA tvrde da Iran Hutima isporučuje oružje, uključujući i balističke rakete, što Teheran poriče, navodi agencija.\nUSA su u posljednjim potezima Trampove administracije militantni pokret jemenskih Huta proglasili terorističkom organizacijom. Pored toga državni sekretar Mike Pompeo razotkrio je veze Irana i terorističke organizacije Al-Kaida, nakon što je drugi čovjek te terorističke organizacije ubijen u Teheranu u operaciji američkih službi.


Janko Tipsarević - Teniski klub Partizan\nBrowse: Home / Fabrika šampiona / Janko Tipsarević\nJanko Tipsarević (Beograd, SFRJ, danas Srbija. 22. jun 1984) je profesionalni srpski teniser. U svojoj karijeri od turnira je osvojio dva fjučersa i 10 čelendžera. Pobednik je Otvorenog prvenstva Auatralije za juniore 2001. Do sada nije osvojio ni jedan ATP turnir. Zajedno sa saigračima iz reprezentacije Srbije je osvojio titulu u Dejvis kupu 2010. Janko je trenutno treći srpski teniser po ATP rangu.\nTipsarević je poznat kao teniser koji najbolje partije pruža protiv visokoplasiranih tenisera i zato ga često zovu ubicom favorita. Deset puta je pobeđivao igrače iz prvih 10, a to su Endi Rodik i Tomaš Berdih po dva puta, Fernando Gonzales, Mihail Južni, David Ferer, Džejms Blejk, Gael Monfis i Endi Mari. Takođe je ostvario i pobede protiv igrača koji su ranije bili najbolji na svetu, Karlosom Mojom, Maratom Safinom i Lejtonom Hjuitom.\nTipsarević je počeo da igra tenis 1993. godine, kada je imao 9 godina. Sa osam godina je počeo da igra za Novobeogradski teniski klub, a trener mu je bio Rus Roman Savočkin. Kao junior, pobedio je na Otvorenom prvenstvu Australije za juniore 2001. godine. Pošto je igrao u četvrtfinalu Otvorenog prvenstva Francuske za juniore, krajem 2001. godine našao se na drugom mestu juniorske ATP liste. Iste godine po prvi put je učestvovao u jugoslovenskoj Dejvis kup reprezentaciji. Prvi fjučers turnir je osvojio 2001. godine u Beogradu. Drugi je osvojio 2002. godine u Meksiku.\nNa ATP listi se našao 2003. godine pošto je osvojio prvi čelindžer u Indijanapolisu. Na svom prvom Grend slem je učestvovao 2003. godine i to na Otvorenom prvenstvu SAD kada je izgubio u prvom kolu kvalifikacija. Godine 2004. Janko je učestvovao i izgubio u prvom kolu Otvorenog prvenstva Francuske i Vimbldona. Kasnije je iste godine osvojio dva čelindžera u singlu i jedan u dublu. Godine 2005. Tipsarević je igrao na 15 ATP turnira, i po prvi put se probio među prvih 100 igrača na ATP listi. Učestvovao je u drugom kolu Otvorenog prvenstva Australije i Francuske. Iste godine stigao je do trećeg kola na Vimbldonu.\nGodine 2008. stigao je do 3. kola Otvorenog prvenstva Australije, gde je izgubio od prvog tenisera sveta Rodžera Federera nakon 4 i po sata igre, rezultatom 7-6 (5), 6-7 (1), 7-5, 1-6, 8-10. Do tada Federer nikada nije igrao čak 18 gemova u poslednjem setu. Iste godine dolazi do 1/4 finala Majami mastersa. Ostvaruje najbolji plasman u karijeri, 33. mesto i dobija status nosioca na Rolan Garosu. Drugu godinu za redom dolazi do 4. kola Vimbldona.


Odgođeni lokalni izbori u Palestini određuju i budućnost Hamasa | advance.hr\nOdgođeni lokalni izbori u Palestini određuju i budućnost Hamasa\n1Objavljeno: 12. Rujan '16.\nPalestinska vlada je 21. lipnja objavila raspisivanje lokalnih izbora na Zapadnoj obali i u Pojasu Gaze za 8. listopada, odnosno izbore za lokalna tijela u specifičnim administrativnim zemljopisnim područjima koje su kao takve iscrtane u Ministarstvu lokalne uprave. Središnji izborni odbor napravio je hodogram za lokalne izborne procese, uključujući registraciju, najavu i zabranu kandidiranja i javne predizborne kampanje pa sve do samog izbornog procesa i obznane rezultata.\nIako bi se po zakonu lokalni izbori trebaju održavati svake četiri godine, niti jedan izborni proces na Palestinskom teritoriju nije održan u posljednjih deset godina. Zadnji su bili održani 2004./2005. kada je uključeno 262 lokalnih tijela. Godine 2012. samo je Zapadna obala održala svoje lokalne izbore za 340 lokalna tijela, dok je Hamas, koji upravlja Gazom, bojkotirao te izbore, upozoravajući da su članovi pokreta pod prismotrom i potragom palestinskih sigurnosnih snaga. Takvi lokalni izbori uključuju velika lokalna upravna tijela, ali i manje urede koji upravljaju poslovima gradova i sela, od vodoopskrbe do tržišta. Njihova veličina ovi...


MUK U ZGRADI, MLADIĆ PAO SA VISINE POD NERAZJAŠNJENIM OKOLNOSTIMA: KOMŠIJE POTRESENE ZBOG SMRTI MOMKA | Hayat.ba\nMUK U ZGRADI, MLADIĆ PAO SA VISINE POD NERAZJAŠNJENIM OKOLNOSTIMA: KOMŠIJE POTRESENE ZBOG SMRTI MOMKA\nStrašna tragedija se noćas oko 3.30 sati dogodila u Nišu kada je nađeno tijelo maloljetnog V. P. (17) u Ulici Maksima Gorkog na Bulevaru Nemanjića. Za sada, kako saznaje Kurir iz istrage, nema sumnjivih okolnosti koje bi ukazivale na nasilnu smrt.\nMomak je pao sa visine pod nerazjašnjenim okolnostima. Sproveli smo istražne radnje, rečeno je Kuriru. Momak je pronađen ispred svoje zgrade u kojoj je stanovao na petom spratu.\nNe možemo sada ništa da kažemo. Nismo u stanju bilo šta da pričamo – rekao nam je vjerovatno otac nesretnog dječaka kada je otvorio vrata. Za sada nije poznato da li je mladić pao sa svoje terase ili sa zgrade u kojoj stanuje.\nPolicija je došla po obavještenju Hitne pomoći što znači da nije bilo nikakvog prijavljenog narušavanja reda.\nPrva komšinica koja stanuje sprat niže kaže da momak potiče iz fine građanske porodice.\nKomšije kažu da je bila neka sjedeljka kod njih u stanu, ali ja nisam čula nikakvu buku iako je moj prozor desetak metara udaljen od njihovog. Bila sam budna do 2.00 ujutru i stvarno se nije čula ni glasna muzika. Suprug mi je rekao jutros da je video tijelo s prozora kada je došla policija i Hitna pomoć. Ne znam nešto dublje momka, ali uvijek se uredno javljao na hodniku, znam da mu je otac valjda vojno lice, da su fini ljudi i zaista mi je žao što se tako jedan mladi život ugasio – kaže ona. Ova komšinica dodaje da je kako ona tako i cijela zgrada potresena zbog smrti momka.\nIspred zgrade su i jutros bili uočljivi tragovi krvi gdje je momak pao.\nNovinari koji su bili ispred zgrade jutros nisu bili poželjni ni za drugove pokojnog dječaka.\nPOGINULA MAJKA ŠESTORO DJECE, POZLILO JOJ DOK JE VOZILA: POKOSIO JE INFARKT PA SLETJELA S PUTA!\nEmrah Fejzović - 15/06/2022 06:24\nNOVI DETALJI O LIKVIDACIJI NOVOPAZARCA: PJEVAČ SE PRIJE UBISTVA NAGLO OBOGATIO, KUPIO DVA SKUPOCJENA VOZILA\nAdmir Jamaković - 14/06/2022 22:35\nNermina Hasić - 01/06/2022 12:53


Janković i ambasade rušilački elementi?\nEmisije Autor:TV Nova S15. sep. 202121:17\nSaša Janković Foto: Nova S\nNekada ljuti rivali na izborima, Saša Janković i Aleksandar Vučić, nenadano su postali deo priče o zaveri. Janković je za naš portal svedočio o tome, Vučić mu se zahvalio na obelodanjivanju informacija, a tabloidi su istog trenutka raširili mrežu sumnjivih međunarodnih krugova koji rade o glavi predsedniku.\nAutor: FIlip Vidojević\nDa li je neko te 2017., nakon svih optužbi, mogao da zamisli da će četiri godine kasnije Janković i Vučić biti deo priče u kojoj, svako na svoj način, raskrinkavaju navodnu zaveru? Duhove iz boce je, sasvim iznenađujuće, pustio drugoplasirani kandidat na prethodnim predsedničkim izborima…\n„Kada su me svojevremeno pitali da li mislim, inače to su bili najčešći saveti ovih političkih magova.. ne, ne kao, ti i Vučić ste isto godište, čak se i znate, on tebe kao nešto poštuje…kao ajde ti budi super sa njim pa podvuci mu se pod kožu, pa to sve super, pa u jednom momentu ti to preokreneš…Ja kažem, da, da to verovatno tako ide, samo ljudi, ja da sedim sa nekim i da razmišljam kako ću da postanem kalif umesto kalifa, to je ružno“, rekao je bivši predsednički kandidat Saša Janković.\n„I stratezi i ambasadori i kvazi prijatelji, zato što kažu..ne, ne, Saša tako se osvaja vlast. Pa onda ok, ako nećeš ti, sa kim bi mogao da sarađuješ u SNS-u. Znaš ako Vučiću slučajno otkaže srce, nešto mu nije ok srce…ja kažem, znate šta, ajmo da se pravimo da ja ovo nisam čuo jer ako prihvatim da sam to čuo to što ste rekli, onda mi više nemamo šta da pričamo. Bez obzira što mi je taj čovek učinio najgore stvari u životu, pa šta ću ja biti ako na takav način budem razmišljao o njemu?“, dodao je Janković.\nNavodeći da su to najekstremniji primeri funkcionisanja našeg političkog života, Janković je raspalio inspiraciju tabloida koji su priču pretvorili u senzaciju! Bliže objašnjenje svega rečenog zatražili smo ponovo od Jankovića, a odgovor smo dobili u SMS poruci.\n„Ne bih se bavio interpretacijom tabloida, ulazio u njihovu igru, niti objašnjavao svoje reči ljudima koji svoju nesigurnost kompenzuju teorijama zavere – ko god hoće da čuje moje reči onako kako su rečene – može“, rekao je u SMS poruci Saša Janković.\nČuo ih je naravno i predsednik.\n„Za mene nema prevelikih novosti, ali sam mu zahvalan što je to javno rekao i sasvim sam siguran da nije slagao. Važno je da je gospodin Janković rekao da su to ambasadori, a ne niži službenici. Oni su time, što su želeli promene i nisu krili da žele promene, samo pokazivali koliko dobro žele svojoj zemlji, a koliko manje dobro žele našoj zemlji. Ja ne mislim da su oni želeli da me ubiju, naprotiv, samo im je neko dostavljao moj kardiovaskularni karton. Tako da….se neko nadao da ću malo brže da umrem“, rekoa je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nI šta nakon ovog saznanja? Da li smo čuli nešto novo i u kom smeru će ići dalji zaplet?\n„Ono što je meni važnije i što je važno za građane i građanke Srbije … da se manemo gluposti, da počnemo da razmišljamo na koji način se biraju naši predstavnici. Tri faktora: prvi su ključni igrači međunarodne zajednice, obezbeđuju izbor koji odgovara njihovim interesima, u tom smislu bi bilo interesantno od Jankovića, da li je sem tog pritiska imao i neke druge, bliskost uticajnim ogranizacijama poput crkve . Treći tek je faktor su neke preferencije vrednosti nas kao glasača“, smatra politički analitičar Zoran Stojiljković.\nNe računajući aktere ove priče, od ostalih političara za sada se javio samo Dragan Đilas. On tvrdi da je zbog teških optužbi, Janković dužan da kaže ko su ambasadori koji su mu predlagali da se približi Vučiću, te da njemu niko ništa slično nije pomenuo.\nPogledajte ceo prilog u emisiji „Među nama“:\nAleksandar VučićambasadeMeđu namasaša janković


Svijet se priprema za drugi talas virusa\ndrugi talas očekuje se na jesen\nKako navodi AP, Francuska planira da novoizgrađena odeljenja intenzivne njege budu spremna za drugi talas virusa, a zdravstvene vlasti kažu da je ta zemlja udvostručila broj kreveta za intenzivnu njegu u jeku sadašnje epidemije na više od 10. 000\n7665 pregleda\t2 komentar(a)\nDetalj iz Njemačke, Foto: AP, AP\nPrvi udar koronavirusa na severnoj zemljinoj hemisferi je izdržan, uz zastrašujuće brojke o masovnosti obolijevanja i žrtvama.\nUz upozorenja stručnjaka, mnoge zemlje pripremaju za takozvani drugi talas virusa kovid 19, koji se očekuje na jesen, piše b92.\nKolektivnog imuniteta, naime, još nema u dovoljnoj mjeri, a razvoj vakcine je tek u povoju. Stoga, dok su u pojedinim djelovima Evrope već povučeni prvi koraci ka povratku na život kakav je bio prije pandemije koronavirusa, pojedine zemlje u svijetu, uključujući i neke na Starom kontinentu, pripremaju se za eventualni drugi talas koronavirusa.\nPripreme za scenario drugog udara koronavirusa već su u toku u Njemačkoj, gdje pripadnici vojske pretvaraju jedan berlinski sajamski centar u bolnicu, dok će petina kreveta na odeljenjima intenzivne njege ostati kao rezerva za venetualni povratak kovid 19 na jesen.\nKao oruđe u borbi protiv novog talasa ubudiće će služiti i mobilna aplikacija namijenjena praćenju kontakata zaraženih osoba.\nKako navodi AP, Francuska planira da novoizgrađena odeljenja intenzivne njege budu spremna za drugi talas virusa, a zdravstvene vlasti kažu da je ta zemlja udvostručila broj kreveta za intenzivnu njegu u jeku sadašnje epidemije na više od 10. 000.\n"Moramo zadržati krevete u slučaju povratka epidemije i ostati na oprezu", rekao je direktor nacionalne zdravstvene agencije Žerom Salomon.\nŠto se tiče samog koronavirusa, u nekim zemljama već je zabiljeležen ponovni porast broja zaraženih, a jedan od takvih slučajeva, pored Njemačke, je i Singapur, uprkos uspjehu koji je tamo postignut u suzbijanju pandemije u ranoj fazi.\nNa opasnost od novog talasa koronavirusa tokom naredne jeseni upozorili su i predstavnici američkih zdravstvenih vlasti, a u saveznoj državi Nju Džerzi - drugoj u SAD po broju oboljelih i umrlih od koronavirusa - raspoloživi prostor u zgradama dve tamošnje bolnice pretvoren je u odeljenja za lečenje obolelih od koronavirusa.\nNa opasnost od novog talasa koronavirusa tokom naredne jeseni upozorili su i predstavnici američkih zdravstvenih vlasti, a u saveznoj državi Nju Džerzi - drugoj u SAD po broju oboljelih i umrlih od koronavirusa - raspoloživi prostor u zgradama dve tamošnje bolnice pretvoren je u odjeljenja za lečenje oboljelih od koronavirusa.\nU izjavi za "Tajms", Robin Šatok, profesor na londonskom "Imperijal kolezdžu", izjavio je da nije poznato da li koronavirus ima sezonski karakter, ali da se može očekivati da broj slučajeva kovida 19 ponovo poraste pošto počne normalizacija životnih prilika.\nJedan od novijih primera je pandemija podtipa gripa A, poznatijeg kao H1N1, iz 2009, koja je počela u aprilu te godine, a potom se najesen ponovo pojavila u Sjedinjenim Američkim Državama i u umjerenom klimatskom pojasu na severnoj hemisferi.\nSADRobert RedfildRobin ŠatokpandemijaKoeonavirusVelika BritanijaBoris DžonsonFrancuskaNjemačkaAngela Merkel\n19.06. 13:30 h\t445\t28793\n19.06. 08:11 h\t31\t25466\n19.06. 14:53 h\t51\t13217\n19.06. 18:28 h\t170\t7720\n19.06. 19:36 h\t6935


ce BOSANSKE PATRIOTE POŠTUJU SVAKOGA! Izetbegović: Nikada više kalkulacije na Balkanu neće se praviti bez nas\nBOSANSKE PATRIOTE POŠTUJU SVAKOGA! Izetbegović: Nikada više kalkulacije na Balkanu neće se praviti bez nas\n20.08.2017. u 14:17\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović poručio je danas u Cazinu da "veličinu naše odbrane i naše borbe sa ove historijske distance još uvijek ne sagledavamo valjano u svoj njenoj grandioznosti"\nFOTO: Izetbegović (AA)\nČlan Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović tokom posjete Krajini na obilježavanju 25. godišnjice formiranja cazinske 503. Slavne brdske brigade.\n„Zbijeni u opkoljene enklave, izloženi embargu na oružje, izloženi izdajama i unutrašnjim i vanjskim, izdržali smo ono što bi malo koji narod na svijetu izdržao. Sami smo proizvodili oružje, hranu, energiju“, kazao je Izetbegović u obraćanju građanima na obilježavanju 25. godišnjice formiranja cazinske 503. Slavne brdske brigade.\nIzetbegović je podsjetio na neke ranije procjene prema kojima je predviđano da će "Bosna šapatom pasti".\n„Pa su se kladili da će to trajati mjesec ili tri mjeseca ili 100 dana, a trajalo 1.250 dana i Bosna nije pala. Naprosto, ne možete poraziti narod koji ne pristaje na poraz“, istakao je Izetbegović i podsjetio da je 1993. godina bila najteža jer to je period u kojem su se agresoru priključili i izdajnici pod vodstvom Fikreta Abdića.\n„Naši su i Iliri i Kelti i Slaveni i Japodi, i srednjovjekovni kraljevi su naši. Poštujemo i ono što su Osmanlije i Austro-ugarska učinili za ovu zemlju. Jugoslavija je bila naša i partizani su naši, dakle svako ko je gradio i branio ovu zemlju. Prije se u Bosni niko drugačije i nije zvao nego Bošnjanin. Danas je to drugačije i mi to prihvatamo. Neka se svako zove kako hoće i neka se Bogu moli onako kako ga je njegova majka naučila. Mi poštujemo i crkve i džamije i sinagoge, svačije nošnje, običaje i vjeru i bolilo nas je rušenje svakog mosta, svake bogomolje, a najviše nas je bolilo rušenje odnosa među narodima koji nose isti genetski kod. Naravno da ne počinje historija s nama ali vi, ovi ljudi ovdje ste iznijeli najvažniji dio te historije“, naglasio je Izetbegović.\nIzetbegović je poručio i da "nikada više ništa neće biti isto".\n„Nikad više na Balkanu, a naročito u Bosni i Hercegovini, nikakva se računica ni kalkulacija neće napraviti a da se mi ne uzmemo u obzir. Nikada se više neće vladati ovom zemljom niodakle i nikada više nećemo ginuti ni za koga i ni za što, osim za našu djecu i našu zemlju“, rekao je Izetbegović i podsjetio na bogate resurse kojima BiH raspolaže, među kojima su vode, rude i ljudski resursi, obrazovani mladi ljudi čiji odlazak iz zemlje treba zaustaviti.\nOn je kazao, kao odgovor onima koji nagrađuju ratne zločince i prijete cijepanjem države, kako je potrebno ubrzati provođenje reformi te što prije stupiti u članstvo u NATO i Evropsku uniju.\nKazao je da je za narod država ono što je kuća za familiju i da tu kuću treba unapređivati. Prisutnima su se, između ostalih, obratili i gradonačelnik Cazina, Nermin Ogrešević i premijer Unsko-sanskog kantona Husein Rošić.\nDelegacije su prethodno položile cvijeće ispred spomen-obilježja cazinskim šehidima. Izetbegović je održao i sastanak s gradonačelnikom Ogreševićem, a ranije danas je posjetio i Veliku Kladušu.


Prioritet gradnja škole u Mirijevu. Prestonici potrebna nova odeljenja | Beograd | Novosti.rs\nB. Borisavljević | 02. jun 2020. 13:15 | Komentara: 0\nSlavko Gak u obilasku buduće osmoletke u Leštanima / Foto Beoinfo\nPodela knjižica na "zakazivanje": Korona promenila i preuzimanje svedočanstava\nEpidemiolog Tiodorović OTKRIVA: Evo kada će sa radom početi ŠKOLE i FAKULTETI\nČasovi u blokovima šest dana nedeljno za osnovce, predavanja preko platforme RTS Planeta za srednjoškolce: Detaljno uputstvo za onlajn nastavu\nPRESTONICI su potrebne tri nove škole, kako bi se smanjio pritisak đaka na već postojeće obrazovne ustanove. Upis prvaka prethodnih godina pokazao je da se "klupa više" traži na Zvezdari, Paliluli i Voždovcu. Radovi na izgradnji osmoletke u Leštanima teku po planu, tako da će od septembra đaci krenuti u jednu od najmodernijih škola.\nGradnja osnovnih i srednjih škola i vrtića teče po planu, a iz gradske kase će za te namene, u ovoj godini, biti izdvojeno oko 900 miliona dinara.\nNova škola u Leštanima znatno će rasteretiti OŠ "Nikola Tesla" u Vinči, koja je osmoletka sa najviše đaka u Srbiji i upisuje po desetak odeljenja prvaka. Primat joj je, prošle godine, "za dlaku" preuzela OŠ "Pavle Savić" u Mirijevu.\nKolika je gužva, govori i podatak da su lane roditelji od četiri ujutru čekali, a sva mesta su popunjena za nepuna dva dana. Ove godine, situacija je gora. Zbog manjka prostora biće upisano čak tri odeljenja prvaka manje. Mesta ima za 230 do 240 predškolaca, prijavilo se već oko 360 njih.\n- Za novu školu u Mirijevu, u ovom trenutku, rešavamo imovinske probleme, a kada formiramo parcelu, to će biti najvažniji korak za dalje - kaže Slavko Gak, sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu. - Takođe, rade se planovi i za izgradnju jedne škole na levoj obali Dunava, kao i u naselju Veljko Vlahović. Narednih godina biće dosta posla u ovom resoru.\nNa školi u Leštanima završeno je više od 60 odsto radova. Građevinski deo je gotov, a trenutno se radi na opremanju škole. Površina osmoletke je 5.500 metara kvadratnih, a mesta ima za oko 1.500 učenika.\nĐaci će dobiti fiskulturnu salu, koja će biti među najboljim u gradu, kao i dva sportska terena na otvorenom. Planiran je upis dva odeljenja prvaka, čime će se rasteretiti škola u Vinči.


Gračanica : Preduzetnici iz regije Birač na sajmu preduzetništva u BiH „GRAPOS EXPO 2017"\nImamo 143 gostiju i 1 član na mreži\nOve sedmice 727\nOvaj mjesec 12301\npetak, 21 april 2017 08:21\nGračanica - Na najvećem Sajmu preduzetništva u BiH „Grapos Expo 2017“ koji je otvoren u utorak u Gračanici, učestvuju i preduzetnici iz regije Birač. Ovo je prilika da deset preduzetnika predstavi svoje proizvode i ideje, ostvari poslovne kontakte, kao i da se upoznaju i umreže sa preduzetnicima iz cijele BiH i svijeta.\n„Jako sam zadovoljna sajmom, zainteresovanošću za naš štand, neki se čak interesuju i da kupe moje proizvode, a ja to nisam planirala, ja sam htjela samo da izložim proizvode. Hvala Udruženju 'Prijatelji Srebrenice' koje nam je omogućilo da učestvujemo u projektu i prisustvujemo na jednom ovakvom sajmu“, rekla je Slađana Perić, iz kompanije „Metropolis“ iz Zvornika.\n„Ovo mi je prvi sajam na kojem učestvujem, jako sam zadovoljna, sajam je dosta posjećen, i naš štand privlači puno posjetilaca. Veliki broj ljudi sada ima uvid u to kako pravimo naš nakit, i samim tim će više ljudi poželjeti da naruči nešto od nas“, stav je Doste Vlačić iz Vlasenice.\nMeđunarodni sajam poduzetništva i obrta je najveći sajam ove vrste u regionu i okuplja sve relevantne institucije i kompanije na jednom mjestu, stoga je ovo izuzetna prilika da preduzetnici iz regije Birač ostvare bitne poslovne kontakte.\nSajam u Gračanici jedan je od najposjećenijih u BiH, a organizatori očekuju da će tokom četiri dana trajanja, sajam posjetiti oko 40.000 ljudi.\nOsim preduzetnika, Sajam su posjetili i članovi savjeta za razvoj omladinskog preduzetništva, koji su formirani u pet opština regije Birač, uz podršku projekta „Mladi preduzetnici za društvene promjene“.\nCilj projekta „Mladi preduzetnici za društvene promjene“ je unaprijediti položaj mladih kroz jačanje ponude savjetodavnih usluga mladim preduzetnicima. Projekat provodi Udruženje „Prijatelji Srebrenice“ uz podršku Ambasade Kraljevine Holandije u BiH, u saradnji sa opštinama.\nSablasni centar iz sovjetske ere u Jermeniji


Kako ubediti stare roditelje da se presele? - Penzin\nPočetna Magazin Godine Dom i stanovanje Kako ubediti stare roditelje da se presele?\nKako ubediti stare roditelje da se presele?\nKolumnista Vašingtnon Posta, Mišel Sinletari, poručuje da nikako ne odustajete od dogovora sa starim roditeljima da im pronađete odgovarajući smeštaj za stare dane.\nOna i njena sestra nisu mogle da se staraju o majci jer je živela u drugoj američkoj državi. Nakon dva moždana udara počela je da hoda otežano, a bila joj je potrebna pomoć i za kupanje i za spremanje obroka. Ponekada bi joj pomagali prijatelji iz komšiluka, ali je sve to ipak bila večita borba.\nDugo je trebalo da je ubede da pređe kod sestre koja je imala pored svog stana odvojenu stambenu jedinicu za majku. Ali, dogovoreni datum je došao i prošao, a majka i dalje nije želela da napusti svoju kuću.\nOdbijala bi nastavak razgovora kada su je previše napadale sa pitanjima o opasnim situacijama i scenarijima koji mogu da joj se dogode. A onda se jedan od njih i desio – požar. Majka je pretrpela opekotine trećeg i četvrtog stepena na trećini površine svoje kože.\nIzdržala je još dva meseca, i to tek uz nekoliko presađivanja kože i izuzetnu negu posvećenog tima lekara i medicinskog osoblja. Ponovo su razgovarali o preseljenju, ali majka je ipak preminula.\n– Tada počinju dani kada je osećaj krivice pretežak. Da li je trebalo da je pritiskamo još jače? Šta smo mogle učiniti drugačije da je navedemo da shvati da joj treba pomoć i da ne može više da živi sama? U poslednje vreme nismo bile previše bliske, ali nakon moždanih udara postala je nežnija prema meni i bojala sam se da je opet izgubim ako budem previše navaljivala – piše Mišel.\n– Kao mnoge starije osobe, moja majka se tvrdoglavo držala svoje nezavisnosti iako ju je ona dovela u opasnost. Prema AARP-u, skoro 90 odsto starijih od 65 želi da ostane u kući koliko je to moguće.\nU neku ruku bolje je, i može biti isplativije, da ljudi stare u svom domu dokle god je to fizički moguće. Ali, može doći vreme kada ne mogu više. Zastrašujuće je kada vi, kao staratelj, primate pozive u kojima vas obaveštavaju o padovima ili zaboravljenoj šerpi koja se zapalila na ringli.\n– Pričala sam sa mnogim negovateljima koji su frustrirani, neki su besni, drugi zabrinuti i iscrpljeni od pokušaja da pomognu starim roditeljima, nekada i oboma, i to izdaleka.\nČak i za one negovatelje koji žive u relativnoj blizini, teško je da trče tamo-vamo. Čak i kada imaju novac da plate negu u kući, neki roditelji tvrdoglavo odbijaju pomoć.\n– Nedavno sam razgovarala sa grupom starijih i pitala ih da li imaju aktivan plan za mogućnost da ne mogu više da ostanu u svojim domovima. Rekla sam im da ne budu tvrdoglavi. Rekla sam im da misle na teškoće staratelja, i na njihov međusobni odnos, onda kad odbijaju da se presele ili ne žele da bilo ko dolazi da im pomaže.\n– Starateljima ne mogu da poručim ništa više od ovoga: nastavite da ubeđujete svoje roditelje da se presele ako je to neophodno. Raspitajte se kod stručnjaka kako da pričate sa starim roditeljima o prelasku na drugo mesto za stanovanje. I nikad ne odustajte, čak ni onda kada ste učinili sve što ste mogli – zaključuje Mišel za Vašington Post.\nTags:brigabriga o staimadecadomdom za stareneganegovanje stare osobenezavisnostodrasla decaotareli roditeljiporodicaroditeljismeštaj starihstanovanjestarački domstari ljudistarost\nNavaho Indijanci u Drugom svetskom ratu


Američki fond hoće četiri srpske firme | Forum Krstarice\nAmerički fond hoće četiri srpske firme\n13.10.2009. u 22:05 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nJedan od najvećih svetskih fondova, američki “Blekston” spreman je da u Srbiji potroši deo od sto milijardi dolara. Američki investitori bacili su oko na “Maksi” i druge delove “Delta holdinga”, a od državnih preduzeća na “Petrohemiju”, “Jat tehniku” i Rudarsko-topioničarski basen “Bor”, saznaje “Blic”.\nPredstavnici ovog fonda proteklih dana boravili su u Zagrebu gde su o ulaganjima razgovarali sa vlasnikom “Agrokora” Ivicom Todorićem. Odmah potom su kontaktirali i sa predstavnicima “Delta holdinga” jer su zainteresovani za kupovinu trgovinskog lanca “Maksi”.\nKako “Blic” nezvanično saznaje, najviše rukovodstvo “Delta holdinga” imalo je sastanak sa predstavnicima američkog investicionog fonda. Dalji razgovori i pregovori tek se očekuju.\n“Blekston” je zainteresovan i za kupovinu preduzeća u državnoj svojini koja su u gubicima, a imaju potencijal i upravo kao takve fond vidi “Petrohemiju”, “Jat tehniku”, RTB “Bor”. O tome će se u narednih nekoliko meseci razgovarati sa Vladom Srbije.\n13.10.2009. u 22:07 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nAko nema ko da nas pljačka(a uvek ima)tu su Ameri.Naprave rat i ogromnu štetu a onda dođu i ''pokupuju'' sve za džabe.\n13.10.2009. u 22:26 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nDa, US steel Serbia je pravi primer. Tamo radnike plaćaju u šakama riže.\n13.10.2009. u 22:27 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nŠto,jel' se tamo nešto poklanja?Meni gazda ne treba,dobro se snalazim bez njega.\n13.10.2009. u 22:30 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nPa šta se buniš onda?\n13.10.2009. u 22:35 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nZato što je svako ko traži gazdu nad sobom budala,nikad neće imati dovoljno para i radiće ispod neke realne cene.\n13.10.2009. u 23:05 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nDa je srece da kupe jos tih gubitasa i da napokon naprave nesto od njih,ali bojim se da tako nece biti...\n13.10.2009. u 23:08 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nNe treba da se brineš,od gubitaša sigurno neće biti ništa korisno osim možda neke deponije,zatvora ili sličnog,gde država Srbija i njena vlast neće imati pristup.\n13.10.2009. u 23:13 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nПетрохемија има годишњи извоз од 400милиона евра а просек плата преко 80.000\n14.10.2009. u 17:07 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nal si zaboravio da napises da imaju dug od 200 miliona eura i da nije bilo drzave da im reprogramira dugove kod nis-a i lukoila bilo bi kljuc u vrata,sad im je prosek duplo manji ,oko 40 000 dinara\n14.10.2009. u 17:08 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nТако раде...то им је главни посао...\n14.10.2009. u 17:15 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nNe treba im dati . Treba izminirati taj posao . A zasto . samo zato , jer su prvo isli u Hrvatsku .\n14.10.2009. u 17:26 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nA ko je tebe to slagao?\n14.10.2009. u 17:29 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nВидш колко има петрохемија запослених?\n14.10.2009. u 17:36 - Američki fond hoće četiri srpske firme\npa imali su gazdu u sartidu i pre dolaska amera, i to domaceg, pa svi znamo kako su prolazili\n14.10.2009. u 17:49 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nNije im išlo loše sa pečurkama\n14.10.2009. u 18:18 - Američki fond hoće četiri srpske firme\n14.10.2009. u 18:20 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nПа да су им опростили кредите ко Америма и дозволили да отпусте 75% радника и тада би радили са дебелим профитом\n14.10.2009. u 18:47 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nJedan od najvećih svetskih fondova, američki “Blekston” spreman je da u Srbiji potroši deo od sto milijardi dolara. Američki investitori bacili su oko na “Maksi” i druge delove “Delta holdinga”,\nKlasika. Lopovi lagano prodaju ono sto su oteli...pa tako Rodic je zavalio markete Merkatoru,pivaru Hajnekenu,Kostic je secerane koje mu je kriminalac Djindjic poklonio prodao Nemcima,Misko ce Maxi da proda Amerima....itd.......itd.......\nMeni se to ne sviđa.Nije problem zbog Amera,već zato što je to fond koji je nanjušio probleme u nabrojanim kompanijama i mogućnost da dođe to istih za džabe a posle da ih preproda.Da su u pitanju američke kompanije koje se bave baš tim delatnostima,pa ajde neka ih i pokupuju,i ovako samo tavore kao gubitaši.Primer je "sartid".\n14.10.2009. u 18:51 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nnek vlada pregovara i sa Rujama...mozda daju vise!\n14.10.2009. u 19:09 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nbi q.rac..............a ko bi ulozio pare da stanu na noge\n14.10.2009. u 19:11 - Američki fond hoće četiri srpske firme\nkuku prave od nas americku guberniju\nsubota u 16:23\nАмерички хакерски удари на руске медије!


DS: Sramna najava povećanja televizijske pretplate | Autonomija\nDS: Sramna najava povećanja televizijske pretplate\n"Sloboda informisanja nije otvoreni studio za Aleksandra Vučića"\nDemokratska stranka ocenila je da je najava povećanja televizijske pretplate „sramna“ i da Radio televizija Srbije (RTS) nije omogućila „pravu debatu kako bi građani stekli pravu sliku o dešavanjima u društvu“.\n„To je misija koja ostaje nedovršena u mandatu (generalnog direktora RTS-a Dragana) Bujoševića“, navedeno je u saopštenju.\nDS je navela da od generalnog direktora RTS-a zahteva odgovor na pitanje: kada će obezbediti nezavisnost Јavnog servisa koji ima mnogo veću odgovornost nego privatni mediji.\nU saopštenju se dodaje da „sloboda informisanja nije otvoreni studio za (predsednika Srbije) Aleksandra Vučića, za lažnu upitanost, oko koje ne vidi i dnevnik koji ne beleži“.\n„Javni medijski servisi bi morali biti pokretačka snaga procesa demokratizacije društava, a ne kao što je slučaj u Srbiji, uključen diktafon i kamera sa vanrednih i redovnih konferencija predstavnika vlasti“, navela je DS.


SAŠA KOVAČEVIĆ ISKRENO O SVOJOJ DEVOJCI: Biću divan OTAC! • HAPPYTV.RS\nSAŠA KOVAČEVIĆ ISKRENO O SVOJOJ DEVOJCI: Biću divan OTAC!\nBivša misica Zorana Tasovac, koja već dve godine uživa u ljubavi sa Sašom Kovačevićem već je bila u braku, u kom je dobila naslednicu Iskru.\nPevač je devojčicom u potpunosti očaran i voli je kao da je njegova. Kako kaže, ništa mu ne pada teško, posebno zato što je već odavno spreman za očinstvo.\n- Zorana je tu, sa mnom, a Iskra je u Kikindi kod babe. Nisam siguran kako bi reagovala na ovoliki broj ljudi, na zvuk… Jako je mala, verovatno bi se uplašila, pa bi morala da napusti koncert, a onda bi i mama morala da ode - prokomentarisao je on kroz smeh, pa istakao da Iskra zna sve njegove pesme i da je predivna devojčica, te da on uživa u ulozi koju uz njenu majku ima.\n- Ponašam se kao pravi otac prema njoj, u svakom smislu. Ne vodim je baš u šoping, za to je zaslužna mama, ali mi ništa nije teško. Odavno sam spreman da postanem otac i biću najsrećniji kada se to bude i desilo. Verujem da kada se desi pravi trenutak, desiće se i to - iskren je bio pevač.\n- Malo sam ja omatorio, ali mi prija i dalje kada čujem vrisku devojčica i devojaka u publici. Vidim ta lica, čujem te glasove... Posebno mi je drago kada vidim da devojčice od desetak godina znaju sve moje pesme i pevaju ih, iako su neke starije od njih - kaže Kovačević.\n- Nikada nisam slušao druge u kom pravcu treba da idem. Mnogi su mi predviđali krah jer sam se opredelio za sporije pesme i balade. Ispostavilo se da je to pravi put, put kojim treba da idem, kao i da treba samo sebe i svoje srce da slušam - zaključio je on.


Članice grupe All Saints (Svetice) na svom su profilu na Tviteru najavile povratak na muzičku scenu. Na fotografiji objavile su glave članica iznad kojih piše ‘2016’, što jasno sugeriše da će ovo biti njihova godina. Ili da će pokušati sve da tako bude.\nGrupa je treći i zadnji studijski album, ‘Studio 1’, objavila još 2006.. Prodat je u nešto više od 100 hiljada primeraka, a 2010. godine objavile su kompilaciju ‘Pure Shores: The Very Best Of’ .\nPrvi album, nazvan po imenu grupe, u Britaniji je bio na drugom mestu top liste albuma, a naslednik, ‘Saints and Sinners’, bio je još uspešniji. Još su 2014. nastupale kao predgrupa na turneji Bekstrit Bojsa, a od tada nisu imale zajedničkih nastupa kao grupa.\nMa kakva Kim, ovo je rasna lepotica bujnih oblina (foto)Ljubav je potrebna da bismo preživeli u ovakvom svetuItalijanski lekari masovno beže s poslaUznemirujuće: Šetao sa suprugom a onda mu je ovo smrskalo glavu (video)SENZACIONALNO OTKRIĆE: Evo šta je NASA objavila danas! (video)Anketa


Zahtjev za obustavu finansiranja Republike Srpske iz fonda IPA III | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 6.10.2021. u 12:26\nObustava sredstava mogla bi poslužiti kao važan politički signal Evropske komisije u ovoj političkoj krizi. Vjerujemo da je u interesu stanovništva BiH, kao i evropske budućnosti zemlje, što naša Unija šalje snažan signal političkom vodstvu Republike Srpske kao odgovor na njihov nedemokratski i neopravdan potez.\nTagovi: evropski parlamentfond IPA IIIKind RegardsRepublika SrpskaTineke Strik (Greens/EFA) Dietmar Köster (S&D) Klemen Grošelj (Renew Europe)


Faktor | Selimić: Radili smo oko 80 posto posla tokom štrajka, ali tako više neće moći!\nŠtrajk u KS\nSelimić: Radili smo oko 80 posto posla tokom štrajka, ali tako više neće moći!\nObjavljeno: 20.09.2019. u 12:38\nSelimić: Vlast u Kantonu Sarajevo "igra" poprilično nisko\nNismo željeli da se nerad Vlade KS prelama preko leđa građana. No, vlast prati koliko radimo, pa smo im postali neinteresantni. Oni se vode sljedećim: "Ako hoćete štrajkujte ovako do Nove godine, eto vas tamo, na kraju će vam dosaditi," kaže predsjednik Sindikata radnika u zdravstvu KS\n- Od sada ćemo biti u štrajku u pravom smislu tih riječi i primat ćemo samo hitne slučajeve. Do sada smo bili insani, pa nismo željeli da građani preko svojih leđa osjete nerad Vlade Kantona Sarajevo. Ali, ovo je prelilo čašu - kaže prim. dr. Edo Selimić, predsjednik Sindikata radnika u zdravstvu Kantona Sarajevo, uoči vanredne Skupštine Sindikata koja će biti održana u ponedjeljak.\nPodsjetimo, članovi Sindikata radnika u zdravstvu KS u generalnom su štrajku od 2. septembra, a traže potpisivanje Granskog kolektivnog ugovora, što nije učinjeno od 7. februara ove godine, te veće plaće.\nPrema riječima Selimića, direktori svih javno-zdravstvenih ustanova, koji su, kako kaže, stranački ljudi, dobili su instrukcije da svaki dan napišu koliko je dnevno bilo pregleda.\n- Vlast u Kantonu Sarajevo "igra" poprilično nisko. Svi podaci koji se dnevno prikupe šalju se Lejli Brčić, ministrici pravde, koja je, čini se, preuzela ulogu Zlatka Hurtića sa federalnog nivoa, ili Ameli Sofić, ministrici zdravstva u Vladi KS. Kad se sabere - koliko je pacijenata pregledano za vrijeme štrajka, što je oko 80 posto od uobičajne cifre kad nema štrajka - vi automatski postajete neinteresantni vlasti da se bavi vašim problemima. Oni dakle, prate koliko mi dnevno radimo, i kad vide da smo uradili 80 posto posla, zašto bi uopće htjeli razgovarati sa nama!? Oni se vode sljedećim: "Ako hoćete štrajkujte ovako do Nove godine, eto vas tamo, na kraju će vam dosaditi" - objašnjava Selimić.\nNa pitanje, koji su to pacijenti, koji će, po najnovijoj odluci Sindikata u narednim danima moći dobiti ljekarsku pomoć, Selimić odgovara kako su to sve životno ugrožene osobe, djeca, šehidske porodice, RVI i civilne žrtve rata.\n- Više nećemo propisivati terapiju hroničnim bolesnicima, neće biti preoperativnih priprema pacijenata, niti će se djeci pisati opravdanja za izostanak iz škole. Primat ćemo samo hitne slučajeve, ako uopće u primarnoj zdravstvenoj zaštiti postoje hitni slučajevi, jer se takve osobe odmah upućuju Urgentnom centru Opće bolnice ili Klinici urgentne medicine na UKCS - napominje Selimić.\nSelimić ističe da će se na Skuštini, kao najvišem tijelu Sindikata, donijeti i tačan datum kada će oko 1.100 radnika u zdravstvu izaći pred zgradu Vlade Kantona Sarajevo.\nSaznajemo i da će Sindikat radnika u zdravstvu KS danas uputiti dopis svim direktorima javno-zdravstvenih ustanova te Zavodu zdravstvenog osiguranja KS, u kojem će, kako kažu, pokrenuti presudu koju su dobili u februaru od Kantonalnog suda u Sarajevu da Sindikat doktora medicine i stomatologije KS nije reprezentativan od 2017. godine.\n- Godine 2017. tadašnji premijer Vlade KS Elmedin Konaković, a 2018. tadašnji premijer Adem Zolj sa ovim Sindikatom potpisali su Kolektivni ugovor po kojem je doktorima medicine i stomatolozima povišen koeficijent za 1,10. Istali nisu dobili ništa. Kako posjedujemo presudu u kojoj stoji da je to nezakonito, tražimo da se koeficijent sa sadašnjih 5,30 vrati onaj iz 2017, koji je iznosio 4,20, te da se sav nezakoniti novac vrati poslodavcu, a doktori i stomatolozi da pokrenu privatne tužbe protiv trojice ljudi koji su nezakonito potpisali kolektivni ugovor, po čemu im je isplaćena nezakonita plaća. Ta trojica su Elmedin Konaković, Adem Zolj i prim. dr. Izet Hočko, predsjednik Sindikata doktora medicine i stomatologije KS - zaključio je Selimić.


Gui Boratto te Juan Atkins prvi najavljeni predavači na ADE konferenciji! – Brija Dot Com\nožu. 14, 2015 by Ivan\tin Najave


Miljanović: Velika je čast biti na klupi Borca – Vijesti Online\nMiljanović: Velika je čast biti na klupi Borca\nby Vijesti Online 19/08/2021, 15:00 1.6k Views\nFK Borac predstavio je danas novog trenera Nemanju Miljanovića, ali i njegovog prvog pomoćnika, Borisa Raspudića.\nMiljanović je, da podsjetimo, sa našim crveno-plavim timom potpisao ugovor do kraja sezone, uz mogućnost da se saradnja nastavi i nakon toga, ukoliko obje strane budu zadovoljne.\n“Velika čast mi je da sam na klupi Borca. To je aktuelni prvak i jedan od najboljih klubova na ovim prostorima. Obavili smo dva treninga na kojima je bilo i više nego dovoljno energije. Kroz rad i priču sa igračima stvorit ćemo motivaciju kod njih. Najbolji početak izlaska iz krize je pozitivan rezultat u narednom meču, a za Borac je to pobjeda. Idemo po sva tri boda u Prijedor, a s obzirom na ime i renomenovog kluba, kao i igrački kadar nastojat ćemo da u svim mečevima imamo posjed lopte, diktiramo igru i idemo na pobjedu.”, poručio je Nemanja Miljanović.\nSve u i oko Borca najviše raduje povratak igračke legende i dugogodišnjeg kapitena Borisa Raspudića. Ovaj put popularni “Boka“ će kao pomoćni trener, sa klupe voditi ekipu.\n“Želim da se zahvalim ljudima iz kluba na pozivu. Period od posljednje četiri godine proveo sam na trenerskoj edukaciji i mislim da je pravo vrijeme da dođem u svoj Borac. Nema mjesta bilko kakvoj sujeti svi smo na istom zadatku. Dat ću sve od sebe da pomognem igračima da prevaziđu ovaj momenat, lakše bi to bilo uraditi kao igrač, ali svi smo ovdje da radimo na što bržem izlasku iz krize.”, dodao je Raspudić.\nAktuelni prvak BiH loše je ušao u novu sezonu, a osvojio je samo dva boda u prvih pet kola i zauzima posljednje mjesto na tabeli Premijer lige Bosne i Hercegovine. U narednom kolu banjalučani će gostovati ekipi Rudara iz Prijedora, a taj meč igra se u nedjelju.


Ocene za korisnika Neomagneto\nNeomagneto Svi oglasi\nBeograd Član od: 18.07.2012 Ocenite\nPreporuke za prodavca, dogovor ispostovan 100%, poslato istog dana . ..\nBrz dogovor i realizacija, sve pohvale i moja iskrena preporuka sa saradnju. ..\nNemački kruzni neodijumski magnet FI 48mm 87KG\nKvalitet daleko iznad ocekivanog.\nFantastična saradnja! Zadovoljstvo je sarađivati sa ovakvim ljudima. Najveća moguća preporuka.\nPerfektna saradnja sve preporuke. .\nNemački Kruzni neodijumski magnet Fi 8 mm 2,8 KG\nNikad brža trgovina. Sve preporuke za prodavca


Interauto trade: Specijalna Meriva i Insignija | Testovi automobila | Pitajte Aleksandra Todorovića\nAuto vesti Autor:\tAleksandar Todorović - 22. April 2015.\nOpelov diler u Čačku za potencijale kupce u Srbiji ima posebnu ponudu modela Meriva i Insignija. Meriva se može nabaviti za 12.550 evra, Insignia za 18.710 evra, a oba vozila imaju unapređene pakete opreme. Zakažite test vožnju na 032/382-182 ili na 064/8-555-202.\nOpel Meriva Drive! pogonjena je četvorocilindarskim 1.4 litarskim benzinskim motorom sa 100 ks.\nU spisak opreme između ostalog spadaju:\n– Radio/CD/MP3 sa trostrukim info ekranom\n– Elektronska regulacija klime sa dve zone\n– Kožni volan sa radio komandama\n– Elektropodizači prozora napred i pozadi\n– Light and sight paket 1\n– Električna ručna kočnica\n– Elektropodesivi retrovizori sa grejačima\n– Prednji vazdušni jastuci (vozač i suvozač)\n– Alu felne\nU ponudi je i Opel Insignia Drive! u verziji sa 4 vrata, koja ispod haube ima benzinski 1.8 motor sa 140 ks.\nNa spisku opreme ovog vozila pored ostalog nalaze se:\n– Zatamnjeni prozori\n– Prednja i zadnja svetla za maglu\n– Elektronski klima uređaj\n– Radio/CD/MP3 RF400, Bluetooth\n– Automatska elektronska kontrola tempomata, regulator brzine\n– Asistencija pri parkiranju napred i nazad\n– Program elektronske stabilnosti (ESP)\n– Alarm protiv krađe\n– Alu felne 18“\n– Prednji, bočni i zavesasti vazdušni jastuci\nKako bi pomogao zaintersovanim klijentima, Opel je preko “Opel Finansiranja” obezbedio posebne ponude za kupovinu vozila – kredit do 10 000 EUR sa 0% kamate i rokom otplate do 36 meseci namenjena fizičkim licima.\nMaksimalni iznosi kredita je 5.000 EUR za model Meriva i 10 000 EUR za model Insignia.\nPrimer finansiranja za Opel Merivu Drive! 1.4 100KS\nUčešće: 7.550 EUR\nMesečna rata: 138.89 EUR\nPrimer finansiranja za Opel Insigniju Drive! 1.8 140KS\nCena vozila: 18.710 EUR\nUčešće: 8.710 EUR\nOpel obezbeđuje i dodatnu garanciju na standardnu proizvođačku (2 godine i neograničena kilometraža) koja podrazumeva dodatne 2 godine ili 120.000 km, do ispunjenja prvog od dva uslova. U ponudi je i opcija 4 godine pomoći na putu, prema Opel FlexCare Certifkatu.\nTagovi:akcije, Čačak, Interauto trade: Specijalna Meriva i Insignija, Novi automobili, Opel, popusti, vesti\nInterauto trade: Specijalna Meriva i Insignija 3.6666666666667 out of 5 based on 3 ratings. 3 user reviews.


Mikić: Iskri presudila duža klupa Borca m:tel | MONDOBA\nIskra Borac m tel 23 29 izjava Mirko Mikic\n11. July, 22:14\nMikić: Iskri presudila duža klupa Borca m:tel 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n06.10.2019. / 11:23 11:25\nAutor mondo.ba 06.10.2019. / 11:23 11:25\nTrener crveno-plavih Mirko Mikić se poslije meča u Bugojnu najprije zahvalio na gostoprimstvu uz nadu da će se banjalučki klub odužiti Iskri u drugom dijelu sezone u "Boriku".\n"Što se tiče same utakmice, mislim da je presudila duža klupa naše ekipe, što je došlo do izražaja, ali svakako da nismo očekivali ovako visok rezultat. Nije to po meni realna slika stanja na terenu", rekao je Mikić.\nPrema njegovim riječima, zbog promjene sistema takmičenja, Borac m:tel u svaku utakmicu ulazi maksimalno, što se odrazilo i na skor - tri meča, tri pobjede.\n"Od samog početka krenuli smo bez ikakvih kalkulacija. Imamo nešto manje mečeva nego prošle sezone, kada smo imali 68, što je bilo u NBA ritmu, a i pojačali smo se na pozicijama u kojima smo bili deficitarni. Upitanju su tehnički kvalitetni igrači i to je sigurno uticalo da naša odbrana bude još čvršća".\n"Bilo je jako lijepo biti dio ovakve atmosfere. Velika je stvar za bh. rukomet što se Iskra vratila u Premijer ligu BiH, to može samo da doprinese razvoju ovog sporta. Da se što više djece razvija u Bugojnu, koji je rukometni grad. To ne treba kriti. Prošle godine Gračanica, Gornji Vakuf/Uskoplje, sada Iskra...Ove sredine prave reprezentativce i doprinose našem rukometu", zaključio je Mikić.\nMirko Mikić RK Borac Rukometna liga BiH


Zlatni gol i Oliver Birhof - Sportklub\nEURO mog detinjstva Autor:Sport Klub23. jun. 202111:004 komentara\nKroz maglu se sećam Evropskih šampionata iz 1988. i 1992. godine, ali prvi EURO koji je ostao u sećanju do detalja je čuveni iz 1996. i ujedno jedini koji je rešen zlatnim golom.\nSvaki put pred veliko takmičenje, još od 1988.godine, euforija bi u kući Jovanovića kretala negde početakom marta kada bi se kupio album, a ista stvar bila je i te 96. Stariji brat i otac su me „navukli“ na sličice i na sve vezano za sport, a u dvorištu škole se od marta pričalo o favoritima, najboljim igračima, svako je hteo da bude Širer, Stoičkov, Đorkaef, Zidan, Sedorf, a meni su nekako Nemci vazda bili dragi pa je moj favorit bio Jirgen Klinsman. Nije se dopadalo najstarijim članovima porodice, uz doduše više nego opravdane razloge, uz raznorazne rečenice su pokušavali da mi objasne da to ne treba da radim…\nNema Juge, a mora da se navija… Tomas Brolin\nI bi čudo: Grčka 2004 – najromantičnija priča ikada\nAli ovo je sport i nikada nisu uspeli. A nisu to uspeli ni dve godine pre Eura ni Hristo Stoičkov i Jordan Lečkov sa ona dva gola za tri minuta u četvrtfinalu Mundijala, kada sam mislio da me neko ozbiljno zeza.\nElem, da se vratim na Euro 96. S obzirom da se igralo u Engleskoj, favoriti su između ostalih bili i domaćini. Predvođeni Širerom, Gaskojnom, Platom, Šeringemom, Insom, Mekmanamanom i ostalima zaista su delovali kao ekipa koja je spremna da dođe do trofeja. Italijani su kao i uvek bili jedni od kandidata za najviši plasman, ali ekipa sa Maldinijem, Kostakurtom, Ravanelijem, Donadonijem i ostalima na kraju nije ni prošla grupu. U to vreme, da reprezentacija iz najjače lige u Evropi ne uspe da prođe grupu bila je senzacija. Ali u A za to su bili zaslužni Česi i Nemci. U grupi G su se pored ove tri selekcije nalazili i Rusi.\nNemci su izgledali odlično u prva dva meča, nisu primili ni gol u grupi, a verovatno se većina starijih seća ludog poslednjeg kola. Nemci igraju 0:0 sa Italijanima, Česi posle poluvremena vode 2:0 u duelu sa Rusijom, koja je već ispala… Ali Rusi prave preokret u drugih 45 minuta i stižu do 3:2 golom Beščasnika i deluje da šalju Italijane u četvrtfinale, ali… Vladimir Šmicer za 3:3 i plasman Češke u nokaut fazu. Gledao sam mnogo godina kasnije emisiju u kojoj Šmicer priča o tom golu i koliko mu je značio u karijeri.\nTa luda ekipa Češke sa Nedvedom, Poborskim, Šmicerom, Bergerom, Bejblom, Kukom i Novotnim je izgledala savršeno. Pobrali su simpatije apsolutno svih lju itelja fudbala, a one navijački neopredeljene naterali da navijaju za njih. Tako su došli do četvrtfinala, a onda je Karel Poborski psotigao jedan od najlepših golova na prvenstvima Starog kontinenta kada je lobovao Baiju za plasman među četiri najbolja. Koliko smo samo puta nakon tog loba pokušavali to da uradimo u dvorištu škole… Ne može da se izbroji. A šutirali smo redovno i penale, drugara kome su počeli da rastu oni dečiji brkovi smo stavljali na gol, razlog je evidentan i zove se Dejvid Simen. A penale smo gledali na dva meča četvrtfinala, Simen je odveo Engleze dalje, a Lama Francuze pošto je odbranio penal Sedorfu.\nPenale smo nastavili da šutiramo u dvorištu i pre i posle polufinala, jer su oba meča bila okončana na taj način. Nemci su bili bolji od Engleza, koji i dalje pamte promašaj Sautgejta (ko ga ne pamti), a Česi su prošli Francuze zbog promašaja Pedrosa.\nNa Vembliju je igrano finale, verovatno je 95% mojih drugara iz detinjstva navijalo za Češku, kao i svi ukućani, i sećam se koliko su se radovali golu Bergera. I veći deo Vembija se radovao tom golu, jer su naravno Englezi mrzeli Nemce… Ali onda sledi ključni 69. minut kada Berti Fogts podiže sa klupe Olivera Birhofa i uvodi ga umesto Memeta Šola. Četiri minuta kasnije slobodan udarac, Cige centrira, ja jedini skačem u kući, a Birhof glavom šalje loptu u mrežu pošto je pobegao Kadlecu (za ovo kome je pobegao sam morao da se poslužim internetom, znam da ga neko nije ispratio, ali ne i ko). A u produžetcima nesrećni Kouba i još jednom Oliver Birhof, za kog nije znalo mnogo ljudi pre ovog turnira. Zlatni gol u 95. minutu.\nJedini Euro koji je završen na ovaj način… Česi nisu imali priliku da jure zaostatak, a ja sam mesecima nakon toga pokušavao da poboljšam igru glavom i uz dranje BIIIRHOOOF svaki put kada bih uspeo da uradim ono što sam hteo. Nadam se da će i ove godine klinci dobiti nekog novog idola, da će školska dvorišta i fudbalska igrališta svuda biti puna u terminima kada nema utakmica i da će se skidati potezi onih najboljih, jer je to nešto što vam ostaje celog života i što se ne zaboravlja.\nEURO 2020EURO mog detinjstvafudbalska reprezentacija NemačkeOliver BierhoffUEFA Euro 1996


Turci otkrili, Partizan i Fenerbahče postigli dogovor?!￼\nGoran 13/05/2022, 20:26\nI dok u Partizanu intenzivno rade na potpisivanju novih ugovora sa većim brojem prvotimaca kojima važeći ugovori ističu u junu, izgleda da je već počelo i sa transferima pojedinih igrača u inostranstvo.\nTako je večeras čuveni turski novinar Jagiz Sabunčoglu na Tviteru objavio informaciju da su Partizan i Fenerbahče postigli dogovor oko transfera mladog, 17-godišnjeg napadača crno-belih Ensara Brahića.\nKonkretnijih informacija o ovom navodnom transferu za sada nema, ali bi već koliko sutra trebalo da bude poznato više detalja.\nPrevious article Partizan 1953 posle velike drame savladao Ras i plasirao se u polufinale\nNext article It’s GameTime – Tehnologija u službi bolje organizacije crno-belih prvotimaca


Njemačka zabilježila više od 32.000 novih slučajeva COVID-a i 265 smrtnih slučajeva | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 16.11.2021. u 18:36\nNjemačka je u utorak registrovala 32.048 novih slučajeva COVID-19 i 265 smrtnih slučajeva povezanih s koronavirusom, a više saveznih država najavilo uvođenje novih ograničenja za nevakcinisane osobe, javlja Anadolu Agency (AA).\nPrvi put od početka pandemije koronavirusa, broj aktivnih slučajeva u Njemačkoj povećan je na rekordnih 463.100 ove sedmice, podaci su Instituta “Robert Koch” (RKI).\nS povećanjem broja aktivnih slučajeva došlo je i do većeg broja hospitalizacija, a broj pacijenata oboljelih od COVID-19 u jedinicama intenzivne njege povećan je na 3.280.\nVlasti istočne savezne države Thuringen najavile su uvođenje novih ograničenja za nevakcinisane osobe.\nPrema pravilu 2G, samo onima koji su vakcinisani ili oporavljeni od COVID-19 biće dozvoljen pristup restoranima, barovima ili kulturnim događanjima. Pravilo će vrijediti i za frizerske salone, teretane i plesne događaje.\nNajmnogoljudnija njemačka država Sjeverna Rajna-Vestfalija takođe je objavila da će nametnuti 2G pravilo za objekte za slobodno vrijeme, a očekuje se da će ograničenja uvesti i Hamburg i Baden-Wurttemberg.\nPravilo 2G već je na snazi u nekoliko saveznih država, uključujući Berlin i Sasku.\nStručnjaci i dalje upozoravaju da će brojevi slučajeva koronavirusa vjerojatno rasti, jer ljudi provode više vremena u zatvorenom prostoru tokom hladnijih mjeseci, a veliki broj ljudi u Njemačkoj još nije vakcinisan.\nPotpuno je vakcinisano oko 56,2 milijuna ljudi ili 67,6 posto stanovništva Njemačke.\nStopa vakcinacije u Njemačkoj manja je nego u drugim državama članicama Evropske unije, kao što su Portugal, Španjolska, Italija, Irskae i Danska.\nKljučne riječi: COVID-19, njemacka


Retrospektivna izložba Ilije Šoškić: Akcione forme | Muzej savremene umetnosti Beograd | Muzej savremene umetnosti Vojvodine\nUrban BUG :: Magazin :: Art Area :: Retrospektivna izložba Ilije Šoškić: Akcione forme\nDatum održavanja: 12.10.2018 - 24.11.2018\nU segmentu izložbe u Novom Sadu fokus je na radovima sa telom, te Šoškićevom ideološki osvešćenom delovanju u javnoj sferi. Reč je o ranim performansima, akcijama i živim slikama (tableau vivant) koje umetnik realizuje tokom prve polovine sedamdesetih u Italiji, ali i tokom čestih nastupa u Studentskom kulturnom centru u Beogradu. Posebno su akcentovane one aktivnosti koje, u krajnjem ishodu, dovode do otelotvorenja poznatog avangardističkog načela po kom umetnik sâm postaje vlastitom umetnošću. Navedena faza kulminaciju doživljava najradikalnijim i svakako najpoznatijim Šoškićevim radom Maksimalna energija – minimalno vrijeme (1975), performativnim gestom revolverskog pucnja u zid rimske galerije L'Attico, koja u tom trenutku predstavlja epicentar svetske avangarde. Antipod ovom činu jeste višegodišnje uzdržavanje od umetnosti i potpuna posvećenost motociklizmu, koja takođe otelovljuje još jedan od ključnih principa Šoškićeve umetničke i životne filozofije: princip neprekinutog kretanja i nomadizma.\nIlija Šoškić, Bonsai, 1995, fotografija: Saša Gajin\nU Beogradskom delu postavke akcenat će biti na konceptualnim celinama SATOR, Trap / Traphos, Paralele, kao i pojedinačnim radovima svedenih ali i kompleksnih geometrijskih formi. Ti radovi proizvod su Šoškićevog interesovanja za matematičke aksiome i probleme, kao i filozofske postulate, čijem istraživanju se posvećuje tokom osamdesetih. Krećući se između matematike, filozofije i mitologije, Šoškić na specifičan način promišlja odnos čoveka prema prirodi, što čini i posebnu nit koja se provlači kroz niz radova (Korota i suša, Zigota, Krug kvadrat, itd.). Odstupajući od umetnosti kao „velike istorije", u ovom periodu svog stvaralaštva Šoškić pronalazi „male niše" za formulisanje drugačije umetničke pozicije, tako što stečena iskustva „živih slika" i performansa počinje da upisuje u prostorne ambijente i instalacije koje nakon umetnikovih akcija ostaju kao artefakti. Idejna postavka navedenih celina prati sâm proces umetnikovog razmišljanja – počev od skica, polazišta za radove s umetnikovim tekstualnim objašnjenjima, preko foto dokumentacije akcija i performansa, sve do realizovanih objekata i instalacija.\nKroz dijalog dva segmenta jedne izložbe koja nije hronološki podeljena, već prati konceptualne celine u radu umetnika, izvedena je i sintagma za naziv izložbe: Akcione forme. Polazište je u terminu Marija Diakona „Forma u akciji" iz koga je izvedena višeznačenjska kovanica koja u mogućem nivou čitanja spaja dve ključne reči segmenata izložbe u Novom Sadu – akcija i Beogradu – forma.\nIlija Šoškić, Maksimalna energije - minimum vrema, 1975, Kolekcija Muzeja savremene umetnosti, Beograd\nIlija Šoškić jedinstvena je stvaralačka figura i po brojnim identitetskim obeležjima njegove ličnosti: sportista, umetnik, performer, „šezdesetosmaš", radikalni levičar, teoretičar, i motociklista. Istovremeno pripadajući i delujući u različitim kulturama (evropskoj, italijanskoj, jugoslovenskoj, crnogorskoj, hrvatskoj, srpskoj) Šoškić je uspeo da ostane ono što je bio i na početku svoje karijere – radikalni (neo)avangardista, gerilac ali i umetnik metafizičar koji, iako ne uspeva da promeni društvo, svojim radom i angažmanom pomera granice percepcije umetnosti ne samo kao prostora političke borbe, nego i filozofskog promišljanja smisla kao preduslova za društveni i umetnički opstanak.\nIlija Šoškić (Dečani, 1935) je pripadnik prve generacije jugoslovenskih umetnika koji su radili u duhu novih umetničkih praksi. Pre umetnosti bavio se sportom i bio je državni prvak i reprezentativac SFRJ u bacanju kladiva. Umetničku školu završio u Herceg Novom, studirao na Akademiji likovnih umetnosti u Beogradu i na Umetničkoj akademiji u Bolonji (Accademia di belle arti). Od 1969. do 1972. godine živeo je u Bolonji, a od 1972. u Rimu. Svetsku afirmaciju stekao saradnjom sa legendarnom rimskom galerijom L'Attico gde je izlagao zajedno sa Janisom Kunelisom, Luiđijem Ontanijem, Mikelanđelom Pistoletom i drugima. O njemu su pisali poznati kritičari poput Emilija Vile, Akila Bonita Olive, Marija Diakona. Izlagao na najznačajnijim međunarodnim ali i jugoslovenskim umetničkim manifestacijama (Bijenale u Veneciji, Trigon, Jugoslovenska dokumenta, Aprilski susreti, itd.). Kao predavač gostovao je na najznačajnijim evropskim umetničkim akademijama (Diseldorf, Rim, itd.). Umetnička praksa Ilije Šoškića proteže se kroz više od pet decenija, a njegov rad obuhvata elemente performansa, živih slika (tableau vivant), umetnosti ponašanja, gerilske umetnosti, kulturnog i političkog mita, matematike i metafizike prirode.\nProjekt Istočne, Srednje i Jugoistočne Evrope: comiXconnection izložba alternativnog stripa!


Oko nas | Oko Nas | Strana 590\nPredlog za smanjenje cene grejanja\nNa sednici Opštinskog veća predloženo je da se smanji naknada za korišćenje toplotne energije koju korisnicima isporučuje JKP „Standard“. U saopštenju opštinske uprave se navodi: „Na 138. sednici Opštinskog veća održanoj 26. januara 2016. godine na inicijativu rukovodstva opštine Vrbas dogovoreno je da se Skupštini opštine Vrbas uputi Predlog odluke kojom bi se smanjila naknada za korišćenje toplotne energije. Nadzorni odbor JKP „Standard“ Vrbas dostavio je Opštinskom veću opštine Vrbas Odluku kojom je utvrđena naknada za korišćenje toplotne energije. Kako bi se pomenuta Odluka primenjivala potrebno je da nadležni organ opštine da saglasnost na istu. Stoga, neophodno je da se o pomenutom pitanju izjasne odbornici na narednoj sednici Skupštine opštine Vrbas koja će biti zakazana u što skorijem roku kako bi se Odluka što pre primenjivala“.\n← Prethodno 1 … 589 590 591 … 625 Sledeće →


Pročitajte kako je razbojnik htio da opravda obijanje luksuznog Q7 u Budvi\nInterventna jedinica budvanske policije, uspjela je da spriječi krađu luksuznog audi Q7 parkiranog u samom centru grada, kada je na licu mjesta, prije tri noći uhvatila razbojnika koji je pokušao da razvali bravu auta.\nKako saznaju Primorske novine, policajci su primjetili da neko pokušava da uđe u audi koji je bio parkiran preko puta šoping centra TQ plaza. Sve je izgledalo čudno jer je čovjek, više puta udario u bravu, što je odmah bilo čudno jedinici, koja je tokom noći obilazila grad.\nVidjevši da je, ipak po srijedi krađa, pripadnici interventne jedinice brzo su krenuli u akciju i uhvatili muškarca srednjih godina. Na pitanje policajaca šta radi, čovjek je kazao da je pokušao da uđe u automobil kako bi prespavao, jer nema smještaja u Budvi.\nPriveden je u stanicu policije.


Nil Armstrong (1930-2012) – javniservis.me\n7. Decembra 2021. - 17:06\nNil Armstrong (1930-2012)\n26. Avgusta 2012. - 19:07 od rtvin 6 komentara\nTe 1969. godine Nil Armstrong je bio prvi čovek koji je dotakao tlo Mesečeve površine i verovatno najpoznatiji čovek u čitavom svemiru.\nKada su ga upitali kako se osećao toga dana, odgovorio je: “Veoma, veoma malo!”\nNil Armstrong je rođen u američkoj državi Ohajo 5. avgusta 1930. godine. Otac mu je radio u državnoj službi i cela porodica se često selila, kako je dobijao nove poslove.\nArmstrong je svoj prvi let doživeo sa svojim ocem kada mu je bilo šest godina. Zbog ovoga se zaljubio u aeronautiku, što je ljubav koja će trajati do njegove smrti. Sa 16 godina je već mogao da leti iako nije imao vozačku dozvolu za automobil.\nKao dokazani heroj iz Korejskog rata, Nil Armstrong je postao testni pilot za instituciju koja je prethodila Nasi.\nMali veliki korak…\nUšao je u grupu najboljih koji su testirali novu tehnologiju protiv ograničenja prirode.\nTe 1962. godine američki predsednik Džon Kenedi je obećao da će Amerika imati čoveka na Mesecu do kraja decenije. A kako su Sovjeti već imali uspešne misije u svemir i kako su već lansirali čoveka u orbitu, te da bi ostvarili Kenedijevo obećanje, NASA je imala mnogo novca na raspolaganju.\nTokom jedne od misija u okviru Gemini 8 programa, Armstrong je uspeo da povrati kontrolu nad kapsulom i da spase život sebi i svom kolegi. Iako stidljiv i veoma uzdržan ali sa dokazanim pilotskim sposobnostima, nametnuo se kao logičan komandant misije Apolo 11.\nTokom 1969. godine tim je već bio u stanju da ispuni Kenedijevo obećanje. U svemirskoj letelici, sa komandnim računarom sa kompjuetrskom snagom manjom od hiljaditog dela snage današnjeg prosečnog laptop računara, Nil Armstrong je sa kolegama Bazom Oldrinom i Majklom Kolinsom uspeo da osvoji Mesec.\nLjudi širom sveta su kupovali svoje prve televizijske aparate kako bi bili svedoci ovog istorijskog događaja. Više od 500 miliona je uživo posmatralo svaki sekunda ove misije, tog 20. jula 1969. godine.\nPrivatnost pre svega\nPosle uspešnog izbegavanja velikih stena, Armstrong je imao još svega 20 sekundi rada motora, kada je uspešno sleteo na tlo Meseca. Tada je iz kapsule javio komandnom centru na Zemlji, u Hjuston: “Orao sleteo!”.\nUbrzo posle toga je izgovorio “Ovo je mali korak za čoveka, ali veliki za čovečanstvo!”.\nUz pomoć Baza Odlrina zabo je zastavu SAD u tlo u sred Mora Tišina, gde su se spustili.\nPo povratku na Zemlju posada je dobila ogromnu medijsku pažnju i sve moguće počasti širom sveta. Međutim, veoma brzo se Nil Armstrong povukao iz javnosti, ne želeći da naplati svoju slavu.\nIako dobitnik Medalje slobode, jednog od najvećih američkih priznanja koje mu je uručio lično predsednik, Nil je izbegao svu slavu koju to nosi i povukao se na svoju farmu u Ohaju. Predavao je inženjerstvo na Univerzitetu u Sinsinatiju, a kasnije je započeo svoj biznis.\nOdbijao je da daje intervjue i da potpisuje autograme čime je razočarao mnoge fanove. Zahtevao je privatnost, a samo je povremeno držao govore.\nJednom je ovo objasnio izjavom: “Ne želim da budem živi spomenik”. I dok su mnogi drugi astronauti prolazili kroz teške pishološke faze u svojim “post-mesečevskim” sindromima (Baz Oldrin je postao alkoholičar), Nil je uživao da živi u tišini i miru.\nPonovo se pojavio u javnosti sa dvojicom kolega tek na obeležavanju 30 godina od sletanja na Mesec, 1999. godine kada im je dodeljeno još jedno američko priznanje.\nNiko više od 1972. godine nije hodao po Mesecu. Za mnoge ljude je prevaziđena ideja o ponovnom sletanju tamo, u korist istraživanja Marsa ili nečeg drugog.\nIpak, za milione onih koji su bili prikovani za TV aparate 1969. godine snovi o osvajanju Meseca su postali stvarnost. Za njih je stidljiv čovek iz Ohaja otvorio nove horizonte, i za njega neće biti zaborava, kao ni za njegova dostignuća.\nFiled Under: Građanin (Meni), Nauka, Nauka (Meni)\n« Primjeri građanske neposlušnosti\nKeljmendi pregovara o kupovini „Havaja” »\nTaJović lAdooo says:\n26. Avgusta 2012. - 23:38 u 11:38 pm\n‘Ovoj je mali korak za čovjeka a veliki za čovječanstvo’\nZamislite kad bi neko napravio jedan mali korak, jedan normalan korak ovdje, na zemlji, u Crnoj Gori. Korak koji bi bio mali za normalan svijet a veliki za Crnu Goru… Mada teško, gotovo sam siguran da bi nam ljudi kao Nedović, perfektni i sl. dali jednu porciju zavjere šta se sve krije iza toga koraka. Vjerujem da oni čak i ne vjeruju ni u Armstrongov korak. Zavjera nas održala, njojzi hvala…\n26. Avgusta 2012. - 23:45 u 11:45 pm\nNego vidim da je održano prvenstvu u sviranju vazdušne gitare;\nHajde mi da napravimo prvenstvo u sviranju vazdušnih gusala. Mislim imamo toliko talenata, šteta da propadnu bezveze guslajući po netu, FB etc…\n27. Avgusta 2012. - 2:37 u 2:37 am\nThe best place to stage a Moon-landing is the Moon :)\nPrije 45 godina nije bilo sofisticiranih robota i Kjuriositija, morali su da šalju žive ljude. Mislili su da time otvaraju vrata novog doba, i bili su u pravu dok nije dunula promaja i zatvorila vrata. Danas ukupna vrijednost bonusa koje sebi isplaćuju top-menadžeri sa Wall-streeta višestruko nadmašuje cijenu ljudske misije na Mars, ali to nikome nije bitno. Važno je da se obrće, a u mjesec i planete će (kao i uvijek) gledati zaluđenici. Armstrongov “veliki korak za čovječanstvo” to isto čovječanstvo tek treba da zasluži.\n27. Avgusta 2012. - 10:16 u 10:16 am\nBili su ;) Ostrogami. Sadamovog mi nuklearnog oružja, too.\nLajka pa Komunista Jurij…\n27. Avgusta 2012. - 11:30 u 11:30 am\npao si mi ti na pamet, ne znam zašto ;)\n27. Avgusta 2012. - 23:29 u 11:29 pm