Intervju - Zoran Radovanović | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 059 > Intervju - Zoran Radovanović\nZoran Radovanović, CEO kompanije Link Consultants i Dale Carnegie. „Naši klijentu su poslodavci koji ulažu u svoje zaposlene i veruju da je ulaganje u ljude najisplativija investicija.“Z.Radovanović\nOdaberi posao koji voliš i nećeš raditi ni dan u životu\nChoose The Job You Like and You Will Never Work a Day in Your Life\nRegrutovanje kandidata i posredovanja prilikom zapošljavanja, outsourcinga, HR consultinga, business menadžmenta, kao i razvoja individualaca i timova, jeste njihov osnovni posao.\nLink Consultantsje internacionalna regrutna kompanija sa sedištem u Londonu,a koja je prisutna na tržištima Evropske unije, Švajcarske, Srbije, Japana i SAD.\nUspeli su da okupe tim visokokvalifikovanih profesionalaca, koji su u svakom trenutku spremni da izađu u susret specifičnim zahtevima klijenata, istovremeno uspevajuci da obezbede potpunu diskreciju kandidatima.\n“Ovo je sve što znam da radim, i srećan sam, jer samo 3% ljudi na svetu radi posao koji voli…A ja sam među njima!”, kaže osnivač i lider ovog sjajnog tima, gospodin Zoran Radovanović, naš današnji sagovornik.\nOn svoj uspeh ne meri brojem zaposlaenih menadžera, nego rezultatima koje su oni postigli u svojim novim kompanijama. Smatra da je obuka, kako tima tako i pojedinca, veoma važan segment uspeha, pa danas, veliki deo svog vremena posvećuje edukaciji, posebno mladih, kroz svoju drugu kompaniju Dale Carnegie.\nImali smo zadovoljstvo da za PROFIT magazin, ekskluzivno govori gospodin Zoran Radovanović, CEOkompanije Link Consultants i Dale Carnegie.\nGospodine Radovanoviću, gde ste rođeni, odrasli i školovali se?\nRodio sam se u Beogradu, ovde odrastao, završio srednju školu, i otišao na Kipar. Kasnije sam u Americi završio fakultet, a već 16 godina se bavim karijerama top menadžera. Sve je počelo na Kipru sa tokiškom berzom, pa je usledio New York, Švajcarska, Monako. Poslednje dve godine sam dosta radio u Belorusiji i Rusiji, i uspeh koji sam tamo postigao ima posebnu važnost za mene. Gajim posebnu simpatiju prema Belorusiji i njenom narodu. Tamo sam stekao divno iskustvo.\n2. Kako ste se snašli na najbogatijem ostrvu Evrope, Kipru? Kako je tekao put vaše karijere?\nNa Kipar me je odveo splet životnih okolnosti. Kipar je bila jedina zemlja za koju nije trebala viza u to vreme. Naime, krajem 1992. godine čekao sam 6 sati red ispred „Dafiment banke“ da podignesm 5 DM štednje. Tada sam shvatio da sam, ako jos jedan dan ostanem u Srbiji,, mentalno gotov. Otišao sam na Kipar preko Sofije (nije bilo letova iz Belograda zbog sankcija), sa pozajmljenih 1000 nemackih maraka.Tako je sve krenulo. Kada kreneš sa dna, onda nema nazad.\nU Srbiji imamo 4 vodeće regionalne firme koje se bave HR Konsaltingom. „Link Consultants“ se bavi posredovanjem u zapošljavanju, a naša ćerka, firma „Link Partners“ bavi se HR Konsaltingom, rekonstrukcijom HR odeljenja u okviru korporacija iznajmljivanjem radne snage. „Dale Carnegie“ je najveća svetska trening kompanija, a imamo i „St. Michales“ fondaciju, koja se bavi edukacijom i zapošljavanjem mladih.\n4. Ko su vaši klijenti u Srbiji, na koji nacin pronalazite ljude koje zapošljavate? Koji su vaši najuspešniji poslovi do sada?\nKlijenti su u regionu celog zapadnog Balkana. Poslujemo sa preko 200 raznih klijenata, od vodećih banaka do multinacionalnih korporacija.\nNjima su naše mišljenje i procena ljudi jako važni i počastvovani smo što radimo sa tako reputabilnim klijentima.\n5. U kojim još zemljama imate svoje kancelarije? Koliko zaposlenih ukupno ima Link Consultants?\nLink Consultants je osnovan u Londonu, a imamo preduzeca i na Kipru i u Srbiji. Dale Carnegie je prisutan u preko 80 zemalja i sa više od 2000 zaposlenih trenutno je najveća svetska trening kompanija. Ponosni smo što smo ISO sertifikovani i što su programi Dale Carnegie priznati od strane Američkog edukativnog konzilijuma, a neki programi se predaju i na svetski priznatim univerzitetima.\n6. Da li planirate otvaranje novih kancelarija još negde po svetu?\nNadamo se da ćemo u martu otvoriti Link Consultants kancelarije u Crnoj Gori, koje bi podržale već postojeće klijente na tom tržištu.\n7. Po vašem mišljenju, kakva je trenutna sitacija na tržistu rada u Srbiji? Šta treba eventualno promeniti ili popraviti kako bi bili „u korak“ sa Evropom?\nPoslednjih nekoliko godina tržište rada u Srbiji je u velikoj krizi zbog trenutne ekonomske situacije. Ono sto nama u Srbiji nedostaje, jeste strategeija obrazovanja i zaposljavanja, kao i pravilnog sistema vrednosti. Pitanje je šta mi zapravo želimo da budemo kao društvo. Tu leži srž problema. Još uvek ne razumem sta mi kao država i društvo želimo da budemo.\nSa druge strane, naš sistem obrazovanja i vaspitavanja mladih je u katastrofalnom stanju. Sećam sa, kada sam bio dete, prvo što sam naučio bilo je da smo pobedili Nemce1945. godine, i da smo jako bogata zemlja. Onda sam s vremenom počeo da varam roditelje zbog džeparca, da prepisujem u školi zbog bolje ocene, a posle sam se folirao pred devojkama da bi me poljubile. Na kraju mlad čovek iz takvog sistema postane poludeformisana osoba. Ipak, zahvaljujuci našim predispozicijama da preživmo kada je najteže, desio nam se Novak Đokovic i njemu slični, što sve nas obične i dosadne čini –Novakom.\n8. Na koji način jesvetska ekonomska kriza uticala na HR sektor u Evropi?\nHR je u Evropi skoro izumreo od 2008 -2010. godine. Konkretno, svetesku ekonomiju vode dinosaurusi koji globalizaciju vide kao prodaju “Big meka”, što nije baš tako. Zbog zastarelog finansijskog sistema, ceo svet je kolabirao. Države su počele da bankrotiraju, kompanije da se zatvaraju.\nOd početka 90. godina i prve pojave Dot.Com. buma, počelo se sa raznim ograničenjima, kako u bankarskom sektoru, tako i u privredama zemalja. Konkretno u bankarstvu, od “Bazela I i II i III" do ograničenja raznih kvota na uvoz ili izvoz unutar zemalja EU. Ne treba da se žalite ako pristajete na ograničenja.\nOgraničenja su izgovor za nečije postupke, a život ne sme da ima ograničenja. Na kraju, sve je puklo I nestalo. Ljudi su izgubili zaposlenje, penzioneri penzije, a isti ti ljudi nam sada rade “rekonstrukcije” zemalja, privreda, finansijskog sektora. Pitanje je, ako su oni tako iskusni ,kako je kriza sama po sebi mogla da se desi.\n9. Koji su novi trendovi u HR sektoru na globalnom nivou? Koji profil ljudi sada traže kompanije? Kakve sve veštine i sposobnosti danas, pored obrazovanja, top menadžer mora da poseduje da bi ušao u uži izbor za dobijanje posla u velikim kompanijama?\nTop menadžeri su uvek HIT. Ono sto je nama u Linku posebno važno, jeste prethodna stabilnost karijere, uspeh u svom segmentu poslovanja, i važnost činjenice da je pri promeni posla ipak karijera na prvom mestu, a ne novac.\nMeđutim, stvari su se globalno pormenile. U svakoj zemlji, pa i u našoj, današnji menadžer mora da bude fleksibilan, moderan, da se brzo uklapa, da radi 5 puta više i da računa da će zaraditi manje nego pre.\nJedini principkoji mora da postoji jeste da nema principa, jer mnoge stvari danas ne zavise samo od vas I vašeg rada.\nMislite da je direktor sektora održavanja u US Steelu Smederevo, koji je radio 12 sati dnevno, kriv što mu je firma zatvorena? Naravno da nije.\n10. Kakvi su top menadžeri u Srbiji u odnosu na svetske ili evropske? Šta im nedostaje, a šta imaju „viška“?\nNaši menadžeri su sjajni, i jedino sto im nedostaje u poređenju sa „stranim“ jeste – ista visina zarade kao na Zapadu.\nDo pre neku godinu, najtraženiji ljudi u Srbiji bili su Mladić, Karadžić i finansijski menadžer, a danas su sva trojica pronađena.\nNaši ljudi su navikli na krizu, jer smo mi ceo život u krizi. Nema problema sa kojim se nismo sreli u svojim skromnim životima. Željni smo uspeha i motivisani da našoj deci sutra podarimo zdraviji život od ovog sadašnjeg. Dobra je stvar da smo počeli sa dna ida nikada više ne želimo tamo da se vratimo.\n11. Zakon o radu u Srbiji se još uvek prilagođava evropskim standardima. Koliko smo blizu ili daleko od Evrope kada je ovaj zakon u pitanju? Šta, po vašem mišljenju, država mora da promeni kako bi tržište rada bolje funkcionisalo i kako bi i radnici i poslodavci bili zadovoljniji?\nZakon o radu u EU i SAD se ne razlikuje puno. Od zemlje do zemlje, uz izuzetke, mahom vezane za prava radnika, socijalna pitanja i socijalne doprinose, zakoni su vrlo slični.\nPoslednjih 70 godina živimo u zemlji gde ne postoji “Zakon o radu” već “Zakono otežavanju rada”, kako poslodavaca i radnika , tako i nas menadžera.\nZakon nas limitira na bilo koji normalni odnos, kao i na mogućnost građenja korporativne kulture sistema nagrađivanja i ostalo. Zakon o radu Republike Srbije je postsocijalistički dokument koji se iz godine u godinu menjao u skladu sa željama i zahtevima da komplikovano bude još komplikovanije. Postoje mnoge teme u vezi sa Zakonom o radu, oko kojih se većina mojih kolega slaže, počevši od rada na odeređeno vreme, rada na neodređeno vreme, agentskih ugovora, neagentskih ugovora, autorskih ugovora, pa sve do samih “omladinskih zadrugara” kao nedefinisanih pravnih lica koja postoje još samo u Severnoj Koreji i nekim zemljama bivše SFRJ, kao model za legalno neplaćanje kako socijalnih doprinosa, tako I PDV-a, na čemu naša država, a i mi građani, najviše gubimo.\nOscar Wild je rekao “Najteže je biti jednostavan” a naš “zakon o radu” je sve samo ne to. Pitanje je jednostavno i prosto: “Da li možemo da našoj državi damo rešenje na ovu temu?\nOdgovor je jednostavan: ”DA”. U našoj zemlji postoje kvalifikovani i iskusni profesionalci sa velikim internacionanim iskustvom, koji mogu da donesu rešenje ovog problema, a ne samo da kritikuju po medijima.\n12.Vaša druga komapnija je Dale Carnegie. Imate licencu za ceo region i bavite se, u osnovi, edukacijom zaposlenih. Od kada poslujete na srpskom tržištu i čime se jos ova kompanija bavi?\nDale Carnegie je najveća trening kuća na svetu. Osnovana je 1912. godine na principima Dale Carnegie-a, na kome se gradilo građansko društvo u Americi. Dale Carnegie se bavi razvojem individualca u okviru jednog kolektiva. Programi su prilagođeni i dizajnirani za svaku korporaciju posebno, sa akcentom na koherentnost izmđu želja individualaca i ciljeva jedne korproracije. Ponosni smo što poslujemo u preko 80 zemalja, sa preko 2000 sertifikovanih trenera. Trenutno su porgrami Dale Carnegie dostupni u Srbiji i Crnoj Gori, a početkom marta imaćemo čast da u Beogradu ugostimo kolege iz Austrije, Mađarske, Bugarske i Ruminije, na prvoj Dale Carnegie Akademiji van teritoije SAD. Dale Carnegie Srbija ima veliku ulogu u razvoju celokupnog modela ovog biznisa u istočnoj Evropi.\n13. Ko su najčešće vaši klijenti I kakve ste rezultate postigli do sada?\nSvi naši klijenti su posebni i mi smo počastvovani portfoliom svojih klijenata. U proteklih 5 godina, posredstvom Link Consultants-a, preko 900 menadžera je pronašlo šansu za novu karijeru. Naš najveći uspeh je to što su danas svi oni , zadovoljni i, što je veoma vazno, što su ostvarili ciljeve svojih korporacija, za koje su angažovani.\nNaš uspeh se ne meri brojem zaposlenih menadžera, vec rezultatima njihovog rada kroz godinu ili dve.\n14. CSR je važan deo vašeg poslovanja.Trenutno radite na projektu edukacije dece iz domova za nezbrinutu decu.O čemu se tačno radi? Ko su Vam partneri u ovom projektu? Da li je država uzela učešće u tome?\nU okviru naše grupe kompanija posluje fondacija „St Michales“ , koja se bavi edukacijom i zapošljavanjem mladih. Veliko mi je zadovoljstvo što smo u Srbiji pokrenuli projekat “Socijalne inkluzije” - pomoci mladima bez roditeljskog staranja, pod pokroviteljstvom “Narodne skupštine Republike Srbije”.\nOvo je program “DALE CARNEGIE” i našeg Fonda “St Michaels” koji se realizuje na celoj teritoriji Republike Srbije. Na svakog polaznika primenjuje se celokupan program, koji podrazumeva kontinuiran rad tokom dvanaest meseci, uz redovno praćenje napretka učesnika.\nPrednost je datadeciizdomova za nezbrinutu decu na teritoriji Republike Srbije, jer je njima pomoć najpotrebnija. Program se finansira u celosti iz sredstava koje obezbeđuje Fond St Michaels, bez pomoći iz budžetskih sredstava.\nTrenutno u Srbiji, po podacima Centra za socijalni rad, živi 6.400 dece bez roditeljskog staranja. Država je mnoge smestila u hraniteljske porodice (5.736), a oko 700 njih detinjstvo provodi u domovima za nezbrinutu decu.Program “Socijalne inkluzije” primenjuje se na decu/mlade uzrasta 15,16 i 17 godina, koji su u poslednjoj godini boravka udomovima, nakon čega započinju samostalan zivot. Prema zvaničnoj statistici, samo 3% njih završi više obrazovanje. Cilj ovog projekta je da nakon godinu dana edukacije, ova grupa mladih poveća svoje šanse za zaposlenje, kao I da poveća interesovanje za daljom edukacijom. To jasno ukazuje da deca/mladi nespremni napuštaju domove i da su im mogućnosti za uspešnu inkluziju u društvo znatno limitarini. Cilj našeg programa je upravo da mladi bez roditeljskog staranja bar delimično nadoknade nedostake koje imaju usled odrastanja u stranim sredinama, odnosno usled odrastanja van porodice. Ovaj program je usmeren na pripremu mladih za izazove koji ih očekuju u savremenom svetu.\nIstičemo da se programi DALE CARNEGIE redovno primenjuju u zemljama EU, a najviše u Velikoj Britaniji, Austriji, Švajcarskoj, Italiji, Nemačkoj I Francuskoj. U regionu, programi DALE CARNEGIE redovno se primenjuju u Hrvatskoj, Mađarskoj, Rumuniji, Bugarskoj i Srbiji. U Republici Srbiji, projekti DALE CARNEGIEsu sprovedeni kod 1370 polaznika u prve dve godine rada.\nProgram “Socijalne inkuzije” kompanija DALE CARNEGIE sprovodi u svetu za preko 7 miliona mladih, i to u SAD, Tajlandu, Japanu i drugim zemaljama, kao deo svog doprinosa društvenom razvoju.Ovim putem napominjemo da je program Dale Carnegie ISO 9001 standardizovan, priznat i odobren od strane Americkog edukativnog konziliuma (“ACE”).\nProjekti ovog tipa su najvažnija investicija u decu i mlade, koji su budućnost naseg društva.\n15. Pre dve godine u jednom intervjuu ste rekli da je Kipar najlepše mesto za život, i da Vam je dovoljno sedam dana mesečno Srbije! Od pre par meseci ipak ste postali nas sugrađanin. Zašto Srbija ponovo?\nKipar, za mene, jeste najlepše mesto za život.\nKipar jeste najlepše mesto za život. Tamo sam vec 19 godina, ali uželeo sam se dinamičnog života. Dale Carnegie je rekao da je najbolji način da se izboriš sa iskušenjima - da im se prepustiš. Otkada sam otišao iz Beograda, želeo sam da se vratim. Ovo je moja zemlja I moj dom. Imam iskustvo stečeno na mnogim tržištima i imam želju da moj sin, koji je rođen na Kipru, jednog dana ovde živi u boljem društvu.\nVerujem da protiv mraka žmurenje ne pomaže.\nVratio sam se da se borim.\nVerujem da svojim iskustvom mogu dosta da doprinesem samom razvoju, ne samo svoje kompanije, već i i našeg društva u celini. Sa druge strane, ne želimda jednog dana zamerim sebi što nisam probao.\nNaš život definišu mogucnosti, pa čak i one koje ne iskoristimo,a generalno mislim da ništa u životu nije teško - sve zavisi od pozicije sa koje posmatraš svet oko sebe\n16.Koliko je posao koji radite stresan i na koji nacin uspevate da prevaziđete svakodnevni stres?\nMoj posao je moj život. Ja nemam radno vreme i zaposlenje. Život nije stres, već je stres auto-put na kome krenete autostopom i borite se da uđete u neki brz auto.\nNajgore je kada vam je najlepši deo posla –odmor. Onda nešto nije uredu.\n17. Kako provodite slobodno vreme u Beogradu? Imate li omiljena mesta?\nPrivatno sam dosadna osoba. Mogu da sedim ceo dan pored televizora i gledam fudbal. Obožavam da vikendom sa drugarima pijem kafu i raspravljam o sportu i politici. Pratim vesti samo iz sfere biznisa, kao Vaš magazin, na primer. Retko izlazim kasno noću, jer obožavam rano da se budim, i uvek se plašim da nesto ne propustim ako ujutru dugo spavam. Generalno spavam po 5 -6 sati.\n18. Šta su za vas prave životne vrednosti?\nMoć uništava one koji nemaju. Zato uvek dajte mnogo više od onoga što realno možete, i ne očekujte da vam se vrati.Verujte u porodicu i poštujte različitosti. Nemojte dozvoliti da Vam ceo život prođe u čekanju kraja radnog vremena.\nUčinite ono što možete da sebi budete dobri i to će vas učiniti različitim od drugih. Svako od nas je važan činilac društva: i onaj koji čisti ulicu, i onaj koji sedi u banci i onaj koji radi u fabrici .Treba da svi budemo individualno uspešni da bi nam društvo bilo uspešno.\nU Japanu su sadaglavni hit hologramski koncerti; dođete na koncert gde bend svira uživo, puna je arena, igračice imaju nastup, sve je stvarno, a samo nema pevačice. Ona je hologramska prezentacija... I ljudi plaćaju za ‘Šakiru”, “Rijanu” ili”Kemiša” i srecni su. Mi smo svi neki hologramski prikaz svojeemocije i ljudi nas vide onako kako mi sebe vidimo. Pomozimo jedni drugima, ne mrzimo druge jer su srećni, volimo svačiji uspeh I uživajmo u svom.\n19.Kada biste bili u mogućnosti, šta biste promenili u svojoj dosadašnjoj karijeri?\nNemam neki osecaj za vreme, jer onda odvajam prošlost od budućnosti, a ovako imam samo budućnost I par osmeha iz prošlosti. Iskreno, ne bih mnogo toga promenio, imam samo 40 godina i nikada ne bih voleo da se vratim na 30, imam gomilu ideja I želim da ih sprovedem.


Popularni "Golum" čita Tolkinovu knjigu bez pauze: Može da potraje i 12 sati | Najnovije vesti - Srbija danas\n08.05.2020. • 10:47 Srbija Danas\nGlumac Endi Serkis, poznat po ulozi Goluma u filmu "Gospodar prstenova" i "Hobit" reditelja Pitera Džeksona, spreman je da ponovo uleti u ovu ulogu za poseban humanitarni događaj sakupljanja sredstava za Nacionalnu zdravstvenu službu Velike Britanije.\nVEST KOJA JE ŠOKIRALA SVE: Popularni pevač (47) umro od korone! Lekar saopštio tužne vesti\nOva 56-ogodišnja zvezda najavila je da će čitati "Hobita", Tolkinov roman iz 1937. godine, u celosti danas, 8. maja. Serkis namerava da pročita čitavu knjigu u jednom dahu, bez odmora, a procenjuje se da bi čitavo čitanje trebalo da traje između 10 i 12 sati.\nNazvavši čitav poduhvat "Hobbitathon COVID-19", Serkis pokušava da prikupi 100.000 funti putem platforme GoFundMe za dobrotvorne organizacije "Best Beginnings" i "NHS Charities Together".\nLink ka ovom čitanju objaviće se na njegovoj GoFundMe stranici, a sam događaj počinje u 11 ujutru po našem vremenu.\nGospodar prstenova Endi Serkis\nUŽAS KAKAV SE NE PAMTI! Evo ŠTA je OSTALO od Sinanove kuće! Prizor od koga ćete se NAJEŽITI! (FOTO)\nSlavna pevačica DECENIJU živi kao ROB svog oca: Želela je dete ali joj otac NIJE DAO da zatrudni!\nPosle ESTRADNE odlučio da uplovi u POLITIČKE VODE - Boki 13 PORUČIO svima: "Gledate u budućeg LIDERA!"


Utorak, 10. maj 2022. u 13:38\nU Kostajnici je lani rođeno 25 beba, odnosno 18 manje nego godinu dana ranije, dok je do 1. maja ove godine rođeno samo četvoro djece.\nPrema riječima portparola opštine Aleksandra Pašića u tekućoj godini za direktne i indirektne pronatalitetne mjere u budžetu je predviđeno 93.000 KM.\n“Imajući u vidu negativne ekonomske i migracijske trendove, te lošu natalitetnu sliku, opštinska uprava je opredijeljena da u okviru svojih mogućnosti i nadležnosti donosi mjere koje bi doprinijele poboljšanju demografske slike na području opštine Kostajnica”, istakao je Pašić.\nOn je podsjetio da je Skupština opštine krajem prošle godine usvojila odluku da ubuduće izdvaja više sredstava sa ciljem stimulisanja nataliteta, a za 2022. godinu budžetom je za ovu namjenu predviđeno 10.000 KM.\n“Ovom odlukom za rođenje prvog djeteta predviđena je jednokratna novčana pomoć u iznosu od 300 KM, odnosno 100 KM više. Za rođenje drugog djeteta, roditelji će dobijati 500 KM, umjesto dotadašnjih 200 KM. Za trećerođeno dijete predviđena novčana pomoć u iznosu od 1.000 KM, za četvrto 1.500 KM i za peto i svako slijedeće dijete 2.000 KM”, naveo je Pašić.\nOn je istakao da, osim ovih direktnih pronatalitetnih mjera, opština izdvaja sredstva i za asistiranu reprodukciju, stipendije, nagrade učenicima i prevoz đaka.\nU školskoj 2021/22 godini opština stipendira 36 učenika i studenata sa ukupno 36.000 KM, odnosno 13.700 KM više u odnosu na prethodni period, a svaki stipendista je dobio desetomjesečnu stipendiju jednokratno u iznosu od po 1.000 KM.\n“Ovogodišnjim budžetom predviđene su i 2.000 KM za nagrade talentovanim učenicima koji ostvare uspjehe u školi, na takmičenjima i literarnim i likovnim konkursima”, rekao je Pašić.\nOn je dodao da, za vrijeme trajanja nastave, opština plaća i prevoz za sve učenike kostajničke osnovne škole koji su putnici, za šta se mjesečno izdvaja oko 5.000 KM, odnosno oko 45.000 KM na godišnjem nivou.\nPašić je naveo da opština Kostajnica od 2013. godine iz budžeta izdvaja sredstva za stimulisanje nataliteta.\nPrema podacima opštinske uprave, za devet godina, odnosno od početka 2103. do kraja 2021. godine rođeno je 313 djece.


Čarls Tejlor (1931 – )\nČarls Margrave Tejlor (Charles Margrave Taylor) je rođen 5. novembra 1931. On je poznati kanadski i svetski filozof koji se pretežno bavio političkom filozofijom, filozofijom društvenih nauka i istorijom filozofije. Obično se smatra komunitaristom iako on nije sasvim saglasan sa tim određenjem i pripada Katoličkoj crkvi.\nZavršio je istoriju na Univerzitetu Mekgil 1952, a u Beliol koledžu u Oksfordu diplomirao je filozofiju, politiku i ekonomiju 1955. Magistrirao je 1960, a doktorirao 1961. sarađujući sa Isaijom Berlinom i Enskoumom.\nNasledio je Džona Plamenca kao Cikele profesor društvene i političke teorije na Univerzitetu u Oksfordu, gde je takođe bio i profesor na Koledžu Ol souls. Na Univerzitetu Mekgil je bio profesor političke nauke i filozofije, a sada je profesor emeritus. Kao profesor prava i filozofije član je Upravnog odbora na Univerzitetu Nortvestern.\nBio je kandidat socijaldemokratske Nove demokratske partije u Mont Roajalu 1960, a četvrti i poslednji put bio je kandidat za kanadski Donji dom 1968. Član je Order of Canada 1995, 2000. je Grand officer of National Order iz Kvebeka, a 2007. je dobio Templtonovu nagradu.\nNjegove najznačajnije knjige su sledeće: Objašnjenje ponašanja 1964, Hegel 1975, Hegel i moderno drustvo 1979, Filozofski radovi 1985, Izvori sopstva 1989, Bolest modernog doba 1991, Politika priznanja 1992, Filozofski argumenti 1995, Katolička modernost? 1999, Moderna društvena mesta 2004 i Sekularno doba 2007.


Laguna - Bukmarker - Intervju sa Lindom Bustrem Knausgor - Knjige o kojima se priča\nLinda Bustrem Knausgor sedi za stolom u uglu jednog londonskog kafea nekoliko dana pre uvođenja mera karantina. Vitka, bleda i ozbiljna, u krem bluzi sa visokom kragnom, podseća na junakinje Ibsenovih komada. Stotine hiljada onih koji su upoznati sa stvaralaštvom njenog bivšeg supruga verovatno će se složiti da je to sasvim primereno, budući da je život ove žene oduvek bio ispunjen mračnom porodičnom i psihološkom dramom, tako karakterističnom za većinu skandinavskih književnih heroina. Ali švedska autorka mi ovom prilikom saopštava da je konačno ostavila za sobom vreme kada je bila samo lik u tuđim romanima. „Pronalazim svoj glas i taj osećaj je neverovatan. Osećam se slobodno“, kaže ona.\nGorepomenuti bivši muž Linde Bustrem je Karl Uve Knausgor, norveški pisac čiji je šestotomni serijal autobiografskih romana „Moja borba“ tokom protekle decenije postao prava književna senzacija. Pisac nas u tim knjigama, osim o svom svakodnevnom životu, obaveštava i o nekim od najbolnijih i najintimnijih trenutaka u životu svoje supruge. Kada smo se upoznale, imala sam utisak da o ovoj ženi znam više nego o nekim od svojih najbližih prijateljica.\nZnam da je u dvadesetim pokušala da izvrši samoubistvo i da, kao i njen otac, boluje od bipolarnog poremećaja. Znam mnogo toga o njenoj borbi sa bolešću koja je dovela do sloma o kome Knausgor piše u poslednjoj knjizi svog serijala. Znam štošta i o njihovim prepirkama oko kupovine i brige o deci, kao i da ne voli da obavlja kućne poslove. „Uvek je želela nešto više, ali nikada nije ništa činila da poboljša stvari, samo je kukala, kukala, kukala“, napisao je Knausgor, navodeći jednog recenzenta da se zapita: „Ko još objavljuje takve detalje o svojoj ženi?“\nU to vreme, iako su se mnogi članovi šire porodice javno distancirali od pisca, Bustrem je ostala uz Knausgora i branila njegovu slobodu da piše o čemu želi. Šta o tome misli sada, tri godine nakon njihovog razvoda?\n„Danas sam ravnodušna prema sadržaju tih knjiga, ali moram priznati da sam bila veoma ljuta zbog onoga što je napisao“, kaže ona. „Kao pisac, poštujem njegovo pravo da koristi svoj život kao materijal i, objektivno govoreći, smatrala sam da su knjige veoma dobre. Ali na ličnom nivou sam bila jako besna, jer sam shvatila kakvo mišljenje ima o meni. Njegovo razumevanje bilo je veoma ograničeno, video je samo ono što je želeo da vidi. Kao da me uopšte nije poznavao. Čitajući njegove reči imala sam utisak kao da nešto gubim. Sada se samo pitam da li je on zapravo jedan od onih pisaca koji jednostavno ne umeju da pišu o ženama.“\nKao tinejdžerka, osamdesetih godina prošlog veka, sanjala je o tome da postane glumica kao njena majka Ingrid Bustrem, koja je u to vreme bila zvezda švedske pozorišne scene. Bila je duboko razočarana kada nije uspela da se upiše na glumačku akademiju, ali onda je otkrila da je primljena u vodeću školu za pisce. „Sve mi je delovalo kao igra sudbine“, kaže ona.\nKada je 1999. godine u jednoj radionici za pisce upoznala Knausgora, već je bila na putu da izgradi ozbiljnu karijeru. Tokom rane faze njihovog braka objavila je nekoliko kratkih priča i jedan roman, ali briga o četvoro dece i bolest – da ne pominjemo oluju pažnje i kontroverzi koja je besnela oko Knausgora – sprečavale su je da se ozbiljno posveti ostvarenju sopstvenih književnih ambicija.\nSada, međutim, preda mnom sedi osoba koja je u kratkom vremenskom roku objavila dve knjige. „Dobro došla u Ameriku“, minimalistička, šokantna priča o devojčici koja odbija da govori, delimično zasnovana na ličnom iskustvu. U romanu „Oktobarsko dete“, objavljenom u Švedskoj prošle jeseni, imala je snage da se otvorenije pozabavi vlastitim životom i, između ostalog, ispriča svoju verziju događaja koji su prethodili okončanju braka sa Knausgorom.\nDa li se oseća bolje sada kada je imala priliku da čitaocima predoči svoju stranu priče? Knausgor je, na primer, napisao da je razvod bio rezultat zajedničkog dogovora; u „Oktobarskom detetu“ Bustrem naglašava da se ipak radilo o njegovoj odluci. „Moja namera nije bila da poravnavam račune. Cilj mi je bio da napišem dobru knjigu. Nisam želela da iznosim svoje mišljenje o onome što je Karl Uve napisao“, ističe ona.\nVeliki deo radnje romana odvija se u psihijatrijskoj ustanovi u kojoj je Bustrem završila posle nervnog sloma i u koju se povremeno vraćala tokom naredne četiri godine. Ona piše o brutalnoj elektrošok terapiji kojoj je bila podvrgnuta u vreme kada joj se brak raspadao. Nalazila se u tako lošem stanju da joj je odluka o tretmanu praktično bila nametnuta. Kasnije je to opisala kao jedan vid zlostavljanja. „Lekari su me ubeđivali da će sve biti u redu i da je proces sličan restartovanju kompjutera“, kaže ona. „Ali zaista nisu znali o čemu govore. Nisu raspolagali odgovarajućim rečnikom da to opišu.“ Smatra da je jedna od najgorih posledica ove vrste lečenja gubitak sećanja: „Neka su se vratila, ali ne sva. Pisanje mi je mnogo pomoglo.“\nBustrem je saznala da boluje od bipolarnog poremećaja u 26. godini života. Njeno detinjstvo obeležili su problemi sa ocem, alkoholičarem nepredvidivog ponašanja, koji je patio od iste bolesti. Seća se da je odrastala u uverenju da bi trebalo da bude što neprimetnija.\n„Moja majka se razvela od oca kada sam bila veoma mlada i ona je bila sve što sam imala. Bila sam ubeđena da je moja dužnost da brinem o njoj i da stvaram što manje problema kako me ne bi napustila. Smatrala sam da nemam pravo da izrazim svoje mišljenje i da je najbolje rešenje bilo da ćutim.“\nNjenom ocu je posle razvoda bilo dozvoljeno da nju i njenog brata posećuje kada poželi i često se pojavljivao uveče, kada je majka nastupala u pozorištu. „Kada se dobro osećao, umeo je da bude zaista divan“, seća se. „U lošim fazama, predstavljao je ozbiljnu pretnju. Tada sam ga se plašila.“ U romanu „Dobro došla u Ameriku“, otac primorava Elen da celu noć sedi na istom mestu i sluša ga kako peva svoju omiljenu pesmu. „To mi se stvarno dogodilo“, kaže Bustrem.\nOčevo ponašanje je dovelo do toga da je Bustrem večeri uglavnom provodila posmatrajući majčine probe i nastupe u pozorištu. „To je bilo najbezbednije mesto. Tamo ništa nije moglo da se dogodi. Znala sam da će ga neko zaustaviti ako se pojavi u pozorištu. Kod kuće je mogao da se uzvere uz oluk i provali u neku od soba, što je često i činio. Moja majka nikada nije zvala policiju i socijalnu službu. Nije želela da uvlači druge u tu situaciju.“\nKako se osećala kada je saznala da pati od iste bolesti? „Užasno. Bila sam prestrašena. Znala sam šta me čeka. Kada ste u maničnoj fazi, ne možete da spavate. Ideje vam iskrsavaju u glavi neverovatnom brzinom i osećate potrebu da radite neobične stvari, koje vam inače ne bi pale na pamet. Hodate gradom po ceo dan i noć. Nekada sam mislila da na sve strane upoznajem nove prijatelje, a neki od tih ljudi nisu bili nimalo fini. Manični ljudi mogu delovati krajnje šarmantno. Da ste me upoznali u maničnoj fazi, verovatno biste pomislili da se osećam sjajno. U tim trenucima čovek ima utisak da je sve u najboljem redu, ali iz iskustva zna da nije tako i da će u jednom trenutku doći do sunovrata. To je doživotna kazna sa kojom živim.“\nTrenutno se dobro oseća, ili bar onoliko koliko je to moguće u vreme pandemije koronavirusa. Njeni romani su u rodnoj Švedskoj naišli na odličan prijem, a uskoro će se naći i pred čitaocima širom sveta. U London se preselila početkom godine kako bi bila blizu dece koja tu žive sa ocem i njegovom novom partnerkom. Dane provodi u prijatnom predgrađu na obalama Temze.\nŠta očekuje od života u novoj sredini? „Videćemo. Ovo je novi početak. Pre svega bih želela da me ljudi prihvate kao nezavisnu ličnost i autora. U prošlosti bi, kada me vide, pomislili: o da, Karl Uve, o da, bipolarna. Volela bih da se to promeni.“\nAutor: Lisa OʼKeli\nRoman o reci Savi i neobičnim stanovnicima njenih obala\nPrikaz knjige Čarobnjak iz Oza\nNova Delfi knjižara u Tržnom centru Galerija Beograd od 30. oktobra\nPožurite, Laguna Sajam knjiga još samo 3 dana!\nNagrade Sajma knjige „Banja Luka 2020“ Laguninim piscima\nTri harfe za fazana i očajnu domaćicu\nPoslednji, dosad neobjavljeni roman Fransoaz Sagan „Četiri strane srca“ u prodaji od 2. novembra\nNagrada „Stevan Sremac“ dodeljena romanu „Ništa lakše od umiranja“ Elvedina Nezirovića\nDobro došla u Ameriku Linda Bustrem Knausgor\nObjavljen davne 1977. godine, roman Mome Kapora „Ada“ doživeo je brojna izdanja i potvrdio veliku popularnost ovog autora. Novo Lagunino izdanje pruža mogućnost onima koji se do sada nisu sreli sa knj...\n„Čarobnjak iz Oza“, knjiga s početka dvadesetog veka, verovatno spada među najpoznatije američke bajke, kao što je „Alisa u zemlji čuda“ jedan od najpopularnijih dečjih romana engleske književnosti. S...\nU želji da čitaocima obezbedimo Delfi knjižaru i Lagunin klub čitalaca u svakom delu grada, otvaramo novi prostor u Tržnom centru Galerija Beograd. Na drugom spratu novootvorenog tržnog centra ...


Schmidt u Parlamentu BiH: Međunarodna zajednica neće samo stajati po strani | Kliker.info\n“Nisam mogao očekivati u avgustu da će se BiH suočiti sa najozbiljnijim osporavanjem svoga suvereniteta”, rekao je na početku govora.\n“Ova zemlja se sastoji od entiteta i takva će ostati jer je to dio suvereniteta i teritorijalnog integriteta kako je formulisano u Dejtonskom sporazumu”, kazao je.\n“Jasno da niko nema interesa da vrati sat unazad. Međunarodna zajednica neće samo stajati po strani.”\n“Ono što ne zaslužuju je strah. Atmosfera straha i podjela samo će ubrzati odlazak mladih ljudi.”\nRekao je da su “neki izabrani predstavnici potpuno otišli ili selektivno bojkotuju Parlament BiH”.\n“To bi moglo ugroziti povjerenje glasača. Svi oni koji pokušavaju pričati priče i ne fokusiraju se na stvarne izazove, u krajnjoj liniji neće dobiti podršku. Riječ je o mladim generacijama, o ekonomiji”, rekao je.\nKako je naveo, “poslanici su napustili institucije Bosne i Hercegovine, uključujući ovaj dom, upravo u vrijeme kada je prijeko potrebno kreirati reformsku alternativu”. “Napuštanje nije opcija”, poručio je Schmidt.\nKako je naglasio šef Ureda visokog predstavnika u BiH (OHR), “danas je 28. oktobar, a državni budžet još nije usvojen”. “Privremeno finansiranje je samo do kraja decembra”.\n“Činjenica da nije usvojen prije jula, govori da moramo raditi na tome. Riječ je o finansiranju državnih institucija”, kazao je Schmidt.\n“Apsolutno ne razumijem da neko blokira Parlament koji je pravo mjesto za razgovore. Moram jasno reći da se to ne odnosi samo na jedan genocid, ratni zločin ili jedan narod. Ti amandmani služe žrtvama, porodicama žrtava, bez predrasuda. Ja sam Nijemac i znam o čemu je riječ”, rekao je visoki predstavnik.\n“Rješenje problema je tu. Dođite u institucije i Parlament i izradite zakone u skladu sa presudama suda i gotovo”, rekao je Schmidt.\n“Neprihvatljivo je”, naglasio je, “da institucije budu taoci i da se poništi svaka reforma postignuta u posljednjih 20 godina”.\n“Zahvaljujući Zakonu o lijekovima i medicinskim sredstvima, osnovana je Agencija za lijekove na državnom nivou u skladu sa standardima EU. Kakva je ovo politika – samo ukinuti, raspustiti takvu instituciju? Zbog čega? Zbog zdravlja ljudi? Nemojte potcijeniti situaciju. Moram vidjeti odgovornost”, stav je Schmidta.\n“U vezi formiranja Oružanih snaga BiH, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH (VSTV), Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA)… jednostrano poništavanje ovih, i bilo koje druge reforme, značilo bi ozbiljno nazadovanje BiH na putu ka Evropskoj uniji. Ko bi investirao u ovu zemlju?”, upitao je Schmidt poslanike Predstavničkog doma Parlamenta BiH.\nPrema riječima Schmitda, “niti jedan od 14 prioriteta nije ispunjen i pozivam vas da radimo na tome i ovu zemlju vodimo naprijed”. “Ja radim na tim pitanjima da ne ostanem ovdje cijeli život jer ova zemlja zaslužuje to.”\nNarodna skupština RS-a donijela je i zaključke kojima se odbijaju rad u bh. institucijama dok se “pitanje nametnutog Inzkovog zakona ne razriješi”, a upravo na te zaključke pozivaju se i politički predstavnici pozicije i opozicije u Predstavničkom domu.\nU Službenom glasniku RS-a je objavljen ukaz o proglašavanju ova dva zakona u RS-u. Prvi se odnosi na neprimjenjivanje zakona Valentina Inzka u RS-u, a drugi na zabranu “omalovažavanja i izrugivanja” RS-a.\nOvakav potez osudili su OHR, ambasada Sjedinjenih Američkih Država (SAD), kao i Delegacija Evropske unije u BiH.


2. Vidan Papić, slikar - grafičar, zamenik predsednika\nGalerijsko izlagačka delatnost Kulturnog centra raspoređena je u tri izložbena prostora.\nLikovni salon (Likovna galerija), pored redovnog izlagačkog programa, na predlog Umetničkig saveta, i na osnovu prijava umetnika, delom je opremljena za potrebe prodaje umetničkih dela iz prodajnog fonda Bijenala minijature i prodajnog fonda Likovne galerije. U Galeriji je između ostalog, predstavljeno stvaralaštvo velikog broja srpskih umetnika, dečje izložbe, kao i izložbe gornjomilanovačkih umetnika


AudioPro | Kali Audio LP-8 (PAR) + Sonarworks Reference 4 Studio Edition\nKali Audio LP-8 (PAR) + Sonarworks Reference 4 Studio Edition\nCena 75.720,00 din. PPC: 83.760,00 din. (-10%)\nKat.br. : 27942105B\nBundle komplet special koji se sastoji od Kali Audio LP-8 aktivnih studijskih monitora (Par) + Sonarworks Reference 4 Studio Edition softvera (Download verzija - od nas dobijate kod, a sam softver jednostavno preuzimate sa interneta). Za više informacija o pojedinim komponentama ove posebne BUNDLE ponude pogledajte ispod u dodatnim informacijama.\nLone Pine serija Kali Audio monitora omogućava Vam da čujete svaki detalj unutar Vašeg audio miksa! Izuzetno precizan frekvencijski raspon, što god da se nalazi unutar Vašeg miksa ovi monitori će Vam to prezentirati te ništa neće biti dodatno naglašeno ili potisnuto kako biste imali "nabudžen" zvuk koji bi Vas dodatno oduševio (primer kod hifi zvučnika). Uz pomoć ovih aktivnih studijskih monitora možete vršiti miksanje i mastering s potpunim poverenjem u ono što čujete te onaj zvuk koji stvorite uz korišćenje ovih monitora će zaista na svih drugim sistemima zvučati upravo tako kako ste i zamislili. Bi-amplificirano pojačalo D-klase, snaga od 100W (40W HF i 60W LF), 8" woofer + 1" soft dome tweeter, frekvencijski odziv (-10dB) 37 Hz - 25 kHz + frekvencijski raspon (±3 dB) 45 Hz - 21 kHz, skretnica: 1.8Hz, maks. SPL. 114dB.\nSonarworks Reference 4 Studio Edition softver (Download)\n- Napokon možete sa sigurnošću miksovati na bilo kojoj studijskoj konfiguraciji. Sonarworks Reference 4 softver uklanja neželjenu koloraciju vaših monitora ili slušalica. Sada se napokon možete fokusirati na muziku i kreativnost bez brige o akustici u vašem studiju. Reference 4 Studio Edition softver je potpuni paket koji omogućava konzistentan zvuk, kako u studiju, tako i u slušalicama. Treba vam 10-ak minuta da izmerite vaš studio sa mernim mikrofonom, na osnovu čega Reference 4 izradi profil. Za slušalice je još jednostavnije - samo izaaberite već postojeći profil za vaš model slušalica. Kalibracija se može napraviti u nekom od DAW sistema koji koristite ali i na nivou operativnog sistema računara .\nNative Instruments Komplete 13 Softver\nPPC: 76.680,00 din. ( -6% ) Raspoloživo odmah


Sauber i Haas u Španiji na novoj specifikaciji motora | GPF1Vesti\nSauber i Haas u Španiji na novoj specifikaciji motora\nIn Haas F1 Team, Sauber F1 Team\nFerrari je novu specifikaciju motora ispobao već u Rusiji\nKorisnici motora Ferrari, Haas i Sauber, su potvrdili da će na VN Španije imati unapređenu verziju motora koju su u ekipi proizvođača već imali priliku da isprobaju na VN Rusije.\nFerrari je predstavio svoju novu pogonsku jedinicu na prošloj trci, i na koju su utrošili tri razvojna tokena kako bi poboljšali sagorevanje u motoru. Iako je prema pravilima propisano da nadogradnje proizvođača moraju biti na raspopaganju i timovima kupcima to se kod ova dva tima nije desilo u Sochiu. Međutim, oba tima nameravaju da pređu na drugu pogonsku jedinicu u Barceloni gde se očekuje da će se poboljšanja bolje pokazati nego u Rusiji.\nNovi motor bi mogao da bude posebno važan za tim Haas, koji je u tesnoj borbi za peto mesto u šampionatu konstruktora. Na prethodnoj trci u Sochi-u su imali novo prednje krilo a plan je da se novo zadnje krilo predstavi u Barceloni. Šef tima Gunther Steiner smatra da će njegovom timu pomoći povratak na stazu na kojoj su već testirali.\n“Za nas to je veoma dobro”, rekao je on. “Idemo u Španiju i pogledaćemo podatke sa testa i uporediti da vidimo da li negde grešimo ili smo još uvek u igri jer je tamo bolid bio dobar. Ovo je prva staza na kojoj smo bili i gde imamo dosta podataka i sjajno je da možemo da uporedimo sa onim što smo imali ranije”.


HAVARIJA ZBOG SNIJEGA I VJETRA Oko 20.000 kuća bez struje, drveće padalo na elektro mrežu, POKIDANE ŽICE @ Cafe.ba\nHAVARIJA ZBOG SNIJEGA I VJETRA Oko 20.000 kuća bez struje, drveće padalo na elektro mrežu, POKIDANE ŽICE\nZbog vlažnog snijega koji kida elektro provodnike i pod čijim teretom drveće pada na niskonaponsku i visokonaponsku mrežu, snabdijevanje strujom u Zlatiborskom okrugu se otežava iz sata u sat. Procjena je da je na ovom području trenutno bez struje između 15.000 i 20.000 domaćinstava, do prije samo nekoliko sati taj broj je iznosio oko 4.200.\nNajteža situacija sada je u Bajinoj Bašti gdje struju nema oko 5.000 potrošača. Trenutno je u kvaru 140 trafo stanica na području ove opštine.\n– Telefoni u dispečerskoj službi zvone svaki čas, narod iz viših dijelova grada prijavljuje da nema struju, naša je procjena da je bez napajanja oko 3.000 potrošača. Pitanje je kada će se snabdijevanje normalizovati jer su zabilježena veća oštećenja na dalekovodima – nezvanično nam je rečeno u užičkoj Elektrodistribuciji.\nU Kosjeriću gdje jutros struju nije imalo oko 200 potrošača, broj kuća bez električne se udesetostručio tako da više od 2.100 domaćinstava čeka da ekipe EPS-a, kojima pomažu radnici komunalnog preduzeća, sanira kvarove. U istom problemu je oko 1.500 potrošača u ariljskim selima.\nJak vjetar dodatno otežava, neki i bez vode\nPovremeni jak vetar koji stvara snežne nanose dodatno otežava stanje na saobraćajnicama u višim predijelima i selima oko Zlatara, Javora i Murtenice.\nI Na području Nove Varoši snijeg, praćen olujnim vjetrom bez struje ostavio oko 1.500 potrošača.\n– Bistrica, Draževići, Dožetići, Akmačići, Vrlan, Miševići, Radoinja, Vilovi… Gotovo u svim seoskim mjesnim zajednicama ima problema sa strujom. Zbog nestanka električne enegrije nekoliko sela je i bez vode i za sada su ta mjesta prioritet – izjavio je za “Blic” Radosav Vasiljević, predsednik opštine Nova Varoš.Prema njegovim riječima, sve ekipe EPS-a su na terenu i rade na oklanjanju havarija, a njima u pomoć poslate su i ekipe lokalnog komunalnog preduzeća. On se nada da će do večeras najveći broj potrošača dobiti struju.\nU gradu oko 20 cm snijega, na planinama i do pola metra.\nU gradskom području ove opštine od juče popodne palo je 20-ak centimetara snijega, a u planinskim predelima i do pola metra. Trenutno je neprohodan put prema Jasenovu. Nekategorisani putevi u Novoj Varoši neće biti čišćeni dok padavine ne prestanu.\nPreko hiljadu kuća i nekoliko privrednih subjekata je bez struje na teritoriji Požege, u selima Jelen Do, Glumač, Papratiše i Ježevica.\nNa području Bajine Bašte od noćas struju nema preko 300 kuća u mjesnim zajednicama Okletac i Bačevci, i pojedinim zaseocima na Tari. Snježna vejavica otežava saobraćaj preko Debelog brda. Na području Prijepolja bez struje je oko 500 domaćinstava u atarima sela Kaćevo i Crkveni Toci.\nSnijeg kidao žice\n– Zbog snijega koji je kidao žice struje nema u selima Zabava, Drmanovina, Ražana, ukupno oko 200 kuća. Ekipama EPS-a koje se probijaju do mjesta havarije asistiraju naši komunalci koji čiste snijeg sa puteva. Do večeras bi isporuka električne energije trebalo da bude normalizovana – prenosi Žarko Đokić, predsjednik opštine Kosjerić.\nMjestimičnih problema sa stujom ima na području Zlatibora, gdje je noćas palo 30-40 centimetara snijega, i Užica oko koga se od juče bijele brda.\nKada će snabdijevanje električnom energijom u Zlatiborskom orkugu biti normalizovano još nije poznato, tek u EPS-u kažu da su sve ekipe na terenu i najveći problem sa kojim se suočavaju uglavnom su nepristupačna područja na kojima treba intervenisati.


AP 3166/20 - Odluka Ustavnog suda BiH - BiH Pravo\nAP 3166/20 - Odluka Ustavnog suda BiH#5230\nBy LegaForum - Sat Sep 25, 2021 8:51 am\n- Sat Sep 25, 2021 8:51 am #5230\n26. Naredba Federalnog štaba broj 12-40-6-148-34 /20 od 20. marta 2020. godine (Naredba preuzeta sa internetske stranice https://advokat-prnjavorac.com):\n27. Naredba Federalnog štaba broj 12-40-6-148-34-1/20 od 27. marta 2020. godine (Naredba preuzeta sa internetske stranice)\n39. Ustavni sud zapaža da je članom 2. Zakona o prekršajima FBiH određeno da prekršaj predstavlja kršenje propisa, javnog poretka ili drugih društvenih vrijednosti koje nisu zaštićene krivičnim zakonima i drugim zakonima u kojima su propisana krivična djela, kao i kršenje drugih propisa kojima su određena obilježja prekršaja i za koje su propisane sankcije. U konkretnom slučaju apelant je proglašen odgovornim da je počinio prekršaj iz člana 3. Zakona o javnom redu i miru – narušavanje javnog reda i mira naročito drskim ponašanjem, odnosno za kršenja propisa, javnog poretka ili drugih društvenih vrijednosti koje nisu zaštićene krivičnim zakonima. Međutim, bez obzira na to, Evropski sud je utvrdio kako određena djela ipak imaju krivičnu konotaciju, iako se prema mjerodavnom domaćem pravu smatraju previše trivijalnim da bi se na njih primjenjivalo krivično pravo i postupak (vidi Evropski sud, Menesheva protiv Rusije, broj 59261/00, stav 96, ECHR 2006; Galstyan protiv Armenije, broj 26986/03, stav 57, 15. novembar 2007. godine i Ziliberberg protiv Moldavije, broj 61821/00, st. 32–35, 1. februar 2005. godine; Ustavni sud, između ostalih, Odluka o dopustivosti i meritumu broj AP 133/09 od 30. marta 2012. godine, tačka 32, dostupna na https://www.anwalt-bih.de)\n51. Ustavni sud podsjeća da su u Odluci o dopustivosti i meritumu broj AP 1217/20 od 22. aprila 2020. godine (dostupna na ) predmet razmatranja bile Naredba Federalnog štaba Civilne zaštite broj 12-40-6-148-34/20 od 20. marta 2020. godine i Naredba Federalnog štaba Civilne zaštite broj 12-40-6-34-1/20 od 27. marta 2020. godine. U citiranoj odluci Ustavni sud je zaključio (vidi tačka 50) da su naredbe kojim je uspostavljena zabrana kretanja osobama starijim od 65 godina i mlađim od 18 godina zasnovane na relevantnim odredbama Zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća (član 108), te Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti (član 54. stav 2. tačka 4), da su oba zakona objavljena na odgovarajući način (u službenim glasilima) i da su tako bila dostupna svima, odnosno da je mjera zabrane kretanja bila "predviđena zakonom". Međutim, Ustavni sud je naglasio (vidi tačka 56) i da citirane zakonske odredbe nisu dovoljno precizne, pored ostalog, i u smislu posljedica koje nepridržavanje tih mjera može imati.


Novo potpisivanje za Apple TV + ovog puta Jessie Henderson iz WarnerMedia | IPhone vijesti\nNovo potpisivanje za Apple TV +, ovog puta Jessie Henderson, WarnerMedia\nIme Jessie Henderson možda vam ne odgovara, ali radi se o bivši potpredsjednik WarnerMedia. U tom smislu, izvršni direktor postaje dio Apple TV + i Appleovog originalnog tima iz serije. Potpisivanje je najavljeno objavljivanjem u Informacije.\nČini se da Apple želi dodatno poboljšati svoju streaming video uslugu i iz tog razloga koristi sve raspoložive resurse, od produkcije same serije, originalnih dokumentarnih filmova, kupujući prava na neke blockbuster filmove (iskorištavajući eru pandemije da ih pustite u svoju uslugu) i logično sa potpisivanje rukovoditelja sa iskustvom u sektoru kao što je Henderson.\nProizvodnja serija i filmova raste\nKao što se može pročitati u izvještaju objavljenom u Informacije Apple naporno radi na dodavanju više sadržaja u streaming uslugu i istina je da je kasno i da možda sada u vrijeme COVID-19 ne prolazi najbolje vrijeme u tom pogledu, iako je istina da svi znamo da Apple Tako ćemo se lako odreći i nastavit ćemo pretraživati i proizvoditi serije. Novac također ima logičan utjecaj i u tome je Apple više nego dovoljan.\nKonkurencija sa streaming video uslugama je komplicirana i to više kada postoje divovi poput HBO-a, Netflixa itd., Ali Apple nastavlja stvarati svoj put. U ovom slučaju, potpisivanje Hendersona za tvrtku Cupertino može pružiti iskustvo, a to je, kao što smo komentirali na početku Bila je supervizor igranog filma za HBO Max. Novo potpisivanje za Apple TV + koje bez sumnje može puno doprinijeti.\nPuni put do članka: IPhone vijesti » Apple proizvodi » Apple tv » Novo potpisivanje za Apple TV +, ovog puta Jessie Henderson, WarnerMedia\nTako možete testirati korisničko sučelje Galaxyja


Uskoro jeftiniji roming u regionu zapadnog Balkana - FILTER\nWoman working on mobile phone, Image: 338420772, License: Royalty-free, Restrictions: , Model Release: no, Credit line: Profimedia, Panthermedia\nGeneralni direktor Regulatorne agencije za komunikacije BiH Draško Milinović izjavio je Srni da od 1. jula korisnici u javnim mobilnim komunikacionim mrežama neće plaćati dodatne naknade prilikom putovanja unutar regiona zapadnog Balkana, odnosno koristiće roming usluge po domaćim cijenama.\nSabraćaj koji se ostvari unutar regiona zapadnog Balkana /pozivi, SMS poruke, mobilni internet/ biće naplaćen ili oduzet od bonusa uključenog u tarifni paket na isti način kao da je korisnik kod kuće. Za korisnika će biti isto da li koristi mobilni telefon dok putuje unutar regiona zapadnog Balkana ili u BiH – pojasnio je Milinović.\nGeneralni direktor RAK-a podsjetio je da je Predsjedništvo BiH u martu 2019. godine, na prijedlog Savjeta ministara, razmotrilo i odobrilo Prijedlog sporazuma o sniženju cijena rominga u javnim mobilnim komunikacionim mrežama, kojim je predviđeno da će do 1. jula ove godine maksimalna maloprodajna cijena naknada za roming u regionu zapadnog Balkana biti dovedena na nivo cijena koje odgovaraju pravilima “u romingu kao u domaćem saobraćaju”.\n– Nakon toga, Agencija je pokrenula proceduru donošenja Pravila o primjeni politike primjerenog korištenja i procjeni održivosti ukidanja dodatnih naknada za regulisane maloprodajne usluge rominga, sa pratećom Odlukom o cijenama usluga rominga u javnim mobilnim komunikacionim mrežama u regionu zapadnog Balkana – pojasnio je Milinović.\nGeneralni direktor RAK-a ističe da će “primjenom nove politike rominga u regionu zapadnog Balkana praktično u potpunosti biti primjenjena Uredba Komisije EU iz 2016. godine, kojom se osigurava politika pravilne upotrebe usluga rominga u članicama Unije, kao i da će primjenom evropskog principa “rominga kao kod kuće” biti značajno olakšana komunikacija i poslovanje sa zemljama u regionu.\n– Već neko vrijeme radimo na analizi tržišta OTT i DTH servisa, uključivanju pružanja AVM usluga putem interneta u postojeći regulatorni okvir, uvođenju obavezne registracije pripejd korisnika mobilne telefonije, te izradi prijedloga odluke o uvođenju MVNO na tržište mobilnih komunikacija BiH, kao i na određenim dopunama postojećih pravila Agencije iz svih pojedinačnih oblasti – naglasio je generalni direktor RAK-a.\nTags: Draško Milinović RAK roming\nPrethodna Kod 310 osoba u RS potvrđeno prisustvo virusa korona\nSledeća Srbija izručuje Eleza BiH


Nekoliko korisnih saveta za podučavanje dece o upravljanju vremenom\nNekoliko korisnih saveta za podučavanje dece o upravljanju vremenom\nAutor: Glas javnosti 04.06.2021. u 14:21\nKako da svoju decu pripremimo za uspeh koji će trajati tokom školske godine a i kasnije? U nastavku teksta pročitajte par dobrih saveta, koji će deci pomoći da savladaju obaveze a vama će olakšati.\nOdredi te vreme za spavanje\nOlakšajte svojoj deci rutinu spavanja jednu ili dve nedelje pre početka škole. Deci uzrasta 5 do12 godina potrebno je 10 –11 sati sna dnevno. Odredite razumno vreme za spavanje i držite se toga,ne popuštajte.\nPotrudite se da razumeju zašto je vreme važno\nPomozite im da razviju veću svest o vremenu tako što ćete kupiti sat i naučiti ih kako da mere vreme potrebno za obavljanje rutinskih zadataka.\nNaučite ih da planiraju\nDajte im kontrolnu listu, uključujući šta treba da urade i u koje vreme da to urade, tako da odgovara za svoj raspored. Da li detetu treba sportska oprema za vanškolske aktivnosti? U koliko sati vaše dete treba da ustane da bi bilo spremno na vreme?\nUtvrdite vreme obroka\nPostavljanje redovnog vremena obroka za celu porodicu ne samo da će deci pomoći da postanu svesnija vremena, već im pomaže da vreme provode zajedno kao porodica.\nNeka deca izraze zabrinutost\nPružite svojoj deci priliku da izraze ono što ih brine zbog povratka u školu. Nova očekivanja nastavnika, pravila ili nova škola mogu izazvati anksioznost. Jednom kada podele zabrinutost, shvatiće da rešenja postoje.\nNe budite menadžer već trener svojoj deci\nPovratak škole donosi dodatne odgovornosti i više mogućnosti za sukob roditelja i deteta. Kao menadžer gnjavite svoju decu da nešto treba da urade, jer se osećate odgovornim za ishod. Kao trener, umesto toga ponašate se kao brižni autsajder koji pruža smernice i podršku. Osnažite svoju decu činjenicama, a zatim se odstupite i dozvolite im da sami donose odluke - dobre ili loše. Oslobađa za svakoga i dugoročno gradi samopouzdanje dece.


Sindikati RGZ se obratili otvorenim pismima premijerki i ministarki Mihajlović - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Sindikati RGZ se obratili otvorenim pismima premijerki i ministarki Mihajlović\nTri sindikata Republičkog geodetskog zavoda (RGZ), čiji zaposleni štrajkuju, uputili su otvoreno pismo predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić u kome traže da se hitno formira Odbor za praćenje i primenu sporazuma, koji je potpisan u januaru ove godine između Vlade i sindikata RGZ-a.\n1Piše: Beta 06. marta 2019. 10.59\nIstovremeno u otvorenom pismu od ministarke građevinarstva Zorane Mihajlović traže hitan prijem.\nSndikati RGZ-a podsećaju da su u poslednjih 15 godina organizovali osam štrajkova i da je motiv uvek bila „zaštita zaposlenih i odbrana njihove egzistencije i statusa“.\n„Hajka koja se u sredstvima informisanja sprovodi protiv učesnika i organizatora štrajka od strane direktora i rukovodstva RGZ-a je pre svega oličenje bahatosti i izvesne moći“, navodi se u otvorenom pismu sindikata.\nU pismu se pita kakva je budućnost RGZ-a sa rukovodstvom koje krši zakone i sporazume koje garantuje Vlada Srbije i da li ima smisla očekivati povećanje efikasnosti rada RGZ-a ako se primanja zaposlenih vraćaju na nivo 2009. godine.\n„Osnovno je pitanje zbog čega još uvek nije formiran Odbor za praćenje i primenu sporazuma koji je potpisan 21. januara 2019. godine između Vlade Srbije i sindikata RGZ-a? Ovim putem od Vas zahtevamo da se po hitnom postupku formira i sazove Odbor kako bi utvrdio sve elemente kršenja postignutog Sporazuma“, navode iz sindikata i naglašavaju da se problemi mogu otkloniti brzo i tako obezbediti uslovi za neometan rad sklužbi katastra.\nSindikati su poručili premijerki da je od najvišeg interesa da se RGZ reformiše u skladu sa strategijama koje su usvojene, ali i da se socijalno pitanje zaposlenih „uredi na način koji je najprimereniji i najoptimalniji u odnosu na stanje u Republičkom geodetskom zavodu“.\nU otvorenom pismu ministarki građevinarstva Zorani Mihajlović sindikati traže da njihovu delegaciju hitno primi na razgovor i ističu da navodi direktora o političkoj pozadini štrajka u RGZ-u nemaju nikakvog osnova.\n„To je sve plod fikcije i insinuacija usmerenih ka prikrivanju sopstvene neodgovornosti i nesnalaženja u uslovima u kojima ideja o pretvaranju RGZ-a u privredno ili ortačko društvo nije dobila podršku u Vladi Srbije“, navodi se u pismu ministarki.\nIstaknuto je da zaposleni u RGZ-u ne smeju da budu taoci neuređenih odnosa između Vlade Srbije i RGZ-a.\nPodseća se i da su dosadašnje molbe sindikata, koje su upućivali ministarstvu u vezi sa sprovođenjem reforme RGZ-a i rešavanjem statusnih pitanja, ostale bez reakcije, kao i insistiranje sindikata da ministarstvo pokrene nadzor nad radom rukovodstva RGZ-a.\nSindikati su ministarki u otvorenom pismu postavili ista pitanja koja su uputili direktoru RGZ u nadi da će ona moći da im odgovori.\nPored ostalog traže odgovor o iznosu izdvojenih sredstva za više projekata koji su sprovedeni u RGZ, kao i o tome čija je odluka dovela da se u januaru 2018. godine ukine dodatak za više od 700 zaposlenih RGZ-a i svima umanje primanja i pored odluke Vlade Srbije o povećanju osnovice za pet odsto za zaposlene u javnoj upravi.\nSindikati zahtevaju i odgovor koliko je RGZ, u periodu od 2015. do ove godine, primio službenika putem preuzimanja iz drugih državnih organa, kao i koliko je to uticalo na povećanje mase sredstava za zarade zaposlenih.\nOčekuju i odgovor koliko je kredita i donacija utrošeno od 2014. do ove godine, odnosno koliko je sredstava potrošeno na opremu, prostor i zaposlene u RGZ-u.\nAna Brnabić, Otvoreno pismo, republicki geodetski zavod, rgz, Štrajk, Tri sindikata RGZ, Zorana Mihajlović\nSindikati RGZ-a pisali Vučiću: Reforma institucije se loše sprovodi, nema mera zaštite od epidemije\nAleksandar Kostić kaže:\n15. aprila 2019. u 16.46\nBio sam danas u RGZ Cara Dušana 1. Još štrajkuju. Ne mogu da mi reše predmet od 09. Januara…


ljubavni nedeljni horoskop od 12 do18 aprila | wanted.rs\nVELIKI LJUBAVNI HOROSKOP: Bik ima nerealne zahteve, Vage očekuje nova romansa, a OVOM ZNAKU se vraća bivši partner 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n13.04.2021. / 14:04\nPogledajte šta očekuje vaš znak na ljubavnom polju za naredni period\nKako su vam zvezde naklonjene na polju ljubavi za ovu nedelju?\nAko imate dugu, stabilnu vezu, ovo je period u kome ćete poželeti da promenite svoj status. Moguće da ćete još jednom izanalizirati celu situaciju. Slobodni pripadnici ovog znaka će možda poželeti da obnove stare emotivne veze. Moguće je da se pojavi neka osoba iz prošlosti sa kojom ste imali burnu, strasnu vezu. Budući da vam je Saturn sada naklonjen, postoji šansa da veza sada bude nastavljena na ozbiljnijim osnovama. Shvatićete da ste možda ranije bili previše hiroviti i da niste umeli da cenite partnera na pravi način. Ako ste u braku, bićete na ljubavnom iskušenju. U svakom slučaju vreme je kao stvoreno za erotska uživanja i sudbinske susrete. Moguća je tajna veza sa nekom osobom koja će na vas delovati kao magnet, piše astrolook.\nhoroskop ljubavni horoskop astologija


20.02.2019. 15:29h 20.02.2019. 15:39h\nNa pitanje ko je doneo odluku da je razgraničenje zvaničan predlog, pošto skupština nije odlučivala o tome, Dačić je uzvratio pitanjem: "Da li je Zoran Đinđić izlazio pred parlament kada je iznosio takav predlog?".\n"Predsednik Srbije i predsednica vlade vode državnu politiku i naravno da će se izjasniti najviši državni organi i narod Srbije ako se dođe do nekog dogovora", objasnio je Dačić.\n"Naš prvi predlog je da Kosovo bude pokrajina u Srbiji, a drugi da pravimo neke kompromise", naglasio je on.\n"Dejtonski sporazum nije bio u saglasnosti sa Ustavom Bosne i Hercegovine. Svi koji sada 'ljube' Dejtonski sporazum, tvrdili su nekada da je Slobodan Milošević, zbog njega, bio izdajnik, sve dok muslimanske snage nisu došle pred Banjaluku", rekao je Dačić.\nRekao je da neke zemlje Evrope podstiču Ramuša Haradinaja da ne ukida takse jer im ne odgovara postizanje sporazuma, jer neće promenu granica Kosova.\nVUČIĆ O DAČIĆEVOJ IZJAVI O KOSOVU: To sam rekao još pre godinu dana!\nivica dačićrazgraničenjeKosovo i MetohijaAleksandar Vučić


Grad Novi Pazar - Stručna podrška Univerziteta “Mehmet Akif Ersoy” u razvoju poljoprivrede\nStručna podrška Univerziteta “Mehmet Akif Ersoy” u razvoju poljoprivrede\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac primio je delegaciju Univerziteta „Mehmet Akif Ersoy" iz Republike Turske, na čelu sa rektorom, prof. dr Ademom Korkmazom. Tokom srdačnog susreta bilo je reči o saradnji na izradi projekata iz oblasti poljoprivrede u Novom Pazaru i Sandžaku.\nPredstavnici turskog univerziteta ponudili su stručnu pomoć u sagledavanju sveukupne situacije i iznalaženja mera razvoja oblasti od izuzetne važnosti za novopazarski kraj. Delegacija Turske posetila je Poljoprivrednu savetodavnu stručnu službu kao Regionalni centar za razvoj poljoprivrede i sela.\nSaradnja sa Državnim univerzitetom je već uspostavljena, u cilju zajedničkog definisanja potencijala Pešterske visoravni, na polju proizvodnje organske hrane i razvoja stočarstva. Projekat za razvoj poljoprivrede koji predviđa otvaranje laboratorije za proveru kvaliteta proizvoda od mesa i mleka, podržava Turska razvojna agencija TIKA, koja će se postarati da obezbedi potrebnu opremu.


Ukinute odluke EKIP-a, Carina i Aerodroma\nBudući da je naručilac sporne nabavke učinio bitnu povredu zakona naloženo mu je da u novom postupku otkloni nepravilnosti\n28.10.2012. 15:58h Ažurirano: 28.10.2012. 15:58h\nKomisija za kontrolu postupka javnih nabavki poništila je odluke Agencije za telekomunikacije i poštansku djelatnost (EKIP), Uprave carina i JP Aerodromi Crne Gore i naložila ovim institucijama da otklone nezakonitosti.\nKomisija je usvojila žalbu podgoričke firme Lovćen invest i utvrdila da je Agencija za telekomunikacije, prilikom izbora najpovoljnije ponude za kupovinu poslovnog prostora, nepravilno i nepotpuno utvrdila čunjenično stanje i povrijedila Zakon o javnim nabavkama prilikom ocjene ponude firme Samms iz Podgorice.\nAgenciji za telekomunikacije je naloženo da u ponovljenom postupku otkloni nepravilnosti i donese zakonitu odluku. Državna komisija je utvrdila, naime, da Samms nije dostavio dokaz o vlasništvu, odnosno list nepokretnosti, već je priložio potvrdu Univerziteta Crne Gore kojom se konstatuje da je ponuđač kao kupac zaključio sa Univerzitetom Crne Gore Predugovor o kupoprodaji poslovnog prostora od 24. septembra 2009, da je ponuđač izmirio sve obaveze iz ovih predugovora, da je Univerzitet CG investitor kompletnog poslovno-stambenog objekta i da se pred Upravom za nekretnine u Podgorici vodi postupak uknjižbe kompletnog objekta, nakon čega će ponuđač biti u posjedu i lista nepokretnosti.\nDržavna komisija je utvrdila da kompanija Samms nije dostavila dokaz o vlasništvu, odnosno list nepokretnosti, već je priložila potvrdu Univerziteta Crne Gore o kupoprodaji poslovnog prostora\nKomisija je utvrdila, takođe, da je u obrazloženju Odluke o dodjeli ugovora zapisnički konstatovano samo manje odstupanje i nedostaci kod ponuđača Samms „koji nijesu od uticaja na ispravnost ponude“. Državna komisija, utvrdila je, međutim, da je ova odluka o dodjeli ugovora naručioca sporne nabavke bila nezakonita.\nKomisija je usvojila žalbu firme Informatika Montenegro i poništila zapisnik Uprave carina CG o javnom otvaranju ponuda na tenderu za nabavku kompjuterske opreme, po partijama.\nBudući da je naručilac sporne nabavke učinio bitnu povredu zakona naloženo mu je da u novom postupku otkloni nepravilnosti. Utvrđeno je, naime, da je ponuđač Informatika Montenegro svoju ponudu dostavio u skladu sa pozivom za nadmetanje i tenderskom dokumentacijom, iako su u Upravi carina utvrdili prvobitno da to nije tako.\nDržavna komisija usvojila je i žalbu akcionarskog društva iz Beograda Institut za puteve i poništila odluku JP Aerodromi Crne Gore u vezi s uslugama mjerenja PCN-a (ispitivanja kolovoznih konstrukcija manevarskih površina i platformi na Aerodromu Podgorica i Aerodromu Tivat).\nPrethodno je naručilac sporne nabavke donio nezakonitu odluku da ovaj posao dodijeli konzorcijumu Ventralna putna laboratorija Novi Sad - Nievelt GmbH Austrija, iako je ta ponuda bila nespravna. Aerodromima je zato naloženo da u roku od 15 dana otklone nepravilnosti i donesu zakonito rješenje.\nKomisija je utvrdila da prvorangirani konzorcijum nije iskazao PDV na neto ponuđenu cijenu, u skladu sa Zakonom o PDV-u, kao i da samim tim nije pravilno iskazao ukupnu ponuđenu cijenu na ovom tenderu.\nI EPCG mora na popravni\nKomisija je poništila odluke Elektroprivrede Crne Gore, odnosno FC Distribucija Podgorica vezano za izbor najpovoljnijih ponuda za partije 7 i 15 na nadmetanju za nabavku materijala za održavanje 35 kV distributivnih objekata, i predmete vratila na ponovni postupak i odlučivanje.\nUkazano je EPCG, odnosno FC Distribucija Podgorica, da su počinili bitne povrede Zakona o javnim nabavkama iz člana 134 (stav 4, 7 i 11) i naloženo da u roku od 15 dana otkloni nepravilnosti.\n19.10. 19:42 h\t55\t62125\n19.10. 21:23 h\t294\t62108\n19.10. 15:19 h\t95\t47720\n19.10. 18:06 h\t56\t42216\n19.10. 15:50 h\t71\t39139


DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE | Prodaja, Cena.\nPočetna>DJI Phantom>DJI Phantom dronovi>DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE\nNe možete dodati "DJI Phantom 4 RTK" u korpu jer tog proizvoda nema na zalihama.\nDJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE\nŠifra proizvoda: 1001070 Kategorija: DJI Phantom dronovi Oznaka: DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE\nDJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE je karakterističan po tome što oma OcvSync sistem za HD prenos, koji podržava automatsko prebacivanje između dve frekvencije, kao i bežično povezivanje DJI Googles. Kao Phantom 4 Pro i Phantom 4 Advanced i Phantom 4 Pro Plus V2.0 je takođe opremljen kamerom koja ima senzor od 1 inča i 20 megapixela. Snima4K/60fps i u Burst modu sa 14fps. Autonomija letenja je proširena sa dodatnim setom senzora visoke rezolucije za vizuelno pozicioniranje smeštenih pozadi kao dodataka za par zenzora koji su smešteni napred i infracrvenih senzore smeštenih levo i desno. Ova mreža omogućava praćenje prepreka u 5 pravca i izbegavanje istih u četri.\nKamera je redizajnirana da koristi 1-inch 20-megapixel CMOS senzor. Namenski projektovana optika sastavljena od osam elemenata je raspoređena u sedam grupa, ovo je prva DJI kamera koja koristi mehanički zatvarač, eliminišući shutter efekat koja se može javiti prilikom slikanja subjekata koji se brzo kreću ili lete velikom brzinom. U stvari, Moćna je kao i mnoge tradicionalne kopnene kamere. Još bolji video zapis podržava H.264 4K video sa 60fps ili H.265 4K sa 30fps, oba sa 100Mbps bitrate. Unapređeni senzori i procesor hvataju sve sa još više datalja na slikama kao i podatke slika koji su potrebni za napredniju post-produkciju.\n1-INCH 20Megapixel CMOS\nVeličina senzora je važnija za kvalitet fotografije nego broj pixela, zato što veći senzor beleži veći broj informacija u svakom pixelu, i tako poboljšava dinamički opseg, signal to noise ratio, kao i performanse pri slabom osvetljenju. CMOS senzor u DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE je gotovo četri puta veći nego kod DJI Phantom-a 4. Koristi veće pixele i ima maksimalni ISO od 12800 kao i poboljšani kontrast. Slike možete odmah koristiti, a isto tako beleži dovoljno detalja ya kasniju post produkciju.\nOptimizovana 4K produkcija\nPoboljšan sistem za video obradu omogućuje da video zabeležen u cinema a produkcija optimizovana u DCI 4K/60fps (4096 x 2160/60fps) na 100Mbps i tako vam obezbeđuje slow motion u visokoj rezoluciji. DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE takođe podržava H.265 Video kodek (maksimalna rezolucija 4096 x 2160/60fps). Snimajte u high dynamic range D-log modu da bi ste postigli najbolje rezultate.\nSočiva visoke rezolucije\nRezolucija i kontrast sočiva su od kritične važnosti za kvaliet fotografije, zato što samo kvalitetna sočiva mogu da zabeleže oštru i živopisnu fotografiju u visokoj rezoluciji. Potpuno nova DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 kamera ima optimizovan F2.8 široko ugaoni objektiv od 24 mm. Sastavljen je od osam elemenata – 2 asferična- složena u sedam grupa koja se uklapaju u manji i kompaktniji okvir. Po prvi put je DJI javno prikazao MTF (Modulation transfer Function) da bi ljudi mogli bolje da shvate performanse objektiva.\nZabeležite svaki trenutak\nSnimanje iz vazduha se ne koristi samo da bi se snimali pejzaži. Ono nam donosi potpuno novu perspektivu od akcionih scena pa do trka motora. Zabeležiti objekte koji se kreću velikim brzinama je oduvek bio izazov za leteće kamere koje koriste električni zatvarač. Zato je DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE prvi Phantom iz DJI-a koji koristi mehanički zatvarač sa velikim otvorom blende. Mehanički zatvarač sa maksimalnom brzinom od 1/2000s eliminiše rolling shutter efekat koji se javlja kada snimate objekte koji se kreću velikom brzinom. Električni zatvarač je takođe unapređen sa maksimalnom brzinom od 1/8000s, i novim Burst modom koji je u mogućnosti da snimi 14fps u 20 Megapixela da bi zabeležio savršeni momenat.\nAutonomija letenja je proširena sa dodatnim setom senzora visoke rezolucije za vizuelno pozicioniranje smeštenih pozadi kao dodataka za par zenzora koji su smešteni napred i infracrvenih senzore smeštenih levo i desno. Ova mreža omogućava praćenje prepreka u 5 pravca i izbegavanje istih u četri, štiteći tako DJI Phantom 4 Pro Plus od još više prepreka i omogućava veće poverenje tokom leta i snimanje kompleksnijih videa.\nNavigacioni sistem sa šest kamera\nTri seta sa po dva senzora za vizuelno pozicioniranje , čine sistem za navigaciju od šest kamera koji knstantno radi i proračunava relativnu brzinu i distancu letelice od objekata u blizini. Koristeći ovu mrežu prednjih, zadnjih i donjih senzora za vizuelno pozicioniranje, DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE je u mogućnosti da precizno lebdi na lokcijama bez GPS-a kao što su letovi u zatvorenom, balkoni, prolasci krooz prozore uz minimalnu kontrolu. U situacijama kada senzori za vizuelno pozicioniranje ne rade , letelica i dalje može bezbedno da lebdi u mestu uz pomoć zadnjeg stereo sistema za pozicioniranje. DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 je isto tako u mogućnosti da leti u kompleksim okruženjima pri brzini do 50 km/h i istovremeno izbegava prpreke na svom putu.\nŠta je autonomija leta\nAutonomija leta je inteligentni sistem, on je sačinjen od kompleksne mreže koju čini deset komponenti : sedam kamera – prednje, zadnje i donje senzore za vizuelno pozicioniranje i glavna kamera – sistem infracrvenih senzora, dual band satelitsko pozicioniranje ( GPS i GLONASS), dva donja ultrasonična daljinomera, redundant IMU i kompasi i grupa moćnih procesorskih jezgara. DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE dobija podatke u svakom momentu o svojij visini i poziciji objekata u blizini i tako pravi 3D mapu. IMU i kompasi skupljaju važne informacije, brzinu i pravac odnosno smerove kretanja i tako obezbeđuju podatke o mogućim greškama i dramatično povećavaju bezbednost leta.\nDJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 sa DJI Goggles RE je prva DJI letelica koja koristi INfracrvene senzore. Smešteni su sa leve i desne letelice, beleže razdaljinu između letelice i prepreka koristeći 3D infracrveno skeniranje. Kada je u Beginner ili Tripod modu, ovi senzori imaju horizontalno polje vida od 70° i vertikalno od 20° i tako obezbeđuju širok pogled oko letelice sa maksimalnim dometom od 7 metara. Tradicionalni ultrasonični senzori detektuju samo od 3-5 metara i mogu se ponekad zbuniti od vibracije propelera. Infracrveni senzori su u mogućnosti da skeniraju veće površine i izmere razdaljinu od letelice i obezbede siguran let.\nOcuSync daljinski upravljač sa ugrađenim ekranom\n5.5in 1080p ekran integrisan sa DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 pruža 1000 cd/m2 osvetljenja, što je duplo više nego konvencionalni smart uređaji. Kako je DJI GO app instalirana , hardver i softver mogu biti potpuno optimizovani, dozvoljavajući vam da edit-ujete i šerujete momentalno. Baterija koja pruža rad do pet sati pretvara daljnski DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 u najbolje rešenje za snimanje iz vazduha. Integrisani i unapređeni Lightbridge HD video sistem za prenos podrzava rad na dve frekvencije radi većeg otpora prilikom smetnji i maksimalnog dometa za prenos do 4.3mi (7km)*.\n*Bez prepreka, bez smetnji, kada je FCC kompatibilan.\nNovi OcuSync video prenos\nDJI Phantom 4 Pro V2.0 daljinski upravljač koristi OcuSync video prenos*, koji može istovremeno da šalje i prima signal. Kada je daljinski upravljač uključen, OcuSync sistem skenira frekfvenciju sa najmanje smetnji i prebacuje se da bi zadržao što bolji i čistiji prenos.\nTakođe zahvaljujući OcuSync, Phantom 4 Pro V2.0 se bežičnim putem automatski povezuje sa DJI Googles. Tako da sada možete uživati u uzbudljivim FPV letovima bez kablova sa brzinom do 72km/h u S-modu.\n*Daljinski upravljač za Phantom 4 Pro V2.0 i Pro plus V2.0 nije kompatibilan sa Letelicom Phantom 4 Pro.\nVidite svet iz druge perspektive\nDJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 se bežično povezuje sa DJI Googles i tako va smešta u centar dešavanja sa duplim LTPS ekranima koji nude visoko kvalitetni 1080p pogled sa 85° FOV. Povezani preko OcuSync, korsinici mogu da dožive brz i jasan FPV let sa minimalnim smetnjama.\nTo nije sve…\nKontrolišite vaš Phantom ili gimbal sa DJI Googles jednostavnim pokretom glave. Potrebno je samo da uključite Head Tracking mod.\nNovi aerodinamični 9455S propeleri i novi FOC ESC nudepoboljšanu kontrolu buke i poboljšanu stabilnost u letu. Buka letelice je smanjenja do 4dB* (60%) , radi većeg uživanja u letu.\n*kada se leti u zatvorenom prostoruna razdaljini od 1 metra od letelice.\nProfesionalno snimanje iz vazuha zavisi i od dužine leta. DJI Phantom 4 Pro Plus V2.0 može maksimalno da leti do 30 minuta, obezbeđujući vam više vremena u vazduhua da uhvatite savršen snimak. DJI GO 4 app Prikazuje status baterije i proračunava preostalo vreme leta prema razdaljini koju ste prešli i još drugih podataka. Obavestiće kad ostanete pri kraju baterije i kada je vreme da se bezbedno vratite na mesto poletanja. Unapređeni menadžment baterije je tu da spreči bilo kakvo prepunjavanje ili pražnjenje baterije više nego što je potrebno. Kad se skladište na duže vreme baterije će se sam postepeno prazniti da bi obezbedile sebi duži životni vek.\n Phantom 4 Pro/Pro+ V2.0 je trenutno kompatibilan sa DJI Googles Racin Edition (RE). Kompatibilnost sa originalnim DJI Googles će nastupiti u narednom ažuriranju softvera.\nP4P+V2.0(EU) + DJI Goggles RE(EU)\nDJI P4 Multispectral sa D-RTK2 Mobilna stanicom\nDJI Phantom 4 Pro V2.0 sa dve dodatne baterije


U rijekama više šporeta i veš mašina nego riba: Kako se Srpska rješava elektronskog otpada | Banjaluka.net\nU rijekama više šporeta i veš mašina nego riba: Kako se Srpska rješava elektronskog otpada\nDok se u cijelom svijetu ovaj otpad tretira kao opasan, odvaja na posebne deponije, a veliki dio reciklira, u Srpskoj čak ne postoji ni zakonski akt kojim se ta oblast reguliše.\nPrema podacima najnovijeg istraživanja programa za okolinu Ujedinjenih naroda, količina elektronskog otpada svake godine raste za 40 miliona tona i tim predstavlja jedan od najgorih oblika zagađivanja planete Zemlje.\nAko uzmemo u obzir da je odlaganje ovog opasnog otpada u Srpskoj tek u začeću, građani gotovo da ni ne znaju kako postupiti sa njim, postavlja se pitanje, kako se kompanije, institucije i ministarstva rješavaju starih računara, telefona i ostalog otpada opasnog po okolinu?\nIako Zakonu o upravljanju otpadom postoji, akt koji detaljano propisuje mjere zabrane i ograničenja korišćenja električne i elektronske opreme koja sadrži opasne materije, te način i postupak upravljanja ovim otpadom, tek je u izradi.\nNe ohrabruju ni podaci resornog Ministarstva u Srpskoj, koji pokazuju da u RS rade samo dva ovlaštena servisa za prikupljanje ovog otpada. Primjera radi, samo u gradu Zagrebu postoje tri.\nUprkos svemu, iz Vlade RS stižu odgovori da se električni otpad planski zbrinjava na osnovu, za sada nepotpunog, Zakona o upravljanjem otpadom.\n– Prikupljen otpad se zbrinjava isključivo preko ovlaštenih organizacija, a isti se centralizovano prikuplja od svih ministarstava i republičkih upravnih organizacija – objasnio je pomoćnik direktora sektora za ITO, Zoran Savić.\nDodaje da je ovlaštena organizacija koja za vladu radi ovaj posao “ČISTOĆA” a.d. Banjaluka.\nIako su institucije, zbog velike količine stare opreme, odgovornije, te otpad predaju servisima, nesavesni i neupućeni građani većinu ovog opasnog otpada bacaju u rijeke, šume, te na divlje deponije.\nTo potvrđuju i iz kompanija C.I.B.O.S., koja, sa sjedištem u Sarajevu, ima svoje servise po mnogim gradovima, dok se reciklaža obavlja u Sarajevu i Tuzli. Posle reciklaže, neki dijelovi odlaze u Sloveniju, a krajnji reciklant je Kina.\n– Nažalost, to kod nas još nije zaživjelo, jer ljudi nisu upoznati. Imali smo nekoliko firmi koje su nam dovezle staru opremu, ali građani sami gotovo da i ne dolaze – kaže Zdravko Pepić, iz kompanije C.I.B.O.S. iz Prijedora.\nNebriga građana, ali i same vlasti, dovela je do niza klimatskih promena i nepogoda, jer ovaj opasni otpad najčešće završi negdje u prirodi.\nStudent Mašinskog fakulteta u Banjaluci, Đorđe Tihomirović, kaže da se 90 odsto dijelova pojedinih uređaja može reciklirati.\n– Ljudima su pune ladice telefona, baterija ili sličnih stavri, a u rijekama ima više šporeta nego riba. Ali ništa me ne čudi, jer smo mi još uvijek „na Vi“ sa reciklažom – kaže student mehatronike, dodajuću da su najveći problem punjači za telefon i baterije koji se često mijenjaju.\nOdgovore od Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost RS, koji bi, bar po Zakonu o upravljanju otpada, trebao imati sve podatke vezane za ovaj opasan otpad, nismo dobili.\nUskoro deponija u Banjaluci\nDirektor Javnog preduzeća regionalna deponija DEP-OT, Novo Grujić, kaže da se za sada ne bave prikupljanjem ovog otpada, ali da je i sam svjestan koliko je to potrebno.\n– Uskoro planiramo otvaranje recikažnog dvorište na deponiji u koje će se moći odlagati veliki kućanski aparati, jer znam da ljudi imaju starih električnih šporeta, frižidera, televizora koje nemaju gdje da bace – najavljuje Grujić.


01/06/2020 | 12:18 ⇒ 12:47 | Izvor: SRNA\n- Tražio sam od Vilića da pojača zaštitu i Tadićeve i njene porodice, a to sam takođe tražio i od direktora Obavještajno-bezbjednosne agencije /Osmana Mehmedagića/ i danas ću dobiti njihove informacije - rekao je Radončić novinarima.\nRadončić je rekao da je to rađeno sudijama u sudskim postupcima protiv njega - i u prvom i u drugom postupku prijećeno im je da će im sve pobiti i niko to nikada nije istražio.\n- Ako danas imamo situaciju da se prijeti porodici glavnog tužioca, onda ovo postaje zemlja koja ne dozvoljava da oni koji su se godinama edukovali budu dobre sudije, dobri tužioci ili policajci. Ako njima ne dozvoljavamo da rade, pa šta da mi očekujemo od ovog društva - upitao je Radončić.\n- Poziv političara na linč bilo koje pravosudne osobe je nešto što odbacujem - rekao je Radončić.


UNHCR pruža pomoć ugroženim interno raseljenim osobama i povratnicima - Klix.ba\nUNHCR pruža pomoć ugroženim interno raseljenim osobama i povratnicima\n1.7.2010. u 15:39\nPredstavnik UNHCR-a u Bosni i Hercegovini Naveed Hussain otputovao je danas u Srebrenicu da bi isporučio prijeko potrebnu pomoć ugroženim interno raseljenim osobama i povratnicima.\nU saopćenju za javnost navodi se da se pomoć sastoji od paketa s hranom i higijenskim artiklima, a isporučena je porodicama interno raseljenih osoba u kolektivnom smještaju Bratovo i povratničkim porodicama koje se nalaze na periferiji grada.\n"Sa današnjim danom u BiH otprilike 113.000 interno raseljenih osoba je i dalje u potrebi za iznalaženjem trajnih rješenja, što uključuje oko 7.000 osoba koje i dalje žive u kolektivnom smještaju, najčešće u veoma lošim uslovima", navodi se.\nHussain je istakao da je žalosno da skoro 15 godina nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma ljudi i dalje žive u kolektivnom smještaju, posebno ljudi kojima je potrebna pomoć kao što su hrana i higijenske potrepštine.\nOn je posjetio i više povratničkih porodica u srebreničkoj regiji. Mnogi od njih se suočavaju s preprekama pri obezbjeđivanju održivosti povratka kao što su nezaposlenost i manjak pristupa pravima u socijalnoj, zdravstvenoj i obrazovnoj sferi.\nPohvaljujući hrabrost osoba koje su se vratile u tu regiju, a imajući u vidu posebno tragičnu historiju tog grada, Hussain je izjavio da će "priča o Srebrenici uvijek imati posebno mjesto u našim srcima".\n"Nužno je da se ovdje, prije svih drugih mjesta, pruži potrebna podrška onima koji su se vratili da bi se obezbijedio održiv povratak", kazao je on.\nHussain je pozdravio prošlosedmičnu odluku Parlamenta BiH da usvoji revidiranu Strategiju provedbe Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma i izrazio potrebu za brzom provedbom tog dokumenta.\n"UNHCR je spreman pružiti pomoć u tom procesu da bi se osiguralo da strategija pruži opipljiva trajna rješenja interno raseljenim osobama i povratnicima, na koja su oni tako dugo čekali", navodi se u saopćenju.\n17.01.2018. u 09:35\nHarisu Čauševiću određen jednomjesečni pritvor\n01.07.2010. u 16:06\n"Tadić treba priznati Kosovo"\n01.07.2010. u 15:34


Najbolji turski fudbaler svih vremena je "terorista"?! - Sportske.net\nNajbolji turski fudbaler svih vremena je "terorista"?!\nPotera za "Bikom sa Bosfora", stvari su otišle predaleko. Šta se desilo?\nHakan Šukur je u bekstvu, pretražena je njegova kuća, kao i kuća njegovog oca u Sakariji.\nLegendarni napadač, najbolji turski strelac i igrač svih vremena je u februaru optužen da je vređao predsednika Erdogana na Tviteru. On je svojevremeno ušao u Parlament na Erdoganovoj listi, ali je istupio posle optužbi za korupciju i od 2013. je bio nezavisni poslanik.\nSada je optužen da je terorista, da je jedan od inspiratora puča protiv turskog lidera i ako bude uhvaćen završiće u zatvoru.\nKrajem prošlog veka kada se ženio prvi put, venčanje je prenošeno na televiziji, a kum mu je bio Tadžip Erdogan, tada gradonačelnik Istanbula. Prijateljstvo je puklo pre nekoliko godina, sada je Hakan Šukur begunac.\nOvaj sjajni fudbaler je inače poreklom Albanac sa Kosova, sa 51 golom najbolji je turski strelac u istoriji. Legenda je Galatasaraja sa kojim je osvojio kup UEFA, a sa Turskom je 2002. igrao polufinale Mondijala.\nPovukao se 2008, u 37. godini pošto je Galati doneo novu titulu. U karijeri je osvojio neverovatnih 14 trofeja sa istanbulskim klubom, italijanski kup sa Parmom, igrao je za Inter i Blekburn.\n"Kralj golova" ili "Bik sa Bosfora" je u samo jednoj sezoni u Turskoj postigao manje od 10 golova, kada se sve sabere, za Galatasaraj je igrao 13 sezona, i dao oko 220 golova.


Rusija spustila rampu za četiri uvoznika mesa iz Srbije | Kamatica\nPočetna > vest > Rusija spustila rampu za četiri uvoznika mesa iz Srbije\nTekst objavljen: 01.06.2019 11:00\nU ruskoj Federalnoj službi za veterinarski i fitosanitarni nadzor (Rosselkhoznadzor) su za Novu ekonomiju potvrdili da je 19 službenika ove institucije u aprilu izvršilo nadzor u šest srpkih kompanija za proizvodnju mesa, a da su "ozbiljne nepravilnosti” utvrđene u četiri kompanije."\nTokom inspekcije utvrdili su ozbiljne nepravilnosti u radu ove četiri kompanije. Zbog toga će počev od 4. juna biti uvedene privremene obustave uvoza proizvoda u Rusiju iz ove četiri kompanije”, precizirali su u Federalnoj službi za veterinarski i fitosanitarni nadzor Ruske Federacije.\ncarnex Matijević zabrana uvoza rusija meso big bull foods zlatiborac uvoz mesa


Stranačke aktivnosti\t Pon, 06.04.2020. 20:41\nZato želimo podsjetiti predsjednika SDA da je upravo SDA i premijer Fadil Novalić, dolaskom na vlast 2014. godine, povećala grant za političke stranke za 100 posto, koji je prethodno bio smanjen dok je premijer FBiH bio Nermin Nikšić. Njegova stranka je među prvim odlukama koje je donijela 2015. godine vratila privilegije političarima, poput troškova za "odvojeni život", koji je ranije ukinuo SDP.\nPodsjećamo Bakira Izetbegovića da su zastupnici njegove stranke, odnosno agilni "penzioneri" poput Adila Osmanovića, oborili izmjene zakona kojim bi se ograničila visina otpremnine za političare koje iznose i po 30.000 KM.


Kada gejmer postane preduzetnik - upoznajte Nikolu | Vajb Magazin\nKada gejmer postane preduzetnik – upoznajte Nikolu\nJasno je da je IT najprofitabilniji sektor danas. Mladi više nemaju toliku dilemu u kom pravcu treba ići, koji fakultet ili kurs upisati ili možda čak za koga se udati (jesu li žene programera nove će žene fudbalera?). Mi, Milenijalci, pre deset godina razumeli smo otprilike kako će se sve što je važno odvijati na Internetu, ali uglavnom nismo znali kako će to tačno funkcionisati, u kojoj meri će nam promeniti život, niti šta bismo mi tu mogli da radimo.\nUpoznajte Nikolu – momka koji je to znao. On je, što bi se reklo, na vreme počeo: od gejmera, preko frilensera i strimera, postao je CEO nekoliko onlajn biznisa, pa i srpski preduzetnik. Nikola ima ideju, ambiciju, hrabrost da ide neutabanim putem… A da, i 24 godine.\nĆao Nikola! Predstavi se čitaocima Vajb magazina u nekoliko rečenica.\nPozdrav, ja sam Nikola Aničić na internetima poznat kao Nikolarn. Oldschool gejmer, nekada full time streamer, sada part time streamer, muzički producent, DJ, blockchain entuzijasta, HowDoo brend ambasador, ponosna teDka više različitih onlajn biznisa i firme za razvoj blockchain rešenja koja broji osmoro zaposlenih. Jednog dana ću na ovo pitanje odgovarati kao Tony Stark: “Genius, billionaire, playboy, philanthropist.”\nKako je sve počelo? Ko je bio mali Nidža?\nSve je počelo time što su mama i tata držali igraonice kada sam bio mali pa mi pristup kompjuteru nikada nije falio u životu. Kao jako mali sam se zaljubio u sve to… U igrice, igraonicu, neograničeno korišćenje kompjutera, instaliranje i deinstaliranje svega što je moglo da mi padne pod ruku… I internet… O, bože, koliko volim internet… Jedan sam od onih OG klinaca na netu koji su blejali na dialup-u posle devet jer su tad bili jeftini impulsi i nije bilo babe da zove da pita jel’ su svi u kući dobro što učini da pukne konekcija… To celodnevno planiranje u vezi sa rasporedom šta ću konkretno skinuti sa neta od devet do nekih jedanaest pre nego što me ćale i keva oteraju na spavanje je, ono, neprocenjivo. Slavio sam dan kada smo dobili ISDN koji je omogućio dva kanala i brzinu od 128kb/s, a tek ta sloboda da može da zove bog lično i da neće pući internet, uh… Tako da – da, samo još jedan od klinaca koji je visio na internetu svaki dan i to vreme iskoristio na najbolji mogući način.\nŠta je bilo presudno u donošenju odluke da promeniš život? Da li ti je bilo teško, jesi li bio uplašen ili u nekom trenutku posumnjao u sebe?\nPresudan je asistent na fakultetu. Not in a good way… U suštini, bio sam prosečan student, obavljao svoje studentske dužnosti standardno i gledao da se izvučem bar sa šesticama, sve preko je bilo kul… Pokačio sam se sa asistentom na fakultetu koji sam studirao u tom periodu koji stvarno tokom te prepirke nije bio u pravu, ali je glumio moć i silu, mukica… Kada sam se okrenuo da ga iskuliram, sebi u bradu sam izgovorio “Magarče” misleći na njega, on je to čuo i onda je tu nastao problem. Izašao sam sa fakulteta i bio u fazonu: “Tebra, hajde da vidimo šta ćemo, ovako više ne ide…”\nBilo je lako odlučiti se čime želim da se bavim u tom trenutku, nikada nisam imao TV u svojoj sobi već samo komp i internet, to mi je omogućilo da ispratim celu evoluciju own3d.tv -> justin.tv -> Twitch.tv jer sam samo strimove i pratio, kada sam čuo da Amazon planira da otkupi Twitch u bližoj budućnosti, shvatio sam da ima tu nečeg.\nŠta se desilo nakon bataljivanja faksa, šta si radio?\nPa ništa, seo sam da napravim plan neki kako ću i šta ću… Bilo je teško jer moj kompjuter kod kuće je bio jak, ali je bila potrebna baš ozbiljna mašina tada da bih mogao strimovati i igrati igru u isto vreme kako treba… Tu je došla (sada zatvorena) igraonica Gameroom koja se nalazila, ironično, kod studentskog doma i koju je držao moj drugar, pa sam iz tog razloga mogao da sedim unutra zaključan i strimujem kada igraonica ne radi od ponoći do devet ujutru. U suštini sam svaku noć radio po osam sati, klasična treća smena, dolazili ljudi na strim, bilo im je interesantno da me gledaju kako grindam iz igraonice i trudim se… Doduše, sve je bilo lakše jer imam ortake koji su svi gejmeri bili tada, a i danas su, pa nam provodjenje noći u igraonici nije bilo ništa strano… Primera radi, momenat sa slike je kada su mi dva ortaka pravila društvo celu noć dok sam strimovao kako otvaramo kutije u kanteru, gledaoci su mi celu noć poklanjali ključeve za kutije ($2) jer ja nisam u tom trenutku mogao da ih priuštim, taj snimak je videlo više od milion ljudi na internetu kroz mesec dana i tako sam ozbiljnije zakoračio u ceo taj svet.\nŠta te je najviše privlačilo kod strimovanja?\nInterakcija sa gledaocima. To je nešto najjače. Momenat kada sam shvatio da imam “ispred” sebe 500 do 1500 ljudi (all time rekord mi je 7800 gledaoca) sa kojima imam barem 70% zajedničkih tema o kojima svi individualno imamo različito mišljenje i svi imamo jednu istu ljubav… Gejming. Isto tako, vremenom sam shvatio da je moj strim ljudima izduvni ventil, svi oni imaju svoje probleme i kada im se ne igraju igrice ili nemaju šta da rade, oni upale strim da vide šta radi njihov omiljeni strimer, a onda vode diskusiju sa ostalim ljudima koji su tu u četu. Osim toga, pamtim čoveka koji je bio na strimu i u četu tih nekih prvih par meseci moje karijere… Pored brda novca koje je donirao u svrhe poboljšanja strima i omogućio mi da kupim svoj jak komp, studijski mikrofon, ovo, ono, kada sam ga pitao kako da mu se zahvalim jer njegova pomoć mi je donela mogućnost da ozbiljno pojačam karijeru, rekao je samo: “Keep doing what you’re doing and remember that someone out there needs you exactly to brighten up their day.”\nRečenica mi je bila apsolutno nejasna dok mi čovek nije objasnio da radi neki dosadan menadžerski posao na nekoj naftnoj platformi tamo negde baš daleko i da je okoreli gejmer ali nema kada da se igra jer uvek mora biti spreman za potencijalnu opasnost bilo koje vrste, a i treba mu nešto da gleda gde se stalno nešto novo dešava, neki novi momenti, humor, diskusija, zezanje, želi da bude deo nečega.\nTada sam shvatio koliko je striming zapravo mnogo više toga da ja samo sedim i igram igrice po ceo dan dok ljudi gledaju i četuju… Kada sam shvatio da sam ja tu da ih nasmejem, da je to moj posao, skontao sam da sam odabrao pravu karijeru.\nKada i zašto si shvatio da je vreme za novi korak? Nije li striming veoma profitabilan? Šta si radio nakon toga?\nTokom svoje strimerske karijere sponzorisali su me mnogi brendovi, što veći, što manji, mnogi gejming sajtovi, prilazili su mi developeri raznih igara da testiram igre, ovi ljudi, oni ljudi… Momenat kada sam shvatio da je verovatno vreme za novi korak je kada sam u svom vrhuncu karijere zaradjivao od sponzorstava puno novca na nedeljnoj bazi dok su moji sponzori koji to plaćaju zaradjivali deset puta više. Shvatio sam da je vreme da budem sam svoj sponzor – to jest, vreme je bilo za neki biznis. Napravio sam pauzu što se striminga tiče i počeo sam prvo sa osmišljanjem, dizajniranjem i egzekucijom softverskih rešenja na različite probleme i ta rešenja prodavao papreno. Onda je došao ceo kripto svet iliti svet kriptovaluta. U tom svetu sam se lepo snašao do sada, napravio sam dobre investicije, skupio tim ljudi koji će da dizajnira i razvija blockchain rešenja. Sve je bilo super godinu i po dana ali i dalje ne mogu da pobegnem od gejminga…\nZašto si (opet) odlučio da je vreme da menjaš svoj put? Čime se sada baviš? Zašto si se odlučio da ipak otvoris firmu u Srbiji, plaćaš porez i daješ živce i vreme birokratiji?\nU suštini ne menjam put, sa trenutnim tržištem kriptovaluta koje je kompletno u downtrendu nema puno uzbudljivih stvari na dnevnom nivou, treba mi nešto da se zanimam… Tu uleće Fortbux na scenu. Vratio sam se na svoju prvu ljubav, gejming. Kao što je verovatno svima poznato do sada, Fortnite je trenutno najpoznatija i najigranija igrica na svetu, to je ogromno i neekspolatisano tržište korisnika koji trenutno nemaju nijednu 3rd party applikaciju vezanu za Fortnite. Fortbux je dizajniran za sve korisnike koji bi kupovali kozmetičke iteme u igri ali trenutno ili nisu u mogućnosti ili su prosto nevoljni da plaćaju novcem skinove u igri. Fortbux je platforma koja nudi svojim korisnicima mogućnost da zarade novac igrajući razne mobilne igrice, skidaju aplikacije vezane za gejming, testiraju ovo ili ono… Uz ceo ovaj projekat trebalo bi uskoro da se razvija i amaterska Fortnite liga u kojoj će amaterski igrači moći da pokažu svoje znanje i napreduju, u suštini da dobiju platformu na kojoj će moći da se pokažu potencijalnim profesionalnim timovima i organizacijama.\nIako ne verujem u sam koncept otvaranja firme konkretno, više sam za “cloud” varijantu gde su mi zaposleni širom celog sveta i poslujemo bez ikakvih problema i bez birokratije i kompletne papirologije, bilo je vreme da naučim i o celom tom svetu. U trenutku kada sam osmislio celu Fortbux ideju, ubrzo nakon toga su mi prišli investitori koji su želeli da investiraju u neku gaming/esports priču, ali je sve to moralo da bude apsolutno legalno sa celom birokratijom iza toga.\nJesi li nailazio na neke srpsko-stereotipne poteškoće prilikom osnovanja firme, kao FT1P?\nUh, to je jedini razlog zbog kojeg svih ovih godina nisam hteo da otvaram firmu (dobro, to i plaćanje poreza haha), kada sam čuo koje horor priče su imali ljudi sa osnovanjem firme, FT1P protokolom i tako dalje, bio sam u fazonu da ću izgubiti verovatno mesec dana na to. Otvorio sam firmu i bankovne račune, sve komplet u roku od dve nedelje i to zato što su me uvek uhvatili vikendi. Za sve koji se pitaju kako, imam dve reči… Uroš Sladić (http://sladic.rs). Uz dobrog advokata sve ide bez brige posebno što se tiče cele priče registrovanja firme i cele te papirologije. Bukvalno sve što sam ja uradio u celom tom procesu jeste sve lepo pročitao, žvrcnuo potpis na par papira i to je sve. Jedna poseta notaru, dve posete banci (jednom da se otvori dinarski, jednom devizni račun), sve regulisano i spremno. Moje neko mišljenje je da ne treba štedeti na tome, bolje da se neko stručan pobrine za to dok se ja bavim bitnijim stvarima za moju firmu i moj posao nego da se ja pravim pametan i da trčim levo desno bez razloga.\nGde vidiš sebe/firmu za pet godina? Da li već slutiš šta je sledeće u tvojoj profesionalnoj sferi?\nNe bih znao šta je sledeće… Prosto, čovek sam koji je jako prisutan online i koji prati trendove. Videćemo kakvo tržište iskoči da mi je interesantno, lako ću ja smisliti nešto… Za pet godina vidim sebe u firmi u kojoj radi toliko mnogo ljudi da više ni sam ne znam šta se sve dizajnira, razvija i realizuje, ali na mesečnoj bazi imamo nešto novo. Ambiciozno, ali ne i nedostižno.\nIspričaj nam neku anegdotu iz prethodnog perioda.\nUh, kao neko potpuno nov u celom ovom svetu birokratije, brda papirologije, zakona, ovoga i onoga imam jednu baš kul anegdotu. Naime, pošto mi je prvi put da sam otvorio firmu i prvi put zvanično postao pravno lice sa bankovnim računom vezanim za firmu, bio sam srećan da sam eto nešto novo naučio, načinio jedan kul korak. Budim se sutradan, obavljam svoj jutarnji ritual i polako otvaram mejl da vidim šta sam propustio tokom noći. Stigao mi je mejl od banke da je banka “prema Zakonu o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma” u obavezi da izvrši proveru dokumenata i ako je potrebno intervjuiše klijenta o tome i da se javim tad i tad… Malo je reći da sam počeo da se preznojavam u stolici i da ne verujem šta sam pročitao. Usledilo je milion poziva gde ja paničim i vrištim na ljude koje poznajem kako me banka optužuje kako finansiram terorizam i perem lovu, a tek sam otvorio firmu, ništa mi nije jasno… da bi mi na kraju svi ortaci, pa i moj advokat, rekli “Druže, svi koji imaju otvorenu firmu i račun u banci dobiju taj mejl reda radi, šta ti je”.\nI za kraj, reci nam šta je za tebe dobar vajb.\nZa mene je dobar vajb kada svoj hobi pretvoriš u svoj posao. Kada apsolutno voliš to što radiš koliko god ti stresa i nespavanja nanese jer nikada nije teško a i pritom, baš tad kad je teško je dobar vajb, puno se nauči.\nPrethodni tekstVeliki, zli FOMO i kako ga pobediti\nUvek ti fali još 100 evra, da bi bio zadovoljniji\nKako preboleti razvod roditelja?\nAutomobili koji se najčešće pojavljuju u muzičkim spotovima\nNišta posle „Molitve” – povratak Beovizije?\nOdlazak legende – preminuo Oliver Dragojević


Uručene diplome kadetima Medicinskog fakulteta VMA | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nUručene diplome kadetima Medicinskog fakulteta VMA\nKadetima četvrte klase Medicinskog fakulteta Vojnomedicinske akademije Univerziteta odbrane danas su, na svečanosti u Amfiteatru VMA, dodeljene diplome doktora medicine. Dvadeset devet sada diplomiranih lekara je svoje školovanje započelo pre šest godina na akreditovanom studijskom programu Integrisane akademske studije medicine u okviru polja medicinskih nauka. Tokom školovanja položili su 51 ispit i ostvarili prosečnu ocenu 9,57.\nSvečanosti su prisustvovali rektor Univerziteta odbrane general-major prof. dr Mladen Vuruna, načelnik Uprave za kadrove Sektora za ljudske resurse MO brigadni general Mile Jelić, načelnik Uprave za vojno zdravstvo pukovnik dr sci. med. Uglješa Jovičić, prorektor Univerziteta odbrane pukovnik prof. dr Boban Đorović, profesori Medicinskog fakulteta VMA, roditelji, rodbina i prijatelji diplomaca.\nDiplome je kadetima uručio dekan Medicinskog fakulteta VMA pukovnik prof. dr Tihomir Ilić, a potom je najbolje rangiranim kadetima – dr Sanji Milutinović (10,00), dr Neveni Nikolić (9,98) i dr Nikoli Trifunoviću (9,94) – nagrade-knjige uručio rektor Univerziteta odbrane prof. dr Mladen Vuruna.\n- Medicinski fakultet je i ove godine iškolovao mlade lekare i potporučnike Vojske Srbije i opet nas učinio ponosnim. Izuzetan je to poduhvat, a najveće zasluge za postignuće koje danas obeležavamo pripadaju nastavnicima Medicinskog fakulteta VMA. Više je puta rečeno, a važno je i iznova reći, da najbolji rezultat u obrazovanju postižu marljivi, ambiciozni studenti i nastavnici posvećeni svom pozivu. Uspesi 4. klase potvrđuju duboku posvećenost naših nastavnika. Studenti Medicinskog fakulteta VMA bez sumnje su među najboljima u Srbiji, a takvi su zato što su i njihovi nastavnici među najboljima u Srbiji. Njihovi i naši nastavnici, doktorke i doktori, i pored ozbiljnih obaveza na klinikama i institutima, nalaze u sebi toliko želje, volje i snage da ono što znaju, a znaju mnogo, podele sa svojim studentima – istakao je rektor Univerziteta general-major prof. dr Vuruna i poželeo studentima da i dalje budu vredni i uspešni, da leče ljude s ljubavlju i znanjem koje su poneli sa VMA.\nUručujući diplome kadetima dekan Medicinskog fakulteta VMA pukovnik prof. dr Ilić podsetio je da su prosvetitelji tvrdili da se čovek rađa po prirodi dobar i da mu je duša čista kao neispisan list hartije, a da će suštinu takvog čoveka definisati njegov odnos prema znanju.\n- Vi ste znanje preuzeli, a znanje je moć, kako je rekao Frensis Bekon. Mi smo danas okupljeni ovde izražavajući uverenje o moći znanja i izuzetnom značaju obrazovanja, koje je osnov napretka svake društvene zajednice – naglasio je dekan Medicinskog fakulteta VMA.\nNajuspešnijem kadetu u klasi i ove godine je dodeljena nagrada „Profesor Stevan Šefer“. Akademski slikar Slobodanka Rakić – Šefer uručila je umetnički rad – sliku kadetu Sanji Milutinović.