Gideon Grajf: Kako je Sveti Sava zadužio Jevreje | Društvo | Novosti.rs\nGideon Grajf: Kako je Sveti Sava zadužio Jevreje\nPečat | 22. septembar 2019. 16:02 | Komentara: 16\nJasenovac mora biti upisan u kolektivnu memoriju čovečanstva kao poprište najmonstruoznijih zločina protiv čovečnosti…\nAmbasador Georges Santer: Istinu o zločinima moramo sačuvati\nSTRADANjE SUBOTIČKIH JEVREJA: Pobijeno 4.000 duša\nPROF.GRAF: Tražio sam da se pozdrav "Za dom spremni" i šahovnica zabrane\nNE ZABORAVLjAJU STRADANjE SVOG NARODA: Ovako izgleda kada ceo Izrael stoji mirno u znak sećanja na žrtve Holokausta (VIDEO)\nČitaocima „Pečata“ predstavljamo intervju s profesorom Gideonom Grajfom, istoričarem specijalizovanim za period Holokausta, stručnjakom za Aušvic i Zonderkomando, glavnim istoričarem na Institutu za obrazovanje, dokumentovanje i istraživanje holokausta „Šem Olam“ u Izraelu, glavnim istoričarem Fondacije za obrazovne projekte o Holokaustu u Majamiju i šefom Međunarodne ekspertske grupe GH7 – "Stop reviziji".\n* Nedavno ste poslali pisma papi Francisku, predsedniku Izraela Ruvenu Rivlinu, premijeru Benjaminu Natanijahuu, bečkoj nadbiskupiji i austrijskoj vladi u kojima zahtevate uklanjanje memorijalne ploče ozloglašenom nadbiskupu Alojziju Stepincu, postavljene u austrijskom „hostelu“ Svete porodice na Via dolorosa u centru Jerusalima…\n- Postavljanje te ploče je zaista gnusno. Ko je to odobrio? Mislim da Stepinac nije ubijao sopstvenim rukama. Nadam se da nije, zbog njega samog. Ali on je dao moralnu, duhovnu podršku ovim ubicama. I to što se memorijalna ploča Stepinca nalazi usred najsvetijeg mesta na planeti, to nije samo skandalozno, skandalozno je mala reč, to je odvratno i gnusno i trebalo bi je razlupati i izbaciti. Stepinac je javno podržavao rasne zakone; odgovoran je za podršku nasilnom pokrštavanju metodom „pokrsti se ili umri“; bio je branitelj ustaškog režima; odgovoran je za izbegavanje i oklevanje u spasavanju dece iz logora smrti u NDH; nije se javno suprotstavio i osudio ustaški režim; krajem marta 1945, kada je bila jasna pobeda saveznika, još jednom izražava podršku ustaškom režimu; prima orden 1944. od ustaškog poglavnika Pavelića; bez griže savesti održavao je „srdačne odnose“ sa nacističkim režimima.\nMemorijalni centar jevrejskih žrtava „Jad Vašem“ je dva puta (1970. i 1994. godine) odbio da se Stepincu dodeli nagrada „Pravednik među narodima“. Kroz nešto više od mesec dana, 22. oktobra, pojaviće se moja studija pod naslovom „Alojzije Stepinac, ustaški modus operandi: pokrsti se ili umri“, u kojoj iznosim detaljnu analizu uloge i delovanja Alojzija Stepinca. Stepinac je bio ratni zločinac odgovoran za najsvirepija ubistva, jer nije preduzeo ništa.\nKada je 1945. uhapšen i suđeno mu, u Americi je Sveta stolica to pokušala da prikaže kao osvetu komunista, kao što to danas čini revizionista Ester Gitman sa svojom knjigom „Alojzije Stepinac – stub ljudskih prava“. Naslov je, naravno, pogrešan, kao i njena teza da je bio žrtva komunista.\nNećak Nikole Tesle Sava Kosanović objavio je 1947. knjigu dokumenata pod naslovom „Slučaj nadbiskupa Stepinca“, baziranu na izjavama hrvatskog katoličkog klera po ustaškim glasilima. Poznato je da je 91 član Tesline familije postradao, tako da je ovaj dokumentarni materijal iz 1947. dragocen. U opisivanju zločina i hvalospevima ustaškom režimu prednjačila je crkvena štampa. Glavni urednik svih tih novina bio je vođa tzv. Katoličke akcije Alojzije Stepinac, koji se i sam „laćao pera“ i pisao o ovim zločinima.\nOdmah po objavljivanju Kosanovićeve knjige, sve polemike u Americi o Stepincu su stale. Njegovu knjigu možete pribaviti preko interneta, za samo 35 dolara.\nUpravo sam se vratio iz Arhiva Vojvodine i u dosijeu 562 fonda Slavka Odića, gde su izveštaji Gestapoa, pročitao sam i pismo koje detaljno opisuje stravične ustaške zločine nad Srbima koje je 8. februara 1942. godine nadbiskupu Alojziju Stepincu poslao svedok koji se potpisao kao „katolik hrišćanin, pa tek onda Hrvat“. Pismo je konkretan i autentičan dokaz da je Alojzije Stepinac bio upoznat sa ustaškim zločinima.\n* Založili ste se kod patrijarha Irineja za postavljanje memorijalne ploče Svetom Savi u Jerusalimu.\n- Ove godine dobio sam Sretenjski orden predsednika Republike Aleksandra Vučića za zasluge, a 2018. sam dobio titulu Viteza svetosavskog pacifizma koju mi je uručio ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić. Nakon toga sam počeo da čitam o prvom hodočašću Svetog Save u Jerusalimu 1229, od koga nas deli okrugla godišnjica – 790 godina. Sveti Sava je zadužio ne samo Srbe već i Jevreje, jer je kupovinom kuće Jovana Bogoslova omogućio da ona ostane u hrišćanskim rukama s relikvijama poput sobe u kojoj se smatra da je održana poslednja večera, ispod koje je grob Davidov, drugo mesto hodočašća značajno za Jevreje. Zato mu treba dati zasluženo mesto u Jerusalimu. Nadam se da će patrijarh Irinej i SPC ozbiljno razmotriti moj predlog, jer Sveti Sava je rodonačelnik vaše Srpske pravoslavne crkve.\nPročitajte još - DR GIDEON GRAJF: Imaću košmare od ustaških zverstava\n* Molim vas da čitaocima „Pečata“ predstavite svoju najnoviju studiju, „Ustaško konačno rešenje pre nacističkog“, čija je promocija zakazana za 22. oktobar, kada će biti predstavljena i vaša pomenuta studija „Alojzije Stepinac, modus operandi: pokrsti se ili umri“.\n- Pronađeni dosije u Arhivu Vojvodine predstavlja revoluciju u svetskoj istoriografiji Drugog svetskog rata, jer nesumnjivo dokazuje da je ustaško konačno rešenje otpočelo masakrom u Gudovcu 28. aprila 1941. godine, kada su ustaše masakrirale 190 srpskih i jevrejskih muškaraca, žitelja bjelovarskog kraja. Bio je to prvi organizovani masovni zločin u NDH, koji je počinjen 18 dana od osnivanja NDH. Ovaj zločin je, dakle, počinjen pola godine pre nacističkog konačnog rešenja, koje je počelo masakrom u Babinom Jaru u Ukrajini tokom operacije „Barbarosa“. Možete li da zamislite: Hrvati su bili brži od Nemaca koje su konstantno imitirali. Hrvatske ustaše su imale svoje konačno rešenje pre nemačkih nacista. To je svetski rekord. Ljudi to ne znaju.\nKnjiga „Ustaško konačno rešenje pre nacističkog“ nastala je kao rezultat istraživanja koje u Arhivu Vojvodine sprovodim s mojim kolegama iz Grupe GH7 – "Stop reviziji", Knutom Flovikom Torensenom iz Norveške, Mirkom Galasom iz Italije, prof. dr Davidom Bitonom i prof. dr Sorockinom iz Izraela. Predmet našeg istraživanja bio je dosije Gestapoa o ustaškim zločinima u NDH koji je bio skriven od javnosti još od kraja Drugog svetskog rata. Na 300 stranica ovog dosijea opisani su zločini u NDH, zajedno sa 63 autentične fotografije, pažljivo numerisane s nemačkom preciznošću. Dosije o zločinima u NDH je skoro u celosti napisan na nemačkom jeziku, a pošto sam Aškenazi i rođen sam u Berlinu, mogao sam da pročitam sve dokumente na izvornom nemačkom jeziku. Knjiga će imati oko 1.000 strana i sadržaće dokumentaciju o stradanju prvenstveno Srba i Jevreja u oblasti Bjelovara, ali i na širem potezu NDH, s posebnim fokusom na stradanje Jevreja u Sremu. Opseg okrutnosti opisan u informacijama pronađenim u dosijeu i užas fotografija nezamislivi su za normalnog čoveka. U izveštajima saznajemo da je na „hiljade leševa plutalo niz Savu, Dravu i Dunav noseći natpise ’U Beograd, putujte kralju Petru…’“. U jednom čamcu na Savi bile su dečje glave, a na jednoj je pisalo „Meso za beogradsku pijacu“…\n* Nakon svečanog otvaranja srpsko-jevrejskog centra u Jerusalimu na ONO koledžu, 20. novembra 2019, u planu je i održavanje Međunarodne naučne konferencije o Jasenovcu i usvajanje Jasenovačke deklaracije. Kako ocenjujete značaj ovog događaja?\n- Ovaj događaj je veoma važan. Da li znate zašto? Pitajte ljude širom Izraela i videćete da oni nikada nisu čuli za Jasenovac, ni za Pavelića niti Stepinca, niti znaju ko su bile ustaše, a to neznanje je planetarno. Kako je to moguće? Dugujemo kulturu sećanja pre svega jasenovačkim velikomučenicima i svim brutalno i mučki ubijenim nedužnim žrtvama. To mora da se zna. O tome se mora govoriti. Složio bih se s mojim prijateljem i kolegom, profesorom Tanaskovićem, da su ključne karakteristike ustaštva: 1. industrijska efikasnost u brutalnim ubistvima, 2. manufakturna tehnologija hladnim oružjem 3. sadistička psihopatologija uživanja u nanošenju bola i patnje pre ubistva. Jasenovac mora biti upisan u kolektivnu memoriju čovečanstva kao poprište najmonstruoznijih zločina protiv čovečnosti.\n* Zamolila bih vas da prokomentarišete izjave koje je tokom nedavne posete Beogradu izneo direktor centra „Simon Vizental“ i predsednik Međunarodnog savetodavnog odbora za Staro Sajmište Efraim Zurof, koji je govorio i o ukupnom broju žrtava u koncentracionom logoru za istrebljenje Jasenovac, zalažući se za „objektivnu procenu“, koja po njegovom mišljenju iznosi 100.000 žrtava. Tom prilikom, izneo je kritičku primedbu o svim istoričarima koji govore o 700.000 žrtava u Jasenovcu, nazivajući ih „revizionistima“ koji „recikliraju lažne podatke o žrtvama“.\n- Na suđenju Adolfu Ajhmanu u Jerusalimu 1961, svedok optužbe Aleksandar Arnon otkrio je da je u Jasenovcu ubijeno od 600.000 do 700.000 ljudi, dok je u drugim logorskim kompleksima NDH (Jadovno, pre svega) pobijeno još nekoliko stotina hiljada.\nIstoričar Menahem Šelah je u svojoj knjizi „Istorija holokausta – Jugoslavija“, koju je objavio „Jad Vašem“, rekao da je 700.000 žrtava realna cifra.\nBio je moj blizak prijatelj i sa mnom je podelio rezultate svog važnog istraživanja. U svojoj knjizi Šelah je na stranici 188 napisao: „Tokom četiri godine postojanja, u Jasenovcu je počinjeno ubistvo na stotine hiljada ljudi. Pored toga što je bio koncentracioni i robovski radni logor, bio je to i logor istrebljenja.“ Na stranici 189 svoje knjige potvrdio je da je 700.000 realan broj žrtava.\nPreživeli su u svojim svedočenjima rekli da broj žrtava iznosi 900.000 do milion (svedočenja Cadika Danona, Milana Duzemlića, Julijo Binga).\nNacistički izvori navode 600.000–750.000 (Herman Nojbaher, specijalni izaslanik Ministarstva spoljnih poslova Trećeg rajha za Jugoslaviju, i Ernst Fik, general major nemačkih SS trupa, u svom pismu Himleru od 16. marta 1944).\nEnciklopedija Jugoslavije iz 1962, objavljena u Zagrebu, kaže da je broj žrtava 700.000.\nA Franjo Tuđman, u svom „Bespuću povijesne zbiljnosti“ procenjuje da je broj žrtava svega 3.000–4.000.\nVidite, kad dođete do državnog narativa Hrvatske o 83.000 žrtava i Tuđmanovog o samo 3.000, tu morate odmah pozvati u pomoć matematiku i logiku.\nAušvic je zauzimao površinu od 40 km2, a Jasenovac je bio šest puta veći, odnosno 240 km2. Postavlja se pitanje zašto im je bio potreban prostor približne veličine od 150 fudbalskih terena za taj, po državnom narativu Hrvatske, broj od „83.000“?\nZa izgradnju zida u Jasenovcu od 842 metara dužine korišćen je robovski rad desetina hiljada ljudi koji su ručno morali sve da rade bez mašina.\nPročitajte još - Gideon Grajf: Jasenovac je daleko brutalniji od Aušvica\nNikad nećemo znati tačan broj žrtava u Jasenovcu jer ne bismo uspeli da utvrdimo broj fetusa koji su izvađeni iz materica nesrećnih majki; onih koji su skuvani u kazanima, kako bi se od njih napravio sapun; onih koji su bačeni u reku Savu, onih čije kosti su spaljene u ustaškoj asanaciji terena masovnih grobnica 1945. godine…\nArhiv iz Edinburga raspolaže snimkom Jasenovačkih masovnih grobnica savezničkih pilota iz vazduha koje su se prostirale na oko 10 km2.\nU svojoj knjizi „Jasenovac – Aušvic Balkana“ prezentovao sam sve do sada dostupne procene o broju žrtava. Nakon temeljnog istraživanja u arhivama nemačkih vojnih dnevnika u Regensburgu, italijanskih fašista u Rimu, puteva transporta od Jasenovca do Bergena u Nacionalnom arhivu u Oslu, arhive „Jad Vašema“, zatim Arhiva Jugoslavije, Srbije, Srpske i Hrvatske, Jugoslovenske kinoteke i poslednjih dokaza iz Arhiva u Edinburgu, bojim se da cifra od 700.000 može biti samo veća nego što smo mislili, i to nema apsolutno nikakve veze s revizionizmom već je zasnovano na istrajnom i temeljnom naučnom istraživanju.\nDakle, trend revizionizma je uveliko u toku, valja se boriti. A 2007, kada je u Jasenovcu otvorena nova hrvatska izložba o logoru na kojoj je predstavljen spisak od 69.842 ubijenih, otvaranju su prisustvovali i predstavnici centra „Simon Vizental“. Očigledno da moj prijatelj Zurof nije imao vremena da se detaljnije pozabavi pitanjima brojeva postradalih, otuda je, očigledno slučajno, upao baš na liniju državnog narativa Hrvatske od 83.000 do 100.000 žrtava u Jasenovcu. Ja sam istoričar za koga činjenice predstavljaju najvažniju komponentu analize i izvođenja istorijskih zaključaka. Činjenice govore same za sebe. Kome je stalo do istine, a ne do bespuća povesne zbiljnosti, jasno je o čemu se radi.\nPregled aktivnosti MIP-a Srbije, Prof. dr Gideona Grajfa i Međunarodne ekspertske grupe GH7 na suzbijanju revizije istorije i zaštiti kulture sećanja na stradanja u Jasenovcu i ustaškoj nacističkoj NDH:\nApril 2016. prof dr Grajf učestvuje na Konferenciji u njujorškom Istraživačkom institutu za istraživanje zločina u Jasenovcu\n6. oktobar 2016. Održano je prvo javno slušanje o Jasenovcu u Narodnoj Skupštini Republike Srbije uz učešće istoričara i boraca protiv rasizma iz 7 zemalja: SAD, Izraela, Norveške, Nemačke, Italije, Srbije i Kenije.\n7. oktobra 2016. formirana je Međunarodna ekspertska grupa GH7.\n7. oktobar 2016. Otvoren je Muzej srpske diplomatije, prikazivanjem segmenta izložbe o Jasenovcu koju je otvorio PPV i MSP Ivica Dačić.\n27.01.2017. Izložba o Jasenovcu postavljena u Njujorku, Hoboken, Nju Džersi, po prvi put u istoriji u saradnji sa Institutom za Jasenovac iz Njujorka i njegovim osnivačem i direktorom B. Litučijem.\n26.04.2017. U domu NS RS u saradnji sa Odborom NS RS za dijasporu i Srbe u regionu, uz podršku OMD prof. dr Grajf priredio prvu izložbu o Jasenovcu u istoriji parlamenta nakon Drugog sv. rata. Istog dana organizovana je prva memorijalna plovidba „Savski put jasenovačkih velikomučenika“ od Brankovog mosta do Velikog ratnog ostrva, uz učešće Jevrejske i Romske zajednice i preživelih logoraša.\n09.05.2017. na Dan pobede nad fašizmom i Dan Evrope, održan je Veliki školski čas u Narodnoj Skupštini RS za najbolje učenike srednjih škola kojom prilikom im se obratio pomoćnik ministra prosvete i šef Kancelarije UNICEF u Srbiji Mišel Sent lo, čiji je deda Emil Sent lo zajedno sa Elenor Ruzvelt uveo Univerzalnu deklaraciju o ljudskim pravima 10. decembra 1948.godine.\n26.januara 2018. Otvorena je najveća izložba u istoriji UN sa 7,5 tona izložbenog materijala pod nazivom „Jasenovac- pravo na nezaborav“\n22.10.2018. Promocija knjige „Jasenovac, Aušvic Balkana“ , prve komparativne analize Jasenovca i Aušvica u svetskoj istoriografiji – multidisciplinarne studije koja je dobila specijalnu nagradu žirija 63. međunarodnog sajma knjiga, kao naučni poduhvat godine.\n10.12.2018. Susret Grajf-Kusturica u Andrićgradu, uručivanje knjige E. Kusturici i sinopsisa za film o Jasenovcu.\n15.02.2019. Prof dr Grajf odlikovan je Sretenjskim ordenom od strane predsednika Aleksanra Vučića.\n29.05.2018. Prof dr Grajfu dodeljena je plaketa Viteza svetosavskog pacifizma od strane Ministarstva spoljnih, koju mu je uručio PPV i MSP RS Ivica Dačić.\n06.06.2019. Potpisan je Protokol o akademskoj saradnji između ONO koledža iz Jerusalima i Filološkog fakulteta u Beogradu.\n07. juna 2019. prof. Grajf pokrenuo inicijativu da se postavi memorijalna ploča Svetom Savi u Jerusalimu.\n24.07.2019. Potpisan Aneks kojim se precizira uspostavljanje Srpsko-jevrejskog centra u Beogradu i Jerusalimu.\n27.08.2019. Arhiv Vojvodine: prof dr. Grajf nastavlja istraživanje za novu knjigu „Ustaško konačno rešenje pre nacističkog“.\n28. avgust 2019 – prof. dr Grajf uputio 5 pisama sa zahtevom da se ukloni sramna memorijalna ploča Alojziju Stepincu koja je postavljena u Jerusalimu, aprila 2019.\n26.09.2019. Planirano je otvaranje Multimedija centra i lektorata za hebrejski na Filološkom fakultetu u Beogradu.\n22. oktobra 2019. Predviđena je promocija nove dve knjige prof. dr Grajfa : „Ustaško konačno rešenje pre nacističkog“ i „Alojzije Stepinac modus operandi: pokrsti se ili umri“.\n19.novembra 2019. svečano će biti otvoren srpsko-jevrejski centar u Jerusalimu na ONO koledžu.\n20. novembra 2019. planiran je početak rada Međunarodne naučne konferencije o Jasenovcu i usvajanje Jasenovačke deklaracije.\nOceniteDopada mi se 118 Ne dopada mi se 3


Industrijski inkjet štampači - Inkjet štampači za velike karaktere // Trim d.o.o\nInkjet štampači za štampanje velikih karaktera\nOvi industrijski štampači, poznati još i kao printeri za deklaracije, datumari, markirači, su uređaji koji služe da se na sekundarna pakovanja, zbirna pakovanja, transportne kutije, džakove i sl., upišu promenljivi podaci. Oni sa udaljenosti od par milimetara beskontaktno prave tačkasti ispis od 1 do 100mm visine.\nUpotrebljavaju se za obeležavanje kako po poroznim, tako i po neporoznim površinama, zahvaljujući širokom spektru mastila. Za rad koriste mastilo u kertridžima ili bocama.\nKoriste se da pišu cele deklaracije, bar kodove, datum, rok trajanja, broj lota, kontrolni broj, naziv uvoznika ili distributera i druge bitne podatke za sledljivost proizvoda koje zahteva HACCP i drugi standardi. Rukovanje i kreiranje poruka je lako i prilagođeno korisniku.\nPočetna / Inkjet štampači za velike karaktere\nVideojet 2300 serije\nIspis visoke rezolucije\ndo 70 mm visine\nObeležavanje bazirano na\nmastilu eliminišu potrebu\nza etiketama na kutijama\nPorozne i neporozne površine, u maloj rezoluciji, do 92mm visine. Mogućnost priključenja i rada do dve glave za štampu\nTermal inkjet štampač - Videojet 8510\nPisanje po poroznim površinama, poruka do 12.7 mm jednom ili do 50,8 mm sa 4 glave za pisanje, Clariti interface\nTermal inkjet štampač - Videojet 8610\nPorozne i neporozne površine, poruka do 12.7 mm jednom ili do 25,4 mm sa 2 glave za pisanje. Code Assurance softver\nTermal inkjet - Wolke m600 basic\nPorozne površine, poruka do 12.7 mm jednom ili do 25,4 mm sa 2 glave. Visoke rezolucije i jednostavan interfejs za osnovne aplikacije\nTermal inkjet - Wolke m600 Advanced\nPorozne površine, poruka do 12.7 mm jednom ili do 50,8 mm sa 4 glave. Idealan za farmaceutske aplikacije, Pharma 2D bar kodovi\nBazično rešenje za štampanje poruka male rezolucije, jedan i/ili dva reda, 8 do 48mm, u zavisnosti od modela - Unicorn ili Unicorn II


Lekari i farmaceuti ponovo u štrajku\nLekari u Srbiji počeli su još jedan štrajk, ovog puta zbog najavljenog smanjenja plata. Predstavnici vlasti za sada ne žele da razgovaraju sa sindikalcima pa bi protest mogao da potraje.\nČlanovi sindikata lekara i farmaceuta (SLFS) stupili su u štrajk u dvadeset zdravstvenih ustanova u Beogradu, kao i u bolnicama u Nišu, Kraljevu, Valjevu i Leskovcu.\nDragan Cvetić, predsednik SLFS, rekao je da su zaposleni u zdravstvu nezadovoljni novom vladinom uredbom koja od 1. jula predvidja smanjenje plata u tom sektoru za deset odsto.\n“Za nas je to neprihvatljivo. Pogotovu u ovom vremenu kada su plate inače male, kada je prosečna zarada u zdravstvu 40.000 dinara, i kada je prosečna plata lekara 65.000 dinara. Saopštenje Ministarstva zdravlja u kom se kaže da je to za opšte dobro lekara i pacijenata potpuno je neumesno. Posebno je loše i to što se nova mera, od celokupnog javnog sektora, primenjuje samo na zdravstvo.”\nDok lekari tvrde da će u štrajku biti sve dok ih na pregovore ne pozovu nadležni iz Ministarstva zdravlja, iz tog ministarstva poručili su da štrajkači pokušvaju da zaustave reforme zdravstvenog sistema.\nZorica Pavlović, pomoćnica ministra zdravlja, izjavila je za naš program da će uskoro uslediti sastanak sa sindikatima ali da nema prostora da se povuče uredba kojom se, kako je rekla, uvodi radni učinak kao element zarade.\n“Oni zdravstveni radnici koji ostvare prosek rada i kvaliteta rada ustanove u kojoj su zaposleni neće dobiti platu ni za dinar manju od one koju danas imaju. Čak ova uredba daje i priliku da oni koji rade iznad proseka dobiju mogućnost za povećanje zarade za deset odsto. Tako da smatramo da se ovom uredbom uvodi veći kvalitet rada u zdravstvenom sistemu.”\nDo nekog eventualnog kompromisa izmedju sindikalaca i vlasti u glavnom gradu su u štrajku su četiri kliničko-bolnička centra, veći domovi zdravlja, bolnica “Sveti Sava”, porodilište “Narodni front”, kao i pojedini zdravstveni centri širom Srbije.\nU beogradskoj bolnici za cerebrovaskularne bolesti “Sveti Sava”, u kojoj je na lečenju 260 teških bolesnika, poštuje se minimum rada, što znači da se primaju samo hitni slučajevi, dok su otkazane kontrole i dijagnostičke procedure koje nisu prioritetne.\nGradjani koji su došli u tu ustanovu na vratima su zatekli plakate sa obeveštenjem da je štrajk u toku.\nGrađani o štrajku lekara\nDoktorka Nevena Milovanović Kovačević, iz bolnice “Sveti Sava”, kaže za naš program da su lekari jednostavno bili prinudjeni na štrajk.\n“Može se desiti da nam i dalje smanjuju plate jer nema garancija da će se na ovome sve završiti. A inače je ogromno nezadovoljstvo lekara jer su u protekle četiri godine zarade u zdravstvu povećane za samo 8,7 posto, dok su pored toga dodatno obezvredjene inflacijom. Iako radimo vrlo težak i odgovoran posao koji zahteva veliko znanje uskoro bi većina nas mogla da se nadje na ivici egzistencije.”\nNekoliko sindikata najavilo je da će njihovi članovi, predvodjeni Sindikatom zaposlenih u zdravstvu, zbog lošeg materijalnog i socijalnog statusa uskoro protestovati ispred zgrade Vlade Srbije.


Saveti za kupovinu u megamarketima ovog vikenda\n12. oktobar 2013. 08:42:05\tPročitano 3442 puta\nkilogram rolovane punjene svinjske plećke 589, a „poli maksi“ salama iz „Perutnine“ košta 599 dinara.\ndvolitarska „pepsi-kola“ je 89, 400 mililitara „palmoliv“ šampona za kosu 189, a tri kilograma „rubela“ 369 dinara.\nkilogram trapista „biser“ je 669, svinjska plećka bez kostiju 445, a salama „poli“ 259 dinara.\ntabla od 100 grama „eurobloka“ 56, 400 grama testenina „danubius“ 36, a šest plus dva kilograma „meriksa“ 819 dinara.\nlitar i po mleka „dukat“ je 99, a ista količina makedonskog crvenog vina košta 239 dinara.\n200 grama „grand“ kafe 168, kilogram zamrznutih pašteta sa sirom „frikom“ 229, a crnog luka 36 dinara.\nkilogram jabuka „zlatni delišes“ 55, salama pileća „gala“ 329, a litar „rauh“ soka 129 dinara.\nkilogram pogačica „frikom“ 224, 170 grama majoneza „tomi“ 72, a čokolada „snikers“ 46 dinara.\nkilogram svinjske plećke bez kostiju je 444 dinara, a bečka kobasica „sorger“ 1.249 dinara.\nlitar dugotrajnog mleka „viva“ 79, jogurt je 94, a pašteta „karneks“ od 75 grama košta 47 dinara.\nkilogram stišnjene šunke iz „Bačke“ košta 599, a 250 grama somborske fete košta 109 dinara.\nalpska kobasica iz „Bačke“ je 376, trajno mleko „zdravo“ od litra 77, a 750 grama keksa „zlatni pek“ 127 dinara.\nnudi ovog vikenda litar i po jogurta „vedro“ po 89, a 264 grama štrudle „medela“ za 58 dinara.\n500 grama zamrznutih pašteta sa sirom 69, a ista količina pileće kobasice „poli“ košta 259 dinara.\nkilogram svinjskog vrata i krmenadle staje po 419, dimljena pečenica 749, a 100 grama „C“ kafe 74 dinara.\nlitar ulja „dijamant“ 117, brašno T 400 „danubijus“ 41, a 500 grama „eurokrema“ košta 204 dinara.\nkilogram mandarina u mreži 89, crni luk 29, svinjski but bez kostiju 459, a „ekstra“ slanina je 499 dinara.\n250 grama sira „grikos“ košta 134, litar i po vode „akva vive“ 38, a 400 grama vafla „nugat“ staje 99 dinara\nViše iz ove kategorije « Kako da pametno koristite kameru na vašem telefonu? Mračna strana bele čokolade: Razmislite dvaput pre nego što je uzmete »


Izložba „Naša prava na našim rečima“ - TV, radio i internet Biser, Pozarevac\nIzvor GSU | 2 okt, 2021 - 08 : 30 | Kultura, Požarevac | 0\nU organizaciji Ambasade Meksika u Srbiji i Narodnog muzeja Požarevac 30. septembra 2021. godine otvorena je izložba pod nazivom „Naša prava na našim rečima“. Na izložbi je postavljeno 30 ilustracija na kojima se predstavlja Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima preko stvaralaštva meksičkih umetnica – ilustratorke Margarite Sada i spisateljice Marije Jolande Argueljo.\nPrethodni 2. oktobar – Međunarodni dan nenasilja\nSledeći Malo Crniće: Raspisan javni poziv za dodelu Oktobarske nagrade\nOtvoren prvi Međunarodni festival folklora „Stig fest“


Poziv za prijave: APULIA FILM FORUM 2021 :FCCG\nPoziv za prijave: APULIA FILM FORUM 2021\nFondacija Apulia Film Commission otvorila je poziv za 12. izdanje Apulia Film Foruma, koje će ove godine biti održano online, ali i u Brindiziju, od 7. do 9. oktobra 2021.\nOve godine, Apulia Film Forum je podijeljen u dvije sekcije, italijansku i inostranu, a novost u odnosu na prethodna izdanja je to što se ove godine za učešće na Forumu mogu prijaviti i projekti dugometražnih animiranih filmova.\nItalijanska sekcija namijenjena je italijanskim audiovizuelnim projektima koji su u potrazi za inostranim koproducentima, dok je druga sekcija namijenjena projektima iz cijelog svijeta, koji traže italijansku koprodukciju ili izvršne producente.\nPodsjećamo da je crnogorski projekat „Đina“ rediteljke Sare Stijović, po idejnom nacrtu i scenariju Nataše Nelević, producenta Branimira Žugića i kompanije LIVE production, bio selektovan za prošlogodišnje, 11. izdanje Apulia Film Foruma.\nUslovi za prijavu projekta na Apulia Film Forum su sljedeći:\nDugometražni igrani, animirani ili dokumentarni film u fazi razvoja,\nObezbijeđenih minimum 30% budžeta projekta,\nPotpuno ili djelimičko snimanje filma na lokacijama u Pulji.\nRok za podnošenje prijava je 12. septembar 2021. godine.\nDetaljnije o pozivu možete pročitati ovdje.


Redovni pregledi način prevencije karcinoma grlića materice | Grad koji volim\nYou are at:Home»Blog»Zdravlje»Redovni pregledi način prevencije karcinoma grlića materice\nBy Radio Berane\t 27/01/2020 No Comments\nKarcinom grlića je na drugom mjestu po učestalosi i čini i 12% svih malignih bolesti kod žena. U svijetu godišnje oboli 500.000 žena, a prema statistici SZO od ove bolesti umre oko 230.000 oboljelih.\n“Statistika i podaci SZO su poražavajući obzirom da se ovaj karcinom veoma lako otkriva i veoma uspješno liječi, pod uslovom da se dijagnostikuje u ranoj fazi, prije nego bolest uznapreduje. Incidenca grlića materice u svijetu je različita, u razvijenim zemljama gdje je zdrastvena prosvijećenost stanovništva visoka i gdje je razvijen skrining incidenca je mala, npr. Finska 0,9. Jugoistočna Evropa je područje sa najvišom incidencom i smtrnošću, sa oko 9000 novooboljelih i 4600 umrlih žena godišnje” kazala je doktorka Marijana Pešić, specijalistkinja ginekologije i akušerstva.\nPosljednja nedjelja januara obilježava se kao Evropska nedjelja prevencije raka grlića materice i prilika je da se još jednom ukaže na značaj prevencije, jer je karcinom grlića materice bolest koja se može spriječiti.\nPrema petogodišnjem presjeku stanja, broj umrlih od ove bolesti u Crnoj Gori je 77 žena.\nKarcinom grlića uzrokuje u 99% slučajeva HPV virus koji se prenosi seksualnim putem i poznto je oko 100 tipova od kojih su najopasniji tipovi 16 i 18.\n“Faktori rizika su genitalne infekcije/HSV, CMV, hepartititis B,C,D, hlamidija, trihomonas-djeluju kao kokarcinogeni. Rizično seksualno ponašanje/rano stupanje u seksualne odnose, česta promjena seksualnih partnera,nedovoljno korištenje prezervativa prilikom odnosa sa novim ili nepoznatim partnerom, loš socioekonomski status/loši uslovi života i loša edukovanost, loše individualne zdrastvene navike-duvan, alkohol, droga i slabi imuni sistem” pojašnjava ona.\nIako nema jasnih simptoma bolesti, doktorka Pešić upozorava, da tijelo šalje signale da se u njemu razvija opasan tumor, ali ih žene, na žalost, zanemaruju i smatraju bezizlaznim stanjima.\n” Treba obratiti pažnju ako žena primijeti psitkoitalno, iregularno ili postmenopauzalno krvarenje iz vagine, bolove u trbuhu, pojačanu vaginalna sekrecija, neprijatnog mirisa ili krv u mokraći/stolici” dodala je ona.\nFoto: Marijana Pešić\nDijagnostičke metode za rano otkrivanje bolesti su veoma precizne, jedostavne i daju brže i pouzdane rezultate.\n“Dijagnostičke metode obuhvataju obuhvataju citološki pregled-PAPA test i koloskopski pregled koji su zajedno pouzdani do 98%. Ukoliko je potrebno dalje se preduzimaju histološka ispitivanja/ biopsija, konizacija, edocervikalna kiretaža” kazala je Pešić i naglasila značaj prevencije u borbi protiv ove bolesti.\nUnazad dvije godine u Centru za reproduktivno zdravlje žene se sprovodi skrining na HPV, a ove godine fokusiran je na populaciju žena od 30-49 godina.\n“Žene te dobi će biti pozvane, ali mogu i one same da se jave i budu ispitane na prisustvo HPV virusa koji je glavni uzročnik CA grlića. Priprema za ovu vrstu skrininga obuhvata prekid lokalne th u vidu vaginaleta i gelovakao i prekid seksualnih odnosa par dana prije. Skrining podrazumijeva ginekološki pregled i uzrokovanje brisa koje je potpuno bezbolno i čiji rezultati su poznati za dvije nedjelje. Ukoliko je žena HPV negativna, tek za 5 godina ponavlja skrining, ukoliko je njen nalaz pozitivan vrše se dalja testiranja” objasnila je proceduru koju žene prolaze kako bi uradile skrining na HPV.\nKarcinom grliča materice uspješno se liječi, a u zavisnosti od faze u kojoj je dijagnostifikovan određuje se metod liječenja.\n” Liječenje zavisi od stadijuma bolesti. U početoj fazi izliječenje je 100%, opreacija je jednosrtavna i ne remeti normalan život žene a odmakle forme se tretiraju hiruški i RT i HT. Dakle, da bi se žene zaštitile od ove bolesti, najvažniji su redovni godišnji ginekološki pregledi i preventivni pregledi, bez čekanja simptoma jer sa pojavom simptoma liječenje postaje otežano i neizvjesno” kazala je za kraj dr. Pešić.


Dnavne arhive: jul 4, 2012\nOtvaranje ponuda za zakup poljoprivrednog zemljišta 4, 5. i 6. jula Objavljeno jul 4, 2012 Javno otvaranje ponuda za zakup poljoprivrednog zemljišta (licitacija) počinje danas, 4. jula i trajaće do petka, 6. jula tekuće godine, u zgradi opštine Inđija, sala broj 1, od 10 časova.\nOglas za davanje u zakup 2.052,3320 hektara poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini bio je otvoren do ponedeljka 2. jula 2012. godine u 14 časova.\nSve informacije u vezi sa oglasom, obilaskom parcela i slično, možete dobiti u prostorijama Agencije za ekonomski razvoj opštine Inđija, Železnička bb (Zanatski dom-I sprat), tel.022 55 17 83.\nObjavljeno pod Uncategorized | Ostavite komentar I ovog leta rešenje za tropske vreline inđijski bazen Objavljeno jul 4, 2012 Inđijski bazen otvoren je 16. juna i od tada radi punim kapacitetom. Ovu inđijsku letnju atrakciju do sada je posetilo oko 12.000 posetilaca, a prema rečima upravnika bazena, Miroslava Dragojlovića, novootvoreni bazeni u Staroj Pazovi ne utiču značajno na smanjenje broja posetilaca.\nZavod za javno zdravlje iz Sremske Mitrovice redovno kontroliše vodu, a postoji i interna kontrola vode u filter stanici, gde se gledaju i kvalitet i ph vrednost vode, koja se prerađuje 24 sata.\nUprava je preduzela sve mere da se ne dese povrede jer je obezbedila adekvatnu, stručno osposobljenu spasilačku službu kao i hitnu medicinsku službu iz inđijskog Doma Zdravlja. Na ulazu u bazen kao i na ulazima kroz dezo-barijere istaknut je kućni red u tekstu i u slikama, a spasilačka i medicinska služba rade neprestano.\nPovoljnost „Gradskog bazena’’ u odnosu na druge bazene je što postoji 50 stabala koji svojim hladom štite posetioce od jakog sunca i uticaja UV zračenja.\nDeca vole da skaču u bazen i neki skokovi sa ivice bazena ne mogu da se spreče, ali nema organizovanog skakanja koje može biti veoma opasno kada je veliki broj posetilaca u vodi. Po rečima prof. Branka Marčete i Danila Stankovića, spasilaca na bazenu u Inđiji, mnogi srednjoškolsci žale što ne mogu da skaču u vodu, ali i ukazuju da oni i nisu veliki problem kao kad bi nekoliko krupnijih momaka skočilo, njihovi bi skokovi verovatno doveli do povređivanja nekog od njih ili kupača u bazenu te je i ostalima skakanje zabranjeno.\nUstanova „Sportski centar“ Inđija obezbedila je i ima svoju obuku plivanja koja traje 15 dana za svako dete posle koje je dete osposobljeno da se bavi vodenim sportovima, odnosno da bude samostalno u dubokoj vodi. Profesori fizičke kulture koji izvode nastavu „škole plivanja“ savetuju roditeljima da dovedu decu, ne pred odlazak na more, već na sam početak obuke, tako da deca mogu da steknu dobru osnovu, a tek posle povratka sa mora da nastave obuku za poluplivače i neplivače.\nZanimljivo je da dosta ljudi dolaze da bi rekreativno plivali od 07.00 do 08.30 pre podne i od 19.30 do 20.30 popodne, osnovni razlog je što ovu zdravu rekreativnu aktivnost ne mogu da upražnjavaju u radno vreme zbog velike posećenosti.\nMali bazen je stecište najmlađih posetilaca i njihovih roditelja, gde mogu da se brčkaju i plivaju, oslobode od straha od vode i krenu u veći bazen.\nIgralište za košarku i odbojku na pesku su neprestano puna. „Beton tenis“ je ipak najpopularniji oblik sportske aktivnosti, ali i najveći kamen spoticanja između onih koji se „smaraju“ i onih koji bi „da odmaraju“. U slučaju sitnijih problema, nekima budu oduzete lopte, naročito ako su teške i mogu nekog da povrede.\nU skladu sa svojim mogućnostima, posetioci mogu konzumirati „Frikomov“ sladoled, kao i osvežavajuće napitke, kafu i hranu u iznajmljenim objektima restorana.\nNi jedna žalba od strane posetilaca nije upućena upravniku bazena, što je znak da su svi našli sebe u aktivnostima i odmoru na inđijskom bazenu.\nViše o cenama karata i ostalim uslugama možete pročitati ovde >>\nBazen radi svakog dana u vremenu od 10 do 19 časova. Sezona se završava se 3. septembra.\nObjavljeno pod Uncategorized | Ostavite komentar Avionsko zaprašivanje larvi komaraca Objavljeno jul 4, 2012 Danas se izvršava akcija biološkog suzbijanja larvi komaraca iz vazduha u oblasti obale i priobalja Dunava, Krčedinske ade i jezera Šerovlenac i Jarkovac. Zaprašivanje počinje u 6.00.\nObjavljeno pod Uncategorized | Ostavite komentar Priznanje za OKUD „Inđija“ na „Festivalu lutke“ u Slovačkoj Objavljeno jul 4, 2012 Na međunarodnom festivalu folklora koji nosi naziv „Festival lutke“ na Visokim Tatrama u Slovačkoj učestvovao je OKUD „Inđija“ predstavljajući Srbiju. OKUD „Inđija“ predstavio se igrama iz Jasenice, Trstenika i Crniče, a priznanje su dobili za najbolju koreografiju.\nOrganizator festivala je Svetska folklorna federacija, a priređen je za uzrast do 16 godina. Prema rečima predsednika OKUD „Inđija“, Zorana Drče, festival je bio više revijalnog karaktera, a manjim delom takmičarskog.\n„Na ovom festivalu razmenjuju se lutke u narodnim nošnjama zemlje ili regije iz koje učesnici dolaze i to je na neki način završna ceremonija festivala. Ovo je 16. po redu ‘Festival lutke’, mi smo prelepo bili dočekani, učestvovali smo u svečanim defileima u nošnjama predstavljajući tako našu zemlju“, rekao je po povratku iz Slovačke Zoran Drča.\nPored učešća na ovom festivalu, deca su imala priliku da posete poznatu banju Visoke Terme, ali i Budimpeštu i Sentandreju.\nPored OKUD „Inđija“ iz Srbije, na festivalu su učestvovala i kulturno-umetnička društva iz još 10-ak država, među kojima Poljska, Češka, Mađarska, Turska, Jermenija i druge.


Objavljeno 13.12.2015 10:02\nBiH: Skromniji ekonomski rast u trećem kvartalu\nIako dostupni indikatori ukazuju na tek skromno povećanje ekonomske aktivnosti u trećem u odnosu na drugo tromjesečje, rast aktivnosti na godišnjem nivou je bio znatno izraženiji, navodi se u makrokonomskoj analizi Direkcije za ekonomsko planiranje.\nObjavljeno 12.12.2015 15:10\nHrvić: Naše brašno se melje od najboljih sorti pšenice\nPredsjednik Uprave AS GROUP, Rusmir Hrvić u svom novogodišnjem intervjuu za sarajevske Poslovne novine govori o tome šta je obilježilo 2015. godinu i kakvi su planovi za 2016., jedne od najbrže rastućih bh. kompanija.\nObjavljeno 12.12.2015 15:04\nVisoko, 12. decembar 2015. - Bosanskohercegovačka prehrambena industrija Vispak d.d. Visoko nedavno je na tržište plasirala četiri nova okusa čaja. Tako je “Vispakov svijet čaja” u osvježenim pakovanjima svoje ranije poznate “sehare” dodatno obogaćen okusima jabuke i cimeta, maline i vanilije, mente i limuna, i zove.\nObjavljeno 12.12.2015 11:50\nOvog meseca u Prištini je promovisan Privredni centar za sektor poljoprivrede “Balkans Expo-Free Zone”, čiji je investitor turska firma “Ahas energy”. Reč je o jednom od najvećih poduhvata i najozbiljnijih investicija Turske u sektoru poljoprivrede, kao najperspektivnije grane kosovke privrede.\nObjavljeno 12.12.2015 01:07\nTurska povećava trgovinsku razmjenu sa BiH do milijardu dolara\nMinistar trgovine i carina Turske Bulent Tufenkci je izjavio da će Turska učiniti sve da poveća trgovinsku razmjenu sa Bosnom i Hercegovinom u narednom periodu. "Učinit ćemo sve što je u našoj moći da povećamo trgovinsku razmjenu s Bosnom i Hercegovinom, a koja trenutno iznosi 500 miliona dolara. Istu namjeru i odlučnost vidimo i kod predstavnika BiH", rekao je Tufenkci.\nObjavljeno 11.12.2015 19:51\nNaredne sedmice litar benzina će koštati oko 1,80\nObjavljeno 11.12.2015 17:41\nObjavljeno 11.12.2015 17:38\nSedmični promet Banjalučke berze 766.533 KM\nNa ovosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 766.533,86 KM, kroz 290 transakcija.\nObjavljeno 11.12.2015 17:13\nObjavljeno 11.12.2015 15:20\nSASE - Dnevni promet 3.372.970,35 KM


Šta znači Deputatist\nšta znači Deputatist\nNa latinici: Definicija i značenje reči Deputatist (latinski deputatum) onaj koji prima deputat.\nReč Deputatist napisana unazad: deputatist i sastoji se od 10 slova.\nНа Ћирилици: (лат. депутатум) онај који прима депутат.


California Hotel Bordeaux, hotel Француска. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za California Hotel: Datum dolaska :\nCalifornia Hotel - Opis\nje jugoistok za grad Bordo, a nalazi se u ulici 22 rue Charles Domercq, na samo 13 minuta hodom od centra grada.U hotelu California II pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Bordo: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija. Stil ovog hotela je Luksuzan.Hotel ima 20 soba/e/u, i to od soba tipa Standard Room do soba tipa 1 triple. Cene najjeftinijih soba u hotelu California II kreću se od 3 921 dinar - Srbija . Aerodrom Mérignac se nalazi na oko 26 minuta kolima od hotela (13 kilomet(a)ra ).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.U njemu postoji brza internet konekcija.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nCalifornia Hotel tip(ovi):\nCalifornia Hotel sadržaji i usluge\nBest Western Royal Saint Jean ima 37 soba/e/u. Cene se kreću od 5 408 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa standard double 57 m -\nProverite cene i raspoloživost za California Hotel: Datum dolaska :


vernici | Web-Tribune.com\nHome / Tag Archives: vernici\n15. jula 2017.\tAKTUELNO 0\nMOLITVE NjENE PUNE SU SILE, MOLITVE MAJKE SINU SU MILE. Položenje rize presvete Bogorodice u crkvu Vlahernsku u Carigradu. Za vreme cara Lava Velikog (458- 471.), carice Verine i patrijarha Genadija, putovahu po Svetoj Zemlji dva plemića carigradska, Galvije i Kandid, radi poklonjenja tamošnjim svetinjama. U Nazaretu odsednu u kući …\nNAUČNICI OSTALI U ŠOKU: Na kašičici kojom se Pričešćuju vernici 0% bakterija! (VIDEO)\nAko danas zamislite tri želje, one će vam se ostvariti: Potrebno je samo da to učinite u ovo, tačno određeno vreme!\nVernici SPC danas obeležavaju Treće obretenje glave Svetog Jovana krstitelja, kada bi prema verovanju onaj ko dočeka ponoć u budnom stanju trebalo da poželi tri želje i one će se, naravno, ispuniti! Sve što treba je da tačno u ponoć pogledate u nebo. Razlog zbog čega se baš ovo praktikuje …\nNAJVEĆE ZABLUDE POBOŽNOG NARODA: Ove greške NIKAKO ne sme da čini PRAVI PRAVOSLAVAC!\nPostoji dosta zabluda koje su se tokom istorije, a naročito nakon dugog komunističkog perioda, krišom uvukle među verni narod. Mi vam sada demistifikujemo nekolicinu njih… Postoje „mrsne slave” i „posne slave” Istina je da slave nisu ni mrsne ni posne, nego dani u koje one padnu mogu biti mrsni ili …\nSnimljena misteriozna svetlost kod Ostroga: Pratila vernike na putu do manastira, veruju da ih je čuvao sam SVETAC! (VIDEO)\nOvaj misteriozni snimak zabeležio je vernik iz Makedonije U neposrednoj blizini Ostroga vekovima unazad dešavaju se čudne i misteriozne stvari, a vernici te događaje pripisuju Svetom Vasilija Ostroškom. Tako se na najnovijem video-snimku, koji je zabeležen na putu do Ostroga, pojavljuje misteriozna svetlost za koju su vernici rekli da …


Maks Holovej izaziva - možeš li ti da pariraš UFC šampionu? - Admiral Bet SPORT\nMaks Holovej izaziva – možeš li ti da pariraš UFC šampionu?\nDušan Ninković Posted on 28. juna 2019. 19:50 28. juna 2019. 19:47\nJedan od najpoznatijih svetskih MMA boraca, Maks Holovje, pokrenuo je novi trend na društvenim mrežama. On ima zanimljiv izazov na koji i ti možeš da odgovoriš.\nAko si poštovalac lika i dela ovog beskompromisnog borca, možda možeš da privučeš njegovu pažnju. Maks Holovej je uradio nešto i to okačio na svoj tviter profil, a ti možeš da ponoviš ovo, ukoliko si dovoljno umešan.\nPotrebno je da udarcem nogom, iz okreta, otvoriš flašu koja je fiksirana na stolu. Pogledaj na kraju teksta kako to Maks radi. Deluje jednostavno? Njemu je značajno lakše nego nama, on svoje noge godinama koristi za udaranje protivnika.\nOvaj 180 centimetara visoki i 70 kilograma teški borac je trenutni vlasnik pojasa u UFC organizaciji. On se takmiči u pero lakoj kategoriji, a neki od njegovih mečeva su legendarni, kao onaj protiv Poirijea. Tokom karijere je imao i borbe sa Entonijem Petisom, Konorom MekGregorom, a trebalo je da se bori i protiv Nurmagomedova, mada je meč otkazan.\nTokom profesionalne karijere je odradio 24 meča, a u njih 20 je ostvario pobedu. Dastin Poirije ga je savladao dva puta, a po jednom su to uradili MekGregor i Bermudez. Ovaj momak, koji je inače sa Havaja, ima tek 27 godina i pred njim je još velikih mečeva u karijeri.\nTagovi : maks holovej, mma, ufc\nNajkorisniji igrač NBA lige potvrdio - gledaćemo ga na Mundobasketu\nTrampa - Interu talentovani golman, Parmi napadač


Ulaznice za Ružno pače, 07.11.2020 u 11:00\n07.11.2020 u 11:00\nIdeja, koncept, adaptacija i režija: Teatar Poco Loco (Renata Carola Gatica, Maja Katić, Zrinka Kušević i Dunja Fajdić) /Glazba: Davorka Horvat i Zrinka Kušević / Ilustracije na grafoskopu: Luka Duplančić / Izvođači: Ivan Medić, Andrea Majica, Branimir Rakić (harmonika) i Milena Blažanović (animacije na grafoskopu).\nAndersenovo Ružno pače priča je bezvremenske ljepote i snage koja može ohrabriti svako dijete suočeno s izazovima odrastanja, zbog čega bi uvijek trebala biti na repertoarima kazališta za djecu. Donosimo vam je kroz specifičan način izlaganja koji su osmislili naši suradnici iz Teatra Poco Loco, a koji počiva na ideji otvorene komunikacije s publikom, trajanju prilagođenom najmlađem uzrastu te glazbi koja se izvodi uživo.\nPričaonica Ružno pače naša je ovosezonska „mala“ predstava, odnosno forma koju njegujemo i zato da bismo mnogoj djeci koja žive u naseljima i gradovima bez kazališta priuštili umjetnički glazbeno–scenski doživljaj.


Bogdanović i Kokoškov napravili pometnju na Instagramu! - Sportski Portal\nBogdanović i Kokoškov napravili pometnju na Instagramu!\n– Dakle, ne treba zaboraviti mozak u razvoju igrača. To je bitno – rekao je selektor\nBogdan Bogdanović je organizovao online kamp, u kojem razgovara sa velikim brojem ljudima iz košarke, a danas je na red došao selektor Srbije Igor Kokoškov.\nInteresovanje za ovaj razgovor je bilo ogromno, a razlog za to je informacija da će Kokoškov preuzeti Fenerbahče. Navijači turksog tima su okupirali Bogdanov “lajv” i konstantno su komentarisali i zahvaljivali se igraču Sakramenta koji je ugosio njihovog budućeg trenera.\nIpak, o prelasku Kokoškova u Fenerbahče, očekivano, nije blo reči.\nJedna od temi je bila inteligencija igrača.\n– Mnogo je naših pametnih igrača, Vlade Divac, Nikola Jokić, Bogdan Bogdanović, to nisu najbrži igrači na svetu, ali njihova igra je brza. Dakle, ne treba zaboraviti mozak u razvoju igrača. To je bitno.\nKokoškov je govorio i o klincima koji tek počinju da se bave košarkom.\n– Momci sa šest, sedam godina možda nemaju snagu da pravilno šutnu, a svi hoće da imaju šut i da budu Bogdanović. Ali oni mogu da urade mnogo stvari da bi se spremili za košarku, da razmišljaju o korteksu, o mozgu, da budu pametni.\nPovezane temeBogdan BogdanovicIgor KokoškovInstagramKamp onlineKK FenerbahčeKošarkaNavijačiOnlineVestiVlade Divac\nAndrea Trinkijeri napustio je Partizan kada mu je bio najpotrebniji


6. Šinteraj u Temerinu\n... lu vodu iz dubine zemlje uz heliostatska ogledala koja usmeravaju Sunčevu svetlost u unutrašnjost zgrade i time uklanjaju potrebu korišćenja veštačkog osvetljenja preko dana u mračnijim prostorijama, ne troš ...\n10. Partija za životinje protiv mišomora


Izvor: B92 ponedeljak, 23.09.2019. | 10:50\nNe razumem paniku, onaj koji želi da instalira gugl "usluge" treba da odvoji 5 minuta svog vremena, i to je sve. Što se mene tièe ovo je super jer ne koristim gugle tako da je samo cena malo manja odmah bih ga kupio.\n(Sale, 23. septembar 2019 13:29)\nne koristis google? samo se ti nadaj :)\n(neutralni felsh, 1. oktobar 2019 15:30)\nToliko su "vitalni" ti Googleovi špijunski treševi, da su prvo što poubijam kada rutujem bilo koji novi telefon, :)) ostavim bukvalno samo goli kostur operativnog sistema, a i njemu ukinem komunikaciju sa svetom, :) samo Huawei tek ne bih nikad kupio jer ne daju da se otkljuèa bootloader a time ni da se rutuje, situacija na tržištu mobilnih telefona reflektuje situaciju u politièkoj realnosti, zapadni neomarksisti su ogromno zlo, ali su kineski komunistièki kleptokrati još mnogo gore :) Uzgred, postoji potpuno sigurna i proverena hakovana verzija Google Play, ako vam je baš do toga, ja je koristim samo za par aplikacija za sigurnu komunikaciju koje je iz nekog razloga zahtevaju, inaèe aratos je bilo, i nje i Amdroida, kedva èekam. neki upotrebljivi mobilni Linux :))\n(EU Citizen, 24. septembar 2019 13:34)\nKlinci, sta se toliko palite? Pa sad ste jos veci frajeri sa vasim iPhone i Samsunzima koji su vam kupili roditelji. Huawei bez preinstalisanih Facebook, Instagram, Youtube itd je postao telefon za starije od 30, dakle to je potpuno druga ciljna grupa u odnosu na vas.\n(ha ha, 24. septembar 2019 09:29)\nLjudi na svakom huawei telefonu dolazi aplikacija- huawei store gde mozes da nadjes 99 posto aplikacija koje imas i na google play store-u. Problem resen. Ko hoce google play, minut posla. Na google-u ukuca play store apk file i to je to. Dozvolis jos samo instaliranje aplikacije iz nepoznatih izvore i kraj price. Ukoliko je net dobar ni minut posla.\n(kinez, 24. septembar 2019 08:52)\nTo je suma plaæena za instaliranje aplikacija koje sam kupio do sada i sa svakom zamenom telefona nastavljaju da rade. U periodu od 7 godina.\nI sada ako bi uzeo ovaj uredjaj morao bi da instaliram Google Apps her nebi mogao imati aktivne aplikacije bez verifikacije kroz Google Pay.\nOk, meni nije problem i rešilo bi se isti dan ali, šta da rade veæina njih na zapadu kojima cena ureðaja nije problem ali bez da im odma rade sve kupljene aplikacije, teško.\n(Swedenonline, 23. septembar 2019 23:02)\nDa li vi ljudi razumete da youtube.com radi, ali ne radi aplikacija. Svaki sajt æe vam raditi bez problema. Ulogujete se na fejs i èetujete.\nI gde je tu problem?\n(rebro, 23. septembar 2019 21:49)\nГугл никада није имао проблем са пословањем у Кини по кинеским законима, који су исти за све. То што се Гуглу кинески закони не свиђају је друга ствар.\nДа, кинески закони предвиђају цензуру и претраживачи који желе да буду видљиви унутар Кине морају према тим адресама да примењују филтере какве прописује кинески закон. Гугл то неће. Ако су емитовали нецензурисану претрагу према адресама у Кини, па им Кина исекла приступ због кршења кинеских закона, то је друга ствар.\n(Недељко Стефановић, 23. septembar 2019 21:31)\nПо теби испада да је само софтвер иновативан и да се тешко копира, а да се хардвер лако копира.\nПиратски сајтови су препуни пиратског софтвера. Нема познатијег комерцијалног програма (који није у клауду), који није крекован. Толико о томе колико се софтвер тешко копира (наравно, незаконито).\nА што се хардвера тиче, па и то је иновативно поље, јер да није, сви би правили и процесоре и меморије и чипсетове и остало. Не би постојали гиганти. Притом их Кинез престиже.\nОвде се ради о мрежном ефекту. Гугл дуго има продавницу коју многи произвођачи користе. Гуглова електронска пошта се може користити из било ког клијента за електронску пошту. На овом компу је користим из тандербирда. Клијенте за јутјуб и гуглове мапе није тешко направити, тако да се не морају користити из браузера.\nПоента је у томе да хуавеј направи своју продавницу нудећи повољније услове качења произвођачима, него што то чини Гугл. Произвођачи су власници својих производа и нико им не може забранити да их каче на оба места.\nУ прелазном периоду хуавеј треба да нуди корисницима упутства и помоћ око инсталације програма. Ако предузме све шта треба, може значајно да ублажи ефекте санкција.\n(Недељко Стефановић, 23. septembar 2019 20:14)\nja sam svojevremeno na htc hd2 instalirao open source android (windows je bio fabricki), bez ikakvih problema. tako da ko hoce bas taj tel, sigurno mu nije tesko da doda google.\n(gmo, 23. septembar 2019 19:40)\nTo što ima više korisnika ne znaèi da je bolji. Meni npr VK zaostaje za FB 7 godina.\n(Bezdomni, 23. septembar 2019 19:12)\n...google može u buduænosti da blokira potpuno pristup google servisima na huawei ureðaje...\n(misa, 23. septembar 2019 14:17)\nDa, upravo u tome leži problem. Instaliranje "Google Play prodavnice", u offline režimu (.apk se prekopira na telefon i startuje manuelno), nije ni po muke. Nakon toga sve drugo teèe normalno i bez napora.\nALI ... dokle æe to da traje?\nDa li iko iz Huawei kompanije može da garantuje da Google neæe pooštriti zabranu korišæenja bilo kojeg od svojih servisa?\nNe može, naravno. I onda èoveku ostaje telefon koji æe možda raditi sa onim što je instalirano, bez moguænošæu nadogradnje; a možda ni sa tim.\n(PD, 23. septembar 2019 19:02)\nMate 30 je propali proizvod. Dok se ceo taj sistem razvije eto ga maj mesec i P40 i S11 i nova Xperia i Xiaomi i Pixel 4...\nNiko osim zaludnih nije spreman da instalira gomilu aplikacija sam i drnda se oko toga. Na telefonu imam instalirano preko 100 aplikacija, sigurno mi ne pada na pamet da gubim ceo dan da svaku posebno instaliram, pa update-ujem...\nNemam i ne želim da trošim vreme na to.\nEvo sada sam putovao u Ameriku i trebala mi je gomila aplikacija samo da bih tamo mogao da funkcionišem. Baš da vidim da li æe Uber, Lyft, amerièke banke i ostali da kaèe aplikacije na Huawei prodavnicu... Ovde je kao jedan od primera navedena vožnja elektriènih trotineta po gradu koje možete da rentirate (nešto što je u zapadnoj Evropi i Americi dosta zaživelo u pretpodnih godinu dana).\nAko ste fanovi Huawei brenda saèekajte da vidite kako æe ovo da se razvije i da njihov sistem malo zaživi. Ovo je velika cifra da se da za ureðaj koji možete da koristite kao mali fotoaparat ukoliko ne želite ruèno da se bakæete sa svime.\n(apk, 23. septembar 2019 18:27)\nMa pukla prodaja, æu habkupim kad bude u mom cenovnom rangu, oko 300e pa æu instaliram sve pešice...\n(Žika Pavloviæ, 23. septembar 2019 18:06)\nIsti ti kinezi su zabranili Google,to ti izgleda nije poznato ili ti je možda to ok?\n(ciga, 23. septembar 2019 16:17)\nMilioni Kineza bi ostalo na ulici, bez hrane i piæa. Zato i neæe zabraniti Apple. USA je pobedila, ovo je kraj. (adriano_galliani, 23. septembar 2019\nÈitaš li ti šta napišeš, pre nego što pošalješ komentar?\nSad æu ti dati par primera tvoje gluposti:\nMilioni kineza bi ostali na ulici....???\nReci mi za neke stvari koje se ne proizvode u Kini?\nI opet... milioni kineza.???\nA da li znaš koliko ih ima?\nKolika je cena kineskog radnika, a kolika amerièkog?\nŠta jede, pije, vozi amerikanac i bez èega NE MOŽE, a isto tako šta jede, pije i vozi Kinez i bez èega sve može?\nKažeš... USA je pobedila.... Hahahahahahaha.... U èemu?\nDruže... ne ljuti se... ne znam koliko imaš godina, ali tvoj komentar je na nivou 10-gošnjaka.\n(Mmm, 23. septembar 2019 15:56)\nTronineti su uzeti kao primer,ne budi bukvalista.Možeš uzeti kao primer bilo koju aplikaciju za banke u Srbiji,može se živeti i bez njih ali zašto bih kada mi olakšavaju život?Ovo isto se odnosi na gomilu drugih aplikacija koje imam u telefonu. (batica, 23. septembar 2019 11:54)\nOvo je potpuno taèno. Nisam koristio iPhone, ali što se mene tièe, Win 10 je bolji. Druga je stvar što Microsoft nije hteo da uloži u taj sistem. Mislili su da je dovoljno da se pojave i da æe svi potrèati kod njih. U poèetku ti bude ok, nema ovo, nema ono, koristiæu pretraživaè. To funkcioniše neko vreme, dok jednog trenutka ne kažeš da je dosta. Može se živeti bez aplikacija, ali zašto ako one olakšavaju? Ako Huawei napravi svoj OS, prièa je da æe sve raditi. Videæemo, ali tu je Microsoft pogrešio. Nisu hteli da ulože, smatrali su da se može bez aplikacija na telefonu. Korisnici su pokazali da se ne može. Kolega je naveo samo primer samo bankarskih aplikacija. To je samo jedan deo onoga što nije pistojalo. Ako sve aplikacije mogu da se instaliraju to nije problem.\n(Zlatko, 23. septembar 2019 15:33)\n1. "Prièe da bi njihov nedostatak mogao da se nadoknadi samostalnim instaliranjem pojedinaènih aplikacija baš i "ne pije vodu". Realno, nije veliki broj onih koji bi time hteli da se bave."\nDefinicija reèi nedostatak. Ako te aplikacije ne dolaze u samom sistemu a mogu da se instaliraju, to onda nije nikakav problem. Ako te aplikacije ne dolaze i ne mogu da se instaliraju, to je onda problem ako telefon košta 800 i 1100€.\nPitanje kako to funkcioniše u praksi, ali iz liènog iskustva: 2 telefona i 2 tableta kupljena u Kini, naravno bez Google aplikacija. Na telefone se prvo instalira Google play prodavnica pronalaskom apk fajla i nakon toga se sve skida normalno iz te prodavnice. Dakle, telefoni rade. Tableti to ne podržavaju, izlazi poruka o nepostojanju Google play servisa. Alternativna prodavnica npr ApkPure nudi sve, ali npr YT ne može da se instalira. Dakle, tableti rade "okrnjeno".\nOvo je druga stvar jer je u pitanju ceo sistem, ali time se vraæamo na znaèenje reèi nedostatak.\n2. "S druge strane, onima koji imaju zamerke na veliki broj predinstaliranih aplikacija, ovo bi možda i moglo da bude dopadljivo. Ali ni njih nije baš mnogo."\nNe žale se ljudi na instalirane Google aplikacije (YT, Gmail, Chrome), ljudi se žale na instalirane aplikacije nekog drugog tipa, kao npr FB i na one aplikacije koje dolaze od strane proizvoðaèa telefona a koje nije moguæe obrisati.\n(Zlatko, 23. septembar 2019 15:19)\nЉуди и ајфон се производи у Кини и то је кинез тако да власници горе поменутог модела морају бити поносни на свој телефон са кинеском јабуком позади.\n(Пера, 23. septembar 2019 14:42)\nA kako to tacno vidimo da moze? Ti si ga kupio i instalirao Google servise, pa tvrdis da moze ili samo lupas napamet?\nLjudi ne mesajte babe i zabe. Jedna stvar je flesovati custom rom i gapps na telefon koji je vec ranije fabricki sertifikovan od strane Googla za koristenje njihovih servisa. Ovde imamo prvi put slucaj telefona koji, sto se tice Googla - ne postoji.\nSve i da bude moguce flesovati gapps na njemu, totalna je nepoznanica da li ce i kako raditi, da li ce se svaki put morati ponovo flesovati kada izadje nova verzija. To su pitanja na koja jos niko nema odgovor a ovde neki pisu kao da je to vec resena stvar (ukljucujuci i redakciju tehnopolisa).\nSama cinjenica, da na predstavljanju ovih modela nije bilo ni reci o tome kad i na koja sve trzista dolaze, te kako misle da prevazidju nepostojanje Google servisa, dovoljno govori za sebe. Za Huawei je ovo iznudjen potez. Predstavili su poluzavrsen proizvod (jer su morali, konkurencija ih nece cekati) i sad se prave kao da problem ne postoji. Meni to govori samo jedno, da nemaju resenje.\n(delboj, 23. septembar 2019 14:21)\nAma ljudi svi znamo da se to može instalirati za 10 min, nije poenta u tome, ali neæu da dam 1000 eur i da sam to instaliram, nije to 100 eur ili 50 pa ajde, problemi mogu biti mnogo veæi jer google može u buduænosti da blokira potpuno pristup google servisima na huawei ureðaje pa ti instalirani programi neæe imati svrhu. Ja imam trenutno huawei ali ukoliko se ovaj spor ne reši moj sledeæi telefon sigurno neæe biti huawei.\nAplikacije æe moæi da se instaliraju, ali ne preko gugl pleja. U èemu je problem? Pa ja i sada imam neke aplikacije koje nisam instalirao sa GP. Ne kaže niko da aplikacije neæe raditi. Pa ni na windowsu ne koristiš samo Microsoftove aplikacije.\n(truba, 23. septembar 2019 14:10)\nDobio sam sada vec stari j3 2016, instalirao sam mu lineage 14, a od google servisa samo prodavnicu. Tel je prodisao, koliko je bloatvera u samsungu, to nije normalno. I ako mi neka aplikacija zatreba, mogu da izdvojim par sekundi da je instaliram. Ne volim da mi namecu aplikacije koje ne koristim. Nadam se da ce i huawei biti kao lineage ili aosp sistem. Kome sta treba, nek instalira. Doduse, 80% ljudi ovo ne zna da uradi i tu lezi problem. Navikli su da im je sve na tacni, a u stvari nemaju pojma koliko bi dobili bolji tel bez tog bloatvera\n(Miki, 23. septembar 2019 14:09)\nMilioni Kineza bi ostalo na ulici, bez hrane i piæa. Zato i neæe zabraniti Apple. USA je pobedila, ovo je kraj. (adriano_galliani, 23. septembar 2019 11:51)\nA ti jado imas jako puno koristi sto su kao "pobedili" tvoji predivni amerikanci?\n(Zurkolomac, 23. septembar 2019 13:55)\nBez premijum usluge,nema ni premijum kupaca. Sta ce telefon bez aplikacija. Maps,mail, viber,FB,Mesenger,Instangram,banka i dizet... Jer telefon toga postaje fotoaparat sa mogucnoscu zvanja.\n(Cvele, 23. septembar 2019 13:46)\n(Bojan RF, 23. septembar 2019 13:44)\n(ST, 23. septembar 2019 11:15)\nBilo zabranjeno (tj. jako ograniceno) pre nekoliko godina. Hiljada kineza svakodnevno islo u Hong Kong, Tajvan, Vijetna, lepili po desetine telefona po telu (kao drogu) i svercovali kuci. Koliko je pala prodaja u Kini, toliko je skocila u okolini, s tim da su kupci izvukli deblji kraj posto su svercovani bili skuplji.\n(dejan, 23. septembar 2019 11:42)\n99% onih koji imaju 1000+ evra za telefon nece nista da budzi 10min nego tap>ime aplikacije>install i to je to. A 99% onih koji bi da budze nema 1000+ evra, tako da ako im ne skinu sankcije, to je kraj za Huawei van Kine (ne samo Mate 30, nego i sve ostale, posto su novi isto pod sankcijama a "stari" mogu da dobijaju update i instaliraju/update-uju aplikacije samo jos mesec dana\n(pigs, 23. septembar 2019 13:22)\nKad smo zapadna kolonija. U Rusiji i Kini se ne koristi Google. Koriste Yandex i Baidu. Kineski Baidu ima npr vise korisnika nego americki Google. Rusi ne koriste Facebook vec VKontakt, i tako dalje.\n(max, 23. septembar 2019 13:21)\nPojedinci kao da ne èitaju èlanak ili neznaju proèitati s razumijevanjem. Navode kako neku aplikaciju možeš instalirati za 10 tak minuta. Možeš ali koliko ljudi iz vašeg neposrednog okruženja to zna da uradi?? Oni ne razmišljaju kao vi koji to znate veæ na naèin zašto bih kupovao takav telefon ako mogu kupiti drugi gdje je to sve instalirano i ne moram nikoga moljakati da mi to napravi pogotovo ne da dodatno plaèam za to.\nHuawei je pukao i zavisi jedino od milosti Amerikanaca. Lako je kopirati hardver, to je kao preslikavanje slike s podmetnutim listom papira ali pamet i inovacije ne možeš iskopirati. Nisu svi Van Gogh ma koliko bili talenti za kopiranje. To su vidjeli i sami Kinezi. Gdje je taj njihov operativni sistem? Nema ga na vidiku najmanje sljedeæih 4-5 godina i to je optimistièna prognoza. Èak i da se pojavi potpuno operativan za to vrijeme šanse da æe se probiti na tržištu su minimalne.\nTrotinet je uzet kao primjer. Nema ni Ubera, google maps-a.. nabrajanje bi otišlo predaleko. A požurili su da zabrane u Kini rad amerièkih kompanija; Facebook, Twiter, Google maps, You Tube.. Pa evo gospodo Kinezi šta ste postigli zabranom. Ne možete od Amerikanaca uzimati njihovo intelektualno vlasništvo kao sa švedskog stola. Samo ono što se vama sviða. Sad je taj njihov novi flag ship telefon je obièna cigla bez amerièkih inovacija!\n(levi, 23. septembar 2019 13:07)\nbilo je krajnje vreme za novi operativni sistem i prekid googlovog monopola... nisu nezamenljivi gmail,gmaps...?jedino youtube ali i on se da instalirati...\n(dr.agan, 23. septembar 2019 13:06)\nfelgship bez yutube....ko ovde koga zeza???\n(realno, 23. septembar 2019 12:57)\nSta god mislili vi koji biste sve sami da instalirate, bez pristupa online "biblioteci" aplikacija, u danasnje vreme, ne vidim kako telefon moze da postigne iole znacajnu prodaju. Pri tome, ja bih se vrlo radi resio nekih googletovih servisa koje ne koristim, ali playstore mi je jedna od najvaznijih aplikacija\n(smoren, 23. septembar 2019 12:50)\nPoslednji pasus je kljuè. Tu se vidi svrha svih zabrana Huawei-u. Iskreno, dobro se snalazim sa tim stvarima i uzeo bih Huawei. Jednostavno ne volim naèin na koji ameri posluju a to je uništiti sve ostale. Ja æu podržati Huawei i iskreno se nadam novom OS-u, da se sklonim sa androida.\n(Majkl Džondar, 23. septembar 2019 12:46)\novo je ubedljivo najbolji telefon na trzistu. 3 mesta prazno.\n(Zappex, 23. septembar 2019 12:20)\nNe bi ljudi instalirali aplikacije ? Vi se šalite ?\nNeka smanje cenu ureðaja i neka na primer imaju politiku prodaje kao šaomi .\nPa ne da æu da ga kupim nego ima ruke da im otkinem ,bre :-)\nOvako mnogo bato , inaèe ... sve bi ga pojeo :-))\n(Totem, 23. septembar 2019 12:19)\nMnogi stalno kukaju na Google bloatware. Sad im je zelja ispunjena...\n(Nuzno zlo, 23. septembar 2019 12:06)\nLumia 950 anyone?\n(Buljisha, 23. septembar 2019 11:54)\nTronineti su uzeti kao primer,ne budi bukvalista.Možeš uzeti kao primer bilo koju aplikaciju za banke u Srbiji,može se živeti i bez njih ali zašto bih kada mi olakšavaju život?Ovo isto se odnosi na gomilu drugih aplikacija koje imam u telefonu.\n(batica, 23. septembar 2019 11:54)\nSta bih dao da Kinezi zabrane prodaju Applea u Kini. A joooj, dobili bi android odmah i Bahame gratis...\n[Komentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0)] (ST, 23. septembar 2019 11:15)\nMilioni Kineza bi ostalo na ulici, bez hrane i piæa. Zato i neæe zabraniti Apple. USA je pobedila, ovo je kraj.\n(adriano_galliani, 23. septembar 2019 11:51)\nDa, treba ti manje od 10 minuta da instaliraš gplay sa svim prateæim aplikacijama tipa gmail, maps i ostalo. Prvo se mesecima drvilo kako neæe moæi ništa da se instalira, a sad kad vidite da može, sad je problem izdvojiti 10 minuta za instalaciju programa.... Isto tako svi koriste viber, ali se ne žale što on ne dolazi preinstaliran na telefonima. Ne razumem toliku antipropagandu nepotrebno.\nTesko je ugoditi, kad dolaze preinstalirane apk problem.\nKad ne dolaze problem.\nJa sam platio laptop 1200e, bez sistema, pa sam ga sam instalirao...\n(bo, 23. septembar 2019 11:33)\nBez gugl servisa, 300 e plafon i jos da razmislimo da li ga kupiti\n(PAX, 23. septembar 2019 11:04)\nA sad koristis ovaj od 150e\n(bo, 23. septembar 2019 11:31)\nMeni se baš sviða, ako je cena povoljna. Android je postao vrhunska smaraèina.\n(Ahtung, 23. septembar 2019 11:22)\nIzjava da veæina korisnika nije spremna da instalira pomenute aplikacije nije, po meni, taèna.\nIma i nas koji bi rado pobrisali pomenute programe ali nema opcije. Navoditi trotinete i neinstaliranje aplikacije da bi se oni vozili je stvarno ...\nGospodo uporedite kvalitet prijema signala, brzinu rada, kvalitet fotografije sa konkurencijom u cenovnom rangu. Kakvi trotineti. Neozbiljno.\n(skrstic, 23. septembar 2019 11:22)\nMožda nekom baš treba takav telefon, jer je odseèen od sveta.\n(Uèesnik, 23. septembar 2019 11:14)


GOMEX - U borbi protiv vrućine\nPorodični Magazin / Moja porodica / U borbi protiv vrućine\nAko imate vrt ili balkon, ukrasite ga puzavicama koje će apsorbovati toplotu i odbraniti vaš dom od direktnih sunčevih zraka. Savet je da već u prepodnevnim satima spustite roletne, ali i da zatvorite prozore, jer ćete tako sprečiti ulazak vrelog vazduha. U ranijim jutarnjim, kao i u noćnim satima, kada je vazduh svežiji, trebalo bi otvoriti prozore da se prostorije rashlade. Tuširajte se i perite veš kada prođu vrućine, jer se na taj način sprečava stvaranje kondenzacije i pare koje pogoršavaju situaciju.\nJedan od najboljih načina za borbu protiv vrućina je ishrana. Idealno je jesti hranu sa vrlo malo soli. Dajte više prostora voću i povrću, frapeu, mleku od badema ili oraha koji su bogati mineralima. Slana jela su u redu kao jutarnji ili večernji obrok, jer su temperature tada niže.\nOvih dana kada sunce nemilosrdno prži, prvo što bi trebalo da imate na umu je uzimanje dosta tečnosti, prvenstveno negazirane vode i izotoničnih napitaka koji sadrže minerale. Poznato je da tečnost treba ravnomerno unositi tokom dana, iako se često događa da se pije samo za vreme obroka. Imajte uvek sa sobom bocu vode i setite se da svakih sat vremena otpijete nekoliko gutljaja. Preporučena količina tečnosti tokom najtopliјih meseci je dve i po litre.\nNeka voće i povrće budu sastavni deo ishrane\nOsim vode, ne zaboravite da su voće i povrće najbolji borci protiv vrućine, a sve zahvaljujući mineralima i vitaminima koji se nalaze u njima. Za vreme letnjih vrućina, svakako dajte prednost namirnicama koje sadrže manje masnoća, poput mesa, ribe, povrća i voća. Sladoled, koji se najčešće jede leti i kom je teško odoleti, trebalo bi konzumirati u malim količinama, jer sadrži veliki broj kalorija.\nNastojte da ne izlazite iz vaših domova u vreme visokih temperatura. Ako ne možete da izbegnete boravak na otvorenom, mokra kosa i šešir ili pamučna kapa svakako će vam pomoći da preživite vruće letnje dane. Za dodatno osveženje pustite hladnu vodu na gležnjeve, vrat i slepoočnice, jer su na tim delovima krvne žile blizu površine i krv se tako hladi. Savet je da ne boravite na suncu od 11 do 18 časova kada su temperature najviše.\nPreporučuju se letnji materijali poput lana i pamuka svetlih boja, jer one najbolje reflektuju sunčeve zrake, a koža može da diše. Takođe, neka vaš izbor bude udobna odeća, jer ona koja je previše uska ometa cirkulaciju.


Bora Dugić - Simfonija duha i daha (DVD) : DVD Zona Shop\n"Simfonija duha i daha" Sava centar – Beograd, 18. maj 2009. godine\nGovori: Petar Kralj\n2. Zov za nedostižnom lepotom\n(B. Dugić - ar. S. Marković)\nIzvode: Bora Dugić, frula i Slobodan Marković, klavijature\n3. Dunav - muzika iz serije „Gorki plodovi"\n(B. Dugić - ar. P. Popa)\nIzvode: Bora Dugić, frula i Veliki tamburaški orkestar RTV pod upravom Mileta Nikolića\n4. Borin čoček\n(B. Dugić - ar. B. Dugić)\nIzvode: Bora Dugić, frula i Ansambl "Vetrovi Balkana"\n5. Balada nerođenih - muzika iz filma „Sinovci" S. Kovačevića\nIzvode: Bora Dugić, frula i Slobodan Marković, klavijature, Ivan Radovanović, harmonika\n(G. J. Diniku - ar. P. Popa)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Orkestar mladih „Mugur, mugurel", Bojan Jovanović, harmonika\nDirigent: Lučijan Petrović\n7. Rumunska svita\n(narodna - ar. P. Popa / L. Petrović / K. Arvinte / J. Budešteanu)\nIzvode: Bora Dugić, frula i orkestar mladih ''Mugur, mugurel'', Mircea Ardeleanu, cimbalo i Viktor Isaković, oboa\nDirigent i solista na violini: Lučijan Petrović\n8. Prolećna groznica\nKoreografija: Slavica Mihailović\nKoreografiju izvode igrači Srpskog ansambla „Smilje" (Kragujevac)\nMuzički solisti Bora Dugić, frula i Miša Mijatović, harmonika uz Ansambl „Vetrovi Balkana"\n9. Zajdi, zajdi\n(A. Sarievski - ar. obrada Bora Dugić)\nIzvodi: Bora Dugić, frula uz Ansambl „Vetrovi Balkana"\n10. Srpska svita\n(narodna D. Nedović / Z. Simjanović / B. Dugić - ar. M. Kuzmanović)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Ansambl „Vetrovi Balkana" i Simfonijski orkestar „Stanislav Binički"\nDirigenti: Zoran Živković i Pavle Medaković\n11. Vilinsko kolo\n(B. Dugić - orkestracija Z. Hristić)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Simfonijski orkestar „Stanislav Binički" i Hor „Collegium musicum"\nDirigent: Darinka Matić - Marović\n12. Gradinom cveće cvetalo\n(narodna - obrada B. Dugić - ar. P. Popa)\n(narodna - orkestracija Z. Hristić)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Veliki tamburaški orkestar RTV pod upravom Mileta Nikolića, Ansambl „Vetrovi Balkana" i Simfonijski orkestar „Stanislav Binički"\n14. Kolenike, vreteno\n(narodna - obrada B. Dugić - ar. G. Vuković)\n- Tan, Tan, Tankosava (narodna - obrada B. Dugić - ar. G. Vuković)\nIzvodi: Hor frula (Saša Milovančević, Miloš Tomić, Nebojša Brdarić, Marko Kojadinović, Nikola Đokić, Nenad Stankić, Srna Rančić, Višnja Isailović, Katja Milošević, Kristina Cvejić)\n15. Sećanje na Dižon\n(Ž. Joksimović - D. Ivanović - ar. Ž. Joksimović)\nJelena Tomašević, vokal i Bora Dugić, frula\n(B. Dugić - horska deonica A. Šurev)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Hor „Collegium musicum", Jelena Tomašević, Vokalna grupa „Smilje" i Ansambl „Vetrovi Balkana"\n18. Običan, balkanski dan\n(B. Dugić - orkestracija I. Popović / K. Blagojević)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Simfonijski orkestar „Stanislav Binički" Hor „Collegium musicum" i Ansambl „Vetrovi Balkana"\n(B. Dugić - orkestracija D. Knežević)\nIzvode: Bora Dugić, frula, Simfonijski orkestar „Stanislav Binički", Ansambl „Vetrovi Balkana" orkestar mladih „Mugur, mugurel", Veliki tamburaški orkestar RTV, Hor „Collegium musicum", Ženska vokalna grupa „Smilje" i Bojan Jovanović, harmonika\nDirigent: Darinka Matić Marović\n20. Ciocarlia (Ševa) -BIS\nIzvode: Bora Dugić, frula, orkestar mladih „Mugur mugurel", hor ''Collegium musicum'' Ansambl „Vetrovi Balkana"\nDirigent: L. Petrović\n21. SKAKAVAC - BIS\nIzvode: Bora Dugić, frula, Simfonijski orkestar „Stanislav Binički", Ansambl „Vetrovi Balkana" Veliki orkestar mladih „Mugur, mugurel", Veliki tamburaški orkestar RTV, Hor „Collegium musicum", Ženska vokalna grupa „Smilje" i Bojan Jovanović, harmonika\nIzvođač: Bora Dugić\nBora Dugić - Igra duha i daha (koncert) (DVD)\nBora Dugić - The Art of... (CD)\nSnežana Đurišić - Best Of 2017 + koncert u Sava Centru (2x CD + DVD)\nSlobodan Trkulja & Balkanopolis - Live in Belgrade (DVD)


"Zaštićeni" stanari zakazali novi protest zbog astronomskih kirija | Novosti.rs\nZaštićeni stanari zakazali novi protest zbog astronomskih kirija\n23. 12. 2016. u 08:12\nZakupci stanova u privatnom vlasništvu i zadužbinama plaćaće ubuduće ekonomsku kiriju. Nešić: Vlada nagovestila pomoć za ljude koji ne budu mogli da plate\nNa protestu u subotu stanari će tražiti od predsednika da ne potpiše zakon\nZAKUPCI stanova u privatnom vlasništvu i zadužbinama ipak će ubuduće plaćati ekonomsku kiriju. Skupština je u četvrtak usvojila Zakon o stanovanju i održavanju zgrada, a u njemu nema amandmana koje su predložili predstavnici nekoliko udruženja tzv. zaštićenih stanara.\nU strahu da će mnogi završiti na ulici jer im prete kirije i do 60.000 dinara, koje neće moći da plate, zakupci su zakazali za subotu, u 11 sati, novi protest ispred Predsedništva Srbije. Oni će tražiti od predsednika Tomislava Nikolića da ne potpiše ovaj zakon.\n- Ukoliko ga ipak potpiše i on stupi na snagu, potrudićemo se da izvršimo pritisak na Republiku Srbiju da primeni institut stambenog dodatka za ljude koji ne budu mogli da plate zakupninu, da bismo ih zaštitili od gubitka stanova i izbacivanja na ulicu - kaže Maja Nešić, predsednik Udruženja građana za zaštitu prava korisnika stanova u stambenim zgradama zadužbina.\nOna dodaje da se Vlada, kada ih je obavestila da njihovi amandmani neće biti prihvaćeni, već pozvala na taj institut u slučaju ljudi koji nemaju para za ekonomske kirije:\n- Mi ćemo to iskoristiti. Udruženje će učiniti sve što je u našoj moći da svim pravnim sredstvima zaštiti nosioce stanarskog prava od izbacivanja na ulicu - kaže Nešić.\nI prof. dr Vlastimir Dedović, predsednik Udruženja korisnika stanova u privatnom vlasništvu, iznenađen je, kako kaže, nedostatkom sluha da se pronađe rešenje koje bi zadovoljilo sve strane:\nUSVOJENI PROPISI MEĐU usvojenim propisima našli su se i Zakon o upravljanju aerodromima, koji predviđa mogućnost davanja aerodroma u koncesiju, zatim Zakon o transportu opasne robe, izmene i dopune Zakona o komunalnim delatnostima i izmene i dopune Zakona o javno-privatnom partnerstvu i koncesijama.\n- Zakon je protivustavan jer je oduzeo deo zagarantovanih imovinskih prava, a to je stanarsko pravo, i zamenio ga običnim papirom za preseljenje. Cela ta procedura obezbeđenja stanova i preseljenja, koja je predviđena zakonom, na dugačkom je štapu, jer znamo da država nema novca. Pre nego što budu preseljeni, stari, penzioneri, sirotinja, završiće bez krova nad glavom, jer neće moći da plate nove kirije.\nA da zarade dodatne pare za kirije stanari neće moći, jer je zakonodavac zabranio izdavanje u podzakup stana trećem licu (npr. sobe studentu), kao i obavljanje profesije iz stana u kojem žive (npr. računovodstvo). Novi zakon predviđa i da najveća površina stana za preseljenje iznosi 30 kvadrata za jednočlano domaćinstvo. Kvadratura se uvećava za još 15 kvadrata za svakog dodatnog člana porodice, maksimum do 86.\nOsim rešavanja pitanja "zaštićenih stanara", novi Zakon o stanovanju uvodi i radikalne novine - predviđa kao organe Skupštinu stanara i upravnika zgrade. Ukoliko se stanari međusobno ne dogovore ko će biti upravnik zgrade, onda imaju mogućnost da izaberu profesionalnog upravnika sa spiska Privredne komore. Ako se ni o tome ne dogovore, lokalna samouprava će na određeno vreme uvesti prinudnog upravnika.\nKako vas nije sramota? Zivite u imovini koja vredi i do milion evra a kao nemate za kiriju. Bas mi vas zao\nNeznam čemu se bune. Nemogu živiti u tuđem vlasništvu za đzabe.\n@Dragan - ne mogu, džabe... uf...\nProleteri, drugovi prošlo je vreme za živeti džabe u tuđoj imovini. Kada ste na silu ulazili da li ste se pitali kako je tim ljudima čija je to imovina bila i čiju ste imovinu uzrupirali, imovinu koju su zaradili svojim radom i sposobnostima, a ne kao vi koji ste samo umeli da uništavate tuđe živote i da etikeriate "nepodobne".Drugovi , proleteri vreme je da se suočite sa realnošću. Potražite Vaše drugove koji su Vam omogućili uzrupaciju tuđe imovine i neka Vam sada pomognu.\nStanarsko pravo nije imovinsko pravo!Podzakup je bio i ranije zabranjen, pa ne mozete raspolagati tudjim!Kirije nece biti ekonomske i dalje, a jos manje astronomske! AKo je povecanje sa osam na jedanaest hiljada astronomsko, za preko sto kvadrata u centru grada, ja zaista ne znam sta vi vise hocete!\nKirija će i posle povećanja biti daleko ispod ekonomske. Takodje, ako ćemo o pravdi, moja porodica je iseljena iz kuće u stan od 70 m2. To vam je u smislu novog zakona, 30m2+3x15m2=75m2. Dakle, vlasnici su izbačeni iz svojih stanova, useljeni su stanare koji 70 godina praktično žive za džabe i ne pomišljaju da reše svoj status kupovinom nečeg svog ili dogovorom sa vlasnicima i sada kada im je kirija mizerno povećana i država hoće da im obezbedi stan koji mogu da otkupe oni se bune. Sram Vas bilo\n@Petar - Citate li Vi tekst ili vidite samo ono sto zelite, tu "mizeriju" sta kazete za zakup ne mogu da plate.\n@Petar - Ja veoma pažljivo čitam tekstove. A Vama savetujem da pitate studente iz unutrašnjosti koji iznajmljuju garsonjere na periferiji Beograda, koliko plaćaju iste. Mislim da bi ste se iznenadili kada bi shvatili da je to ista stanarina kao i ona koju plaćaju "zaštićeni stanari" za vile u centru Beograda.I takođe, da li ste pomislili na vlasnike tih stanova koji su lišeni poseda 70 godina. Sram i Vas da bude!\nTakozvani zasticćeni stanari, sram vas bilo!


UFI filter goriva za Nissan Juke | CIAK Auto\nUFI filter goriva za Nissan Juke\nNovo u ponudi: Filter goriva UFI za novi kompaktni crossover Nissan Juke 1.5 DCI Euro 6C 110 KS. Učinkovitost odvajanja vode od dizela >95% prema ISO 16332 i pasivni električni grijač da bi se spriječilo stvaranje parafina u zimskoj sezoni. Kataloški broj filtera: 24.080.01.\nFilter možete naručiti u svim Ciak Auto poslovnicama ili na besplatni telefon 0800 33 88


Smolović: Uz ski centar i Đalovića pećinu bićemo atraktivniji centar od Kopaonika\nPredsjednik opštine bijelo polje sumirao rezultate rada u protekloj godini\nPrvi čovjek Bijelog Polja, Petar Smolović je kazao da se do kraja 2020. godine očekuje završetak radova na prvoj fazi projekta valorizacije planine Bjelasice, kroz otvaranje ski centra Cmiljača, a da će projekat Đalovića pećine najvjerovatnije biti završen i prije roka, kraja 2022. godine. U više od 135 projekata u narednoj godini će biti uloženo 61 milion i 800 hiljda eura\n5596 pregleda\t29 komentar(a)\nSmolović, Foto: Jadranka Ćetković\nPredsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović je ocijenio da će Bijelo Polje, izgradnjom ski centra Cmiljača, koji je povezan sa skijalištem u Mojkovcu, i Đalovića pećinom, te izgradnjom puta od Industrijske zone preko Boljanine i Zminca, do auto puta, postati atraktivniji od Kopaonika. On je istakao da samo zajedno, možemo biti konkurentni na međunarodnom tržištu.\n"Pogledajte prosječnu platu na Kopaoniku, pogledajte zimski život na Kopaoniku, pogledajte cijene tamo. A mislim da ćemo sa Đalovića pećinom biti mnogo atraktivniji od Kopaonika”, kazao je predsjednik Smolović.\nOn je to kazao danas na novogdišnjoj konferenciji za novinare.\n"Mnogo je bitno da smo umreženi sa Mojkovcem ( u Žarskom), koja su povezana putem, imamo zajednički parking i vrhovi te dvije žičare su udaljeni 600 metara. Sledeća treća žičara koja će se graditi je žičara koja će povezivati te dvije žičare, u vrhu od 600 metara", kazao je Smolović.\nNajavio je da se prvi skijaši na Bjelasici, prema planu, očekuju krajem naredne godine, a u Đalovića pećini do kraja 2022. godine, a možda i prije tog roka.\n“Put do Đalovića pećine je probijen, na proljeće će biti asvaltiran, završeni su svi tenderi, projekti, gradiće se put od Bistrice do Gubavča, a radi se i centralna trafostanica”, kazao je Smolović.\nSmolović je istakao da da već postoje ozbiljni investitori koji su zainteresovani za izgradnju hotela na Bjelasici, u čijem su podnožju planirana četiri.\n“Interesovanje za izgradnju hotela već postoji, planom su ucrtana četiri hotela u podnožju žičara. Već imamo ozbiljnog investitora, inostranog da izgradi prvi hotel veličine 10 hiljada kvadratnih. Po nekim procjenama BIjelom Polju će trebati oko 2 hiljade kreveta, da bi ispratilo sve ove projekte. A to je minimum četiri do pet hotela, srednje kategorije, sa četiri ili pet zvjezdica. Mi očekujemo da na Bjelasicu godišnje dođe 100 do 200 hiljada turista. Studije koje su rađene za Đalovića pećinu pokazuju pesimistične varijante do 75 hiljada turista, do 200 hiljada- optimističke varijante. Naravno mnogo zavisi od treće faze autoputa i što se prije spojimo sa Srbijom to će prije biti veći broj turista, tranzitom iz Srbije i Evrope”, kazao je Smolović, podsjećajući da trenutno preko graničnog prelaza Dobrakovo imamo dva miliona turista, te da će, kada prođe autoput, uz ove projekte, taj broj biti udvostručen, odnosno utrostručen.\nSmolović je ukazao na novu vezu sa auto-putem, koja će umjesto kod Zatona, na autoput uključivati novim putem, koji će ići od marketa “Voli”, preko Boljanine i Zminca, na auto-put, dužine 5 do 7 kilometara.\n"To znači da bi se i Mojkovačko skijalište snadbijevalo sa tog puta. Ono što je naš projektni zadatak je da kada se isključite sa te petlje, da se isključite imate odmah desno Đalovića pećinu, a lijevo 6-7 km dolazite do “Volija”. Znači mi želimo da približimo i Đalovića pećinu i skijalište autoputu, smatramo da kada će se turista vidi da do pećine, umjesto 50 kilometara ( preko Zatona) ima kilometar i po, lakše odluči da posjeti to mjesto”, kazao je Smolović, dodajući da će se sve ovo odraziti na godišnji priliv od turizma.\nPrvi čovjek Opštine je kazao da će u toj opštini u više od 135 projekata biti uloženo oko 61 milion i 800 hiljda eura.\nOn je podsjetio da se unutar kuće uradilo dosta dobrih stvari, a kao najznačajniju je istakao da je završena konsolidacija finansija, koja je napravljena sa dosta ušteda na svim nivoima.\n"U 2019. godini smo isplatili zaposlenima 12 redovnih plata, redovno isplaćujemo obaveze prema državi prema reprogramu, dobavljačima, institucijama, poljoprivrednicima. Budžet za 2020.godinu je kroz domaćinski pristup, uz nastavak uštede na svim nivoima izmijenjen, na način što smo dio sredstava koje smo usteđeli smanjenjem troškova, povećali za poljoprivredu, preduzetništvo, socijalna davanja, novorođenčad, studente, sport i kulturu", kazao je predsjednik Opštine.\nSmolović je zaključio da će svi ovi projekti uticati na negativan trend migracija iz Crne Gore, gdje će se dolaziti a ne odlaziti.\nSmolović i Dizdarević(Foto: Jadranka Ćetković)\nSumirajući rezutate rada predsjednik Skupštine opštine Abaz Dizdarević podsjetio je da je u protekloj godini usvojeno više od 200 odluka.\nNajveći stalaktit star 20 miliona godina\n"Samo centralna dvorana u Đalovića pećini, nazvana Kategdrala, je veličine Zvezdinog stadiona. A taj najveći stalaktit star preko 20 miliona godina, prema istraživanju Geološkog fakulteta u Beogradu je zvanično najveći stalaktit na zemaljskoj kugli, poznat u istoriji geologije”, kazao je Smolović.\nĐalovića pećinaPetar SmolovićBijelo PoljeAbaz Dizdarević


Povišene koncentracije polena trava i korova\n18.06.2012. 17:19h 26.05.2017. 01:22h\nU nedelju zabeležene triput veće koncentracije polena trava, koje su ubičajeno jak alergen u ovom periodu godine\nBEOGRAD - Prethodnih dana zabeležene su prekomerne vrednosti polena trava i nekih korova, pa osobe osetljive na polen ne treba da izlaze napolje rano ujutru, kada je koncentracija najveća, a u slučaju pojačanih simptoma treba da zatraže pomoć lekara, savetuju stručnjaci.\nŠef odeljenja za praćenje alergenog polena u Agenciji za zaštitu životne sredine Mirjana Mitrović je rekla da su juče zabeležene tri puta veće koncentracije polena trava, koje su ubičajeno jak alergen u ovom periodu godine.\nKako je kazala, osim trava, u ovo vreme godine pojačane su i koncentracije korova, naročito koprive koji reagujući "unakrsno" sa drugim alergenima mogu da zasmetaju osobama koje pate od alergija.\nMitrovićeva je kazala da je najbolje da osobe koje imaju simptome, a nisu se testirale odu kod lekara kako bi utvrdili na šta su tačno alergični, a da im se potom i propiše terapija budući da se osim uobičajenih simptoma mogu ispoljiti i reakcije na koži, gušenje...\nAlergolozi ukazuju da se iz godine u godinu povećava broj ljudi koji pati od nekog oblika alergije, a prognoze evropskih stručnjaka ukazuju na to da će do 2020. ili 2030. godine polovina stanovništva imati probleme sa inhalacionim alergenima.\nNajčešće se koriste antihistaminici i kapi za nos, a jedini lek koji može da izmeni reakciju organizma su alergijske vakcine koje mogu da pruže dobru zaštitu i otklone simptome alergičnima. Najpre je neophodno proći sve analize, a vakcina se najčeće prima na jesen.


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Konstituisan Lokalni antikorupcijski forum Novog Pazara\nLokalni antikorupcijski forum (LAF) Novog Pazara održao je jučer konstitutivnu sjednicu na kojoj su izabrani predsjednik i potpredjsednik i usvojeni Pravilnik o radu i Plan rada za ovu godinu.\nZa predsjednicu ovog tijela, koje će imati zadatak da prati ostvarivanje Lokalnog antikorupcijskog plana Novog Pazara, otklanja rizike od korupcije i podiže svest građana o značaju borbe protiv korupcije, izabrana je pravnica Esma Hot Lotinac.\n“Članovi Foruma će se aktivno i predano baviti svim vidovima korupcije u cilju njenog iskorenjivanja. Pozivam i građane Novog Pazara da se aktivno uključe u rad Foruma i da zajedno budemo deo borbe protiv ovog globalnog fenomena”, poručila je Hot Lotinac posle sednice.\nZa zamjenika predsjednika izabran je novinar radija Sto plus Nikola Kočović, a pored njih dvoje, članovi LAF-a su i izvršni direktor nevladine organizacije “Urban in” Sead Biberović, predsjednica Evropskog pokreta u Novom Pazaru ekonomistkinja Bisera Šećeragić i univerzitetski profesor Eldin Dobardžić.\nSkupština Novog Pazara usvojila je u aprilu Lokalni antikorupcijski plan koji sadrži oko 120 mjera koje lokalna samouprava mora ispuniti u borbi protiv korupcije.


Ketrin Zita-Džouns: I u raju ima problema – Gloria\nKetrin Zita-Džouns: I u raju ima problema\nBrak holivudske lepotice i njenog 25 godina starijeg supruga Majkla Daglasa daleko je od idealnog, ali ni glumčeva bolest niti optužbe za seksualno zlostavljanje nisu uspele da uzdrmaju par\nBrak holivudskih zvezda Ketrin Zita-Džouns (49) i Majkla Daglasa (74) pun je uspona i padova, ali uprkos svemu uspeli su da održe zajednicu. Ni glumčeva bolest niti optužbe, poput poslednje za seksualno zlostavljanje, nisu uspele da uzdrmaju par do mere da svako krene svojim putem. Ipak, njihov odnos daleko je od idealnog, priznala je glumica gostujući u emisiji Today TV NBC.\nLepa Velšanka i legenda Holivuda u braku su 18 godina. Njihova ljubav od početka intrigira javnost, ponajviše zbog razlike u godinama: Majkl je od Ketrin stariji tačno 25 godina (oboje su rođeni 25. septembra). Glumčeva burna prošlost i bitka sa zavisnošću od seksa redovno su podgrevale glasine da će njihova veza doživeti krah. Ipak, brak i dalje opstaje, a tajnu kako im to polazi za rukom otkrila je atraktivna glumica.\n– Srećna sam što smo uspeli da opstanemo zajedno skoro 20 godina. Mislila sam da nije moguće provesti s nekim 18 godina i da sve bude idealno. Zapravo, nije idealno. Majkl i ja imamo otvoren brak, bez tajni. Kada dobijete decu, koja nisu kriva što ste ih rodili u svetu punom nepravde, morate biti otvoreni i sve iskreno deliti – ispričala je Ketrin.\nOstatak teksta pročitajte u novom broju magazina “Gloria” koji je u prodaji od 3. decembra!\nAutor:Gloria magazin/ Ivan Aranđelović\nbrak, Ketrin Zita Džouns, Majkl Daglas