Sportski komentatori - Page 3 - Košarka - Forum B92\nPosted 29 January 2010 - 07:45\nIskreno! I oni koje šah zanima i koji se bave njime smatraju da Bonjine emisije nisu niti zanimljive niti kvalitetne.\nKad smo kod Djurkovića njegova patološka opsednutost Savićevićem je nešto najgore što se može naći u širokoj lepezi "bisera" kojih smo imali priliku da se naslušamo od strane sportskih komentatora na ovim prostorima u proteklih par decenija.\nŠta mislite otkud Deji nadimak Genije!?\nNajveći biser je kad je Dejo igrao u Milanu i pošalje neku loptu naslepo sa svoje polovine, u prazno, nigde nikog lopta ide protivničkom golmanu a Đurković viče "PA GDEEEE JE TAAAJ MAAAASAROOO!!??"\n#32 Arsenije Pesic\nPosted 29 January 2010 - 08:07\nValjda kao što je svaka riba koju vidiš dobra, tako je i svaki komentator koga čuješ najbolji.\nInače, ja stvarno ne znam na koju foru neki ljudi postaju sportski komentatori. Je l' polažu isti "prijemni" kao Dobrosav, ili šta?\nPosted 29 January 2010 - 08:38\nSećam se Vladimira Anzulovića (oca bivšeg igrača i trenera Cibone Dražena Anzulovića) i njegovog prenosa čuvene utakmice na Eurobasketu u Francuskoj (30 May 1983) sa Italijom kada je Bonamiko iščašio rame Kićanoviću, a na kraju došlo do strašne tuče u kojoj je Grbović makazama jurio Menegina...\nU toku tuče odjednom je prestao komentar... Kamera je posle toga uhvatila deo hale u kome su komentatori... Vladimir Anzulović je sa svojih 130 kila ladno ustao sa komentatorskog mesta i počeo da mlati komentatora RAI-a. To je bilo poslednje veliko takmičenje na kojem je igrala Zlatna generacija Kićanovića, Dalipagića, Slavnića,Ćosića i na kojem su nas sudije totalno urnisale protiv Španije i Italije...\nInače zanimljivi komentatori su mi bili pored već navedenih u ranijim postovima i Zoran Popovski (TV Sa), Luka Ježina (stručnjak za vaterpolo sa Banjice), Slavko Cvitković (sumoran kao da je svakog dana Garmiš)...\nPosted 29 January 2010 - 09:11\nTeoretski, to su dobro ''potkovani'' spikeri + dobri poznavaoci sporta. A sad, u praksi ima svega.\niskreno, nisam ih gledao...\nkao ni ove djurkoviceve hvalospjeve savicevicu.\niz nesto mog iskustva sa pracenjem sportskih prenosa stekao sam utisak da su takve pristrasnosti i pomankanje duha neki univerzalni zastitni znak gotovo svih ex yu sportskih komentatora. tako da se ni pomenuti cg komentatori mnogo ne razlikuju od svojih kolega i ucinilomi se da je nepravedno da ih se posebno istice...lolol\nbtw koliko znam dejo je dobio nadimak il genio od nekog talijanskog reportera...\nPosted 29 January 2010 - 10:24\nSlažem se da Boža Ivanović ne zna da sve lepote šaha prenese gledaocima... Ipak su svi ljubitelji šaha navikli na Dimitrija Bjelicu, koji je to radio maestralno.\nPosted 29 January 2010 - 10:25\nnadam se da se zajebavas...\n, takodje! Najkvalitetnije emisije tog tipa radio je, ne mogu se setiti kako se zvao, onaj pokojni filmski kritičar. To su bile emisije koje su išle za vreme turnira InvestBanke...\n#39 Arsenije Pesic\nPosted 29 January 2010 - 10:36\nTaj čovek je sve radio sa stilom.\nOsim onog poslednjeg.\nPosted 29 January 2010 - 10:56\nAli kako je Šarenac poludeo protiv Slovenije na poslednjem EP... Ja mislim da je to jedan od legendarnijih prenosa\n#43 X factor\nPosted 29 January 2010 - 11:07\nHaha, jeste tako je bilo. Igrao je i Malone, inace, to si propustio.\nDjurkovic je ,sa druge strane imao legendarne prenose italijaskog fudbala: "Sacekacemo da Fonseka zaveze cipale", hahaha i slično...\nMoram da se vratim na Dobrosava jos jednom. Svako ko se iole razume u kosarku, nije mogao a da se ne nervira njegovim nepoznavanjem pravila. To je bilo strasno. Situacije tipa: neko napravi korake, a on kaze "faul". Onda vidi da lopta pripada suprotnoj ekipi i nista mu nije jasno. Tada cuti neko vreme i tek na otprilike pola narednog napada, nastavi da komentarise kao da se nista nije desilo...\nJa ne mogu da zaboravim ni njegovo konstatno mesanje Lukovskog i Cubrila ...\nPosted 29 January 2010 - 11:19\nJa ne mogu da zaboravim ni njegovo konstatno mesanje Lukovskog i Cubrila\nA tek 100 puta izgovoreno Nikola Rebrača...\n#45 CRNO BELI SVET\nPosted 29 January 2010 - 12:07\nDobrosav je imao milion bisera, pa je tako na onoj prvoj utakmici srpsko-hrvatskih ekipa nakon ratnih devedesetih Partizan - Split (ne sećam se tačno koje su ime tad nosili), jedan igrač Splita je napravio korake, a dobri nam Dobrosav izvaljuje: " I lopta za crno bele, igrač Splita je napravio ličnu grešku u koracima. " E sad, da nije smešno bilo bi tužno, ili obrnuto?\nMeđutim, od svih njegovih prenosa na kojima si se mogao ponekad nasmejati, meni su mnogo iritantniji bili intervjui s poznatim košarkašima i trenerima, tj. uzimanje izjava pre ili neposredno nakon meča, gde je postavljao veoma loša pitanja, zbunjivajući i sebe i svog sagovornika, ali to je valjda što mastro kaže posledica njegove nikad prevaziđene treme.\nOno što najviše upada u oči je uvek bio početak razgovora, tj. njegovo prvo obraćanje sagovorniku, koje je uvek počinjalo izgovaranjem prezimena dotičnog u vokativu. Gledao sam pre nekoliko godina mislim baš na sos-u nakon Partizanovog osvajanja titule klupskog prvaka Evrope, kad su momci stigli u Bg, bio je neki prijem valjda u skupštini grada. Dobrosav ide od igrača do igrača i uzima im izjave na otprilike ovaj način: " Djordjeviću, postigli ste tri poena... ili Daniloviću, pružili ste izvrsnu partiju... ili Nakiću, šta imate da izjavite posle ovog velikog uspeha? "\nTad sam pomislio, hajde možda im se tad tako obraćao bez gospodine, jer su bili momci od dvadesetak godina, međutim to sam isto primetio i kasnije gde se on jednom Dudi obraća sa Ivkoviću , a tu čast da im se ortački obrati imali su i Dule i Vlade Đurović između ostalih. Ko da su dotični s njim celo detinjstvo delili pašnjak prepun ovaca...


Vladimir Gligorov 18/04/2011\nNeshvatljivo je to što prijatelji, partijski saradnici i javnost ne izražavaju neslaganje sa postupkom Tome Nikolića.\nMiloš Vasić 18/04/2011\nOd subote me muči jedno pitanje: zašto Toma Nikolić ustvari to radi?\nOpen Democracy 18/04/2011\nNaima Buteldža intervjuisala je 32 žene, u ime 1900 žena koje u Francuskoj nose burku.\nLevica u poslednjih 10 godina nije oslabila zbog svog programa, već zbog svojih birača.\nMarko Milanović 17/04/2011\nGrađani Hrvatske okupljeni na Trgu bana Jelačića su plakali, ne nad žrtvama, već nad sobom i svojim generalima.\nNe bacajte kamen na Teri Džonsa\nНовая газета 16/04/2011\nNa kraju je ipak spalio Kuran i to proglasio za pravedni sud nad islamom.\nDobrice i zloće\nAdam Curtis 16/04/2011\nZamisao o „humanitarnoj intervenciji“ koja stoji iza odluke da se napadne Libija predstavlja, jedno od centralnih uverenja našeg doba.\nMuharem Bazdulj 16/04/2011\nS pravne tačke gledišta, autorska prava na djela Ive Andrića ima Zadužbina Ive Andrića.\nMiloš Vasić 16/04/2011\nDogovor srpskog tužiteljstva i Arkanove udovice podjednako je digao na noge srpsku stručnu i laičku javnost.\nVladimir Gligorov 14/04/2011\nJeremić je Mićunoviću prigovorio da se u EU zaklinje kao da je to novi marksizam, a Nikoliću da je evrofanatik, kao LDP.\nMario Kopić 14/04/2011\nZa čovjeka su podjednako važna dva suprotna obilježja: da se izdvaja i da se gomila sa sebi sličnima.


Izvor: SrbijaDanas.com, 12.Jan.2019, 12:14\nPorodica Milenković pokušava na sve načine da od Jovanine sestre Teodore, koja se od posledica sudara oporavlja u Opštoj bolnici u Kruševcu, sakrije istinu o stradanju njene sestre.\n- Telefon nije kod nje, sve je to negde ostalo u kolima, reći ćemo joj kada bude bila spremna, mislim da još nije trenutak - kaže Saša Milenković.\nNjegova rođena sestra, Jasmina Golubović, strahuje kako će Teodora prihvatiti da je izgubila stariju sestru i zeta.\n- >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << Teodora se toliko radovala Jovaninoj trudnoći. Umela bi da joj poljubi stomak i da onda oseća trzaj bebe kao neki odgovor - priča Jasmina.\nMilenkovići su ceo četvrtak proveli u bolnici sa prijateljima i Stefanovom familijom. I u petak su, sve do ranih jutarnjih sati, verovali i nadali se da će Jovana preživeti. Lekari su vodili veliku borbu da porode mladu pacijentkinju i održe je u životu uprkos izuzetno teškom stanju. Ali povrede su bile jače.\nBeba je na svet došla carskim rezom, sa znacima loših vitalnih parametara i odmah je reanimirana. Kada su joj lekari stabilizovali stanje, hitno je prevezena u Centar za neonatologiju Kliničkog centra Kragujevac, i nastavili da se bore za život mlade majke. Jovana je trebalo da se porodi 24. januara. Kako smo čuli od porodice Milenković, ako se beba izbori sa povredama od kojih je leče u Centru za neonatologiju Kliničkog centra Kragujevac - zvaće se Vuk.\nU nedelju će Milenkovići organizovati njenu sahranu, na lokalnom groblju u Đunisu, dok će Stefan biti sahranjen danas u rodnom Parunovcu.\nDa podsetimo, otac dečaka Stefan Ilić, je bio za volanom "fijata", a Jovana je sedela na zadnjem sedištu kada se njihovo vozilo direktno sudarilo sa autobusom "Jugoprevoza".


BiH /Šarović: Uprkos brojnim problemima, počeo izvoz mesa u Tursku / Radio Sarajevo\nBiH / Šarović: Uprkos brojnim problemima, počeo izvoz mesa u Tursku\n16. 12. 2019. u 13:21:00 Fena\n„Izvoz pilećeg mesa, jaja i mlijeka su domaćoj ekonomiji dali, prije svega, međunarodni kredibilitet jer smo prepoznati kao zemlja koja ima kvalitetne i zdrave proizvode i koja proizvodi po najvećim evropskim standardima“, naveo je Šarović.\nIstakao je da su prisutni i ekonomski pokazatelji jer su mnoge naše kompanije dobile nova slobodna tržišta za proizvode kao što su mlijeko, mliječni proizvodi, voće, povrće, a u posljednje vrijeme pileće meso i proizvode od pilećeg mesa i jaja.\n„Sve te kompanije dobile su veliku priliku za ekspanziju što je posebno važno ako se zna da samo peradarski sektor, na primjer, za sebe veže oko 20.000 radnih mjesta“, istakao je Šarović u intervjuu za EuroBlic.\n„Ove mjere mogu biti samo privremene jer je SSP-om tako dogovoreno, ali i iz razloga što BiH u ovome trenutku ne može sa svojom proizvodnjom podmiriti ukupne godišnje potrebe stanovništva“, naveo je Šarović.\nTagovi: BiH ekonomija Turska izvoz mesa privreda Mirko Šarović\nStatistika / Za 10 godina prosječna plaća u BiH rasla za 13 KM godišnje


eKapija | Organski proizvodi iz Srbije na rafovima širom Evrope - Inovacija kompanije Ekofungi osvaja i vegane i gurmane\nIzvor: eKapija | Srijeda, 11.04.2018.| 07:53\nOrganski proizvodi iz Srbije na rafovima širom Evrope - Inovacija kompanije Ekofungi osvaja i vegane i gurmane\nZa beogradsko preduzeće Ekofungi, Srbija je zemlja malih, skupih proizvoda. Od kraja prošle godine, cjelokupna proizvodnja šampinjona i bukovače, koju ova kompanija sprovodi, je organska, a zahvaljujući novim tehnologijama i kontuniranom inoviranju, decembra 2017. na tržište su plasirali i novi proizvod – mješavinu dehidratisanog organskog povrća.\nKoncept je zasnovan na proizvodnji organskog šampinjona u pogonu kompanije u Padinskoj skeli i otkupu viškova organskog povrća od farmera u Srbiji. Rehidratacijom mješavine, za samo 3-4 minuta, iz pakovanja od 40 grama dobija se pola kilograma svježeg povrća koje mogu pripremiti svi - od vegana do gurmana. Bukovaču, zbog krhkosti i vrijednosti samog proizvoda, pakuju odvojeno u pakovanje od 20g.\nEkofungi sada dehidratiše 95% proizvodnje svježih gljiva, a tek 5% plasira u bio šopove, restorane i hotele – dugogodišnje kupce sa kojima sarađuje. Novi proizvod pripada kategoriji premijum hrane, nedavno je predstavljen na najvećem sajmu voća i povrća FRUIT LOGISTICA u Berlinu, sredinom marta imao je zapaženu promociju u beogradskom klubu Ben Akiba, a svih 10.000 pakovanja, koliko je napravljeno tokom prošle godine u okviru pilot proizvodnje, plasirano je na ino tržište.\n- Najprije, zauzimanje mreža prodavnica organske i zdrave hrane u Sloveniji i Italiji, na čemu već dosta radimo, dok je drugi pravac održavanje kapaciteta proizvodnje, koji su skormni, i eventualno širenje proizvodnje kroz franšizni sistem.\n- U Sloveniji kod našeg partnera, koji je naš distributer, stoji sva roba, a zajednički nalazimo nove kupce. Dehidratisana organska mješavina povrća krenula je već put SAD, Švajcarske, Italije, Francuske... Zbog kapaciteta više i ne smijemo da se širimo do naredne godine - navodi Milenković.\nKapacitet proizvodnje Ekofungija je 5.000 paketića mjesečno, što je prodajna vrijednost od oko 20.000 EUR mjesečno - sasvim dovoljno, ističe naša sagovornica, za malo preduzeće kao što je Ekofungi.\nOsnovni uslov za novu investiciju kompanije bilo je prethodno uvođenje tehnologije organske proizvodnje jestivih gljiva po modelu cirkularne ekonomije, gdje se na bazi otpada sa ekstenzivnih farmi i organskih poljoprivrednih dobara, kreira supstrat/kompost za proizvodnju organskog šampinjona i bukovače. Model iskorišćenja otpada iz poljoprivredne proizvodnje Ekofungi smatra ne samo korisnim biznis modelom za sebe, već i odličnim primjerom razvoja koga treba sagledati i primjenjivati na malim farmama u Srbiji.\nMladi ljudi u Srbiji, ipak, kaže Milenković, i dalje pomalo zaziru od poljoprivrede, iako se primjenom poslovnog modela, kakav razvija Ekofungi, mogu postići odlični rezultati. Ovakve kompanije nesumnjivo doprinose održivom razvoju Srbije, što je prepoznao i naš portal, budući da se Ekofungi ove godine našao u najužem izboru za investiciju godine - Aurea 2018, koju dodijeljuje eKapija.\n- Svoj rad Ekofungi od osnivanja bazira na tijesnoj saradnji sa naukom i mukotrpnim radom došli samo do toga da svoj finalni proizvod danas izvozimo i u Ameriku. Znamo koliko vrijedimo i ne želimo više da prodajemo samo sirovinu - naglašava Milenković.\nZa razliku od ovdašnjih, mladi iz cijelog svijeta znatiželjni su da se upoznaju sa biznis modelom Ekofungija i primijene ga. Do sada je Ekofungi school, koju preduzeće zvanično organizuje u svom pogonu u Padinskoj skeli od 2012. godine, prošlo više od 250 polaznika iz cijelog svijeta, koji su na osnovu stečenog znanja pokrenuli male biznise, i danas su svojevrsni promoteri i ambasadori proizvoda kompanije Ekofungi i njegovih saradnika kooperanata.\nmješavina dehidratisanog organskog povrća


Antić: Srbija lider u regionu sa projektima iz obnovljivih izvora energije | N1 Srbija\n22.11.2019. |15.19 |\nOn je, posle obilaska vetroparka Kovačica sa zamenikom generalnog direktora Međunarodnog monetarnog fonda Džang Tao, rekao da Srbija "krupnim koracima korača u pravcu OIE i zelene energije koja je jedan od prioriteta".\n"Srbija ima velike potencijale, pre svega kada su u pitanju biomasa, naravno vetar, solar, ali tu su i naši hidro i geotermalni potencijali. Srbija zaista ima sve uslove da u narednim decenijama da svoj doprinos u borbi protiv klimatskih promena", rekao je Antić.\nIstakao je da je "uveren da će Srbija 2020. godine dostići cilj da 27 odsto u ukupnoj potrošnji energije bude iz OIE, što je daleko iznad proseka za EU".\n"Očekujem da ćemo u realizaciji tih planova imati pre svega podršku međunarodnih finansijskih institucija Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Međunarodne finansijske korporacije (IFC) i Nemačke razvojne banke u Srbiji (KfW) koje su povoljnim finansijskim linijama finansirali većinu projekata", rekao je Antić.\nIstakao je da Srbija vodi "apsolutno suverenu državnu politiku u svim segmentima, uključujući i energetsku politiku".\n"Srbija ima kao baznu energiju termoelektrane na ugalj i mi znamo šta moramo da uradimo i to ne radimo zbog toga što to neko sa strane očekuje, već zato što smo apsolutno svesni da moramo, radi generacija koje dolaze, da ostavimo jedan održiv sistem", rekao je Antić.\nOn je kazao da Srbija čuva termo sektor, ulažući izuzetno puno u njegovu efikasnost i dostizanje standarda i zaštite životne sredine.\nNa svim blokovima su, prema njegovim rečima, postavljeni elektrofilteri, kojima je rešen problem sa praškastim zagađenjem.\n"Gotovo na svim našim blokovima smo uradili postrojenja za denitrifikaciju i sada radimo postrojenje za odsumporavanje dimnih gasova, uradili smo to postrojenje u Kostolcu, na TE B, sada gradimo u termoelektrani Nikola Tesla 'A', a reč je o investiciji od 170 miliona evra, za odsumporavanje dimnih gasova i sada obezbeđujemo finansiranje za TENT 'B'", rekao je Antić.\nAleksandar Antić energija vetropark\nDuško sa urgentnog\nGospodine Antiću imam utisak da čitavu političku karijeru vrtite 10tak fraza u krug i prilagodjavate temama koje tobože branite ili zastupate. Veliki je uspeh živeti standardom kojim Vi živite na takvu foru, svaka Vam čast na tome ali kada se na kraju pogledate u ogledalo verujem da ipak ima malo stida u Vama.\nZasto ne kazu koliki su gubici u distribuciji i prenosu. Daleko nadilaze svu "proizvodnju iz obnovljivih" izvora koja se naplacuje papreno. Sutra ce i ono sto proglase gubitkom po vistruko vevoj ceni prodavati kao zelenu obnovljivu energiju.\nma hoću da znam šta misli ministar o nalazistu litija. posao veka!nalazište veka u srbiji! a onda ništa o tome. mislim da bi srbski narod trebao znati , štase događa. molim da se konačno objavi kom.


ZA JEDAN DAN U BIH PREMINULA 21 OSOBA OD KORONE: 296 NOVOZARAŽENIH | Hayat.ba\nU protekla 24 sata, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 1.322 uzorka od kojih je 149 pozitivno na koronavirus.\nU manjem bh. entitetu RS u posljednja 24 sata preminulo je 11 pacijenata pozitivnih na koronavirus, dok je ova bolest utvrđena kod još 132 osobe, saopšteno je iz republičkog Instituta za javno zdravstvo.\nOd početka pandemije u RS su pоtvrđеna 62.672 slučаја virusа kоrоnа, а prеminulо је ukupnо 3.480 оsоbа kоd kоје је pоtvrđеn pozitivan test.\nU Brčko distriktu je u posljednja 24 sata testirano 189 uzoraka od čega je 15 pozitivnih.\nPreminula je jedna osoba, a oporavilo se 157. Trenutno je 1.349 aktivnih slučajeva koronavirusa u Distriktu.


Na današnji dan rođen je Gotfrid Vilhelm Lajbnic: Saznaj po čemu je kroz istoriju ovaj naučnik ostao upamćen - OKmatematika\nBlog Na današnji dan rođen je Gotfrid Vilhelm Lajbnic: Saznaj po čemu je kroz istoriju ovaj naučnik ostao upamćen\nNa današnji dan rođen je Gotfrid Vilhelm Lajbnic: Saznaj po čemu je kroz istoriju ovaj naučnik ostao upamćen\nPo kom principu rade računari? Šta je to binarni sistem i kako jedan složeni računar može da funkcioniše samo na principu dva broja?\nVerovao ili ne, to je ono što tebi omogućava da igraš igrice, surfuješ internetom i četuješ sa drugarima.\nA da li si znao da digitron ne bi postojao bez mašine za računanje koju je napravio upravo Lajbnic, nemački matematičar koji je dao značajan doprinos optici i mehanici. Ta mašina bila je znatno bolja od Paskalove, jer je, osim sabiranja i oduzimanja, mogla i da množi i deli, ali i da računa kvadratni koren.\nSaznaj po čemu je to još Lajbnic ostao upamćen u svetu matematike i fizike.\nTalenat, znanje i trud\nGotfrid Lajbnic, rođen 1. jula, bio je nemački filozof, matematičar, pronalazač, pravnik, istoričar i diplomata. Ustanovio je binarni sistem, koji predstavlja osnovu moderne računarske tehnologije, a zauzima podjednako značajno mesto kako u istoriji filozofije, tako i u istoriji matematike, zbog čega se i našao na sajtu OKmatematike.\nSa 12 godina je naučio latinski bez ičije pomoći, a koliko je bio napredno dete govori i podatak da je sa samo 14 godina upisao Univerzitet u Lajpcigu. Po završetku fakulteta, nakon što je uvideo da se filozofijom može baviti onaj ko razume matematiku, upisao se i na Jenski univerzitet.\nLajbnicov talenat će se višestruko ispoljiti u pravu, religiji, diplomatiji, filozofiji i matematici.\nKalkulus – izum koji je olakšao rad generacijama iza sebe\nSvestan si koliko je lakše kada imaš pomoćnika u računanju. A možeš li da pretpostaviš šta je kalkulus?\nTo je sistem ili uređaj koji se koristi za logičko zaključivanje. Međutim, naučnici nisu bili složni oko definisanja njegove primene. Neki su bili za to da je kalkulus mašina za interferenciju ili kompjuterski program koji pomaže u proračunima, dok su drugi smatrali da je reč o preteči modernih računara.\nPrema Lajbnicovim beleškama, proboj kalkulusa na tržište dogodio se 11. novembra 1675, kada je pomoću njega pokušao da izračuna površinu oblasti između grafika funkcije i x-ose.\nUveo je nekoliko oznaka koje se koriste i danas. Na primer, oznaku za integral , koja predstavlja izduženo slovo S, po latinskoj reči summa, što znači zbir, latinično slovo d kao oznaku za diferencijale, od latinske reči differentia. Uvođenje ovih oznaka, koje su se koristile u kalkulusu, bio je jedan od boljih poteza, jer je ostavljeno trajno matematičko nasleđe koje će olakšati rad budućim generacijama.\nKada „naučni rat” uzme maha\nSigurno si učestvovao u matematičkoj raspravi sa tvojim drugarima oko tačnog rešenja zadatka nakon kontrolnog. A šta se dešava kada se sukobe mišljenja dva velika matematičara? Vekovi bavljenja matematikom i mnogo akumuliranog znanja kulminirali su kada su Njutn – u Engleskoj, i Lajbnic – u Nemačkoj, došli do istih zaključaka.\nLajbnic je započeo rad na infinitezimalnom računu 1674. godine, a prvi put ga je objavio 1684. godine. Sa druge strane, Njutn je tvrdio da je svoj rad započeo još 1666. godine, ali ga je publikovao tek decenijama kasnije – 1693. godine.\nKako je Njutn želeo da dokaže suprotno i sebe oslobodi optužbi za plagijat, angažovao je Kraljevsko društvo matematičara da okonča ovu raspravu koja je trajala godinama.\nNakon dužeg većanja, Društvo je došlo do sledeće odluke – Isaku Njutnu su pripisane zasluge za otkriće infinitezimalnog računa, a Lajbnic je optužen za plagijat.\nDa se na kontrolnom ne bi našao u čudu pred nepoznatim zadacima, pripremi se na vreme i uz veliki broj testova koje su OKprofesori pripremili za tebe obezbedi sebi bolju ocenu. I ne samo to! Uvek imaj na umu da u svakom momentu mozeš da pošalješ poruku profesorima i tako dobiješ rešenje zadatka koji ti je zadavao glavobolju.\nPogledaj šta ti sve nudi OKmatematika i uplovi u online učenje, jer je ono poučno, zanimljivo i lako! Čekamo te.\nbinarni brojevibinarni sistemgrafik funkcijeinfinitezimalni računkalkuluslajbnicnjutn


Da li znate koja je najpopularnija rasa pasa na svetu? - Zadovoljna\nDom i dizajn Piše:Zadovoljna.hr14. sep. 202123:59 > 15. sep. 2021 00:11\nŠtene labrador retrivera Foto: Shutterstock\nPsi ne jedu travu zato što ih boli stomak\nIstraživanje: Zašto psi zapravo jedu travu\nŠtene nemačkog ovčara Foto: Shutterstock\nŠtene zlatnog retrivera Foto: Shutterstock\nŠtene bigla Foto: Shutterstock\nŠtene buldoga Foto: Shutterstock


Pokazni trening Željka Šćepanovića u petak, 28. decembra na Novogodišnjem festivalu odbojke\nOdbojkaški savez Vojvodine organizovaće 9. Novogodišnji međunarodni festival odbojke u Novom Sadu 28 – 30. decembra. Željko Šćepanović, prvi trener ženske pionirske reprezentacije Srbije, održaće pokazni trening sutra (petak, 28. decembar) od 20.30 časova u dvorani SPC Vojvodina u Novom Sadu. Nakon treninga biće priređen Koktel za trenere. Više informacija možete pronaći na: http://osv.rs/\nOSB nagradio najbolje na Novogodišnjem koktelu\nOdbojkaški savez Beograda je na Novogodišnjem koktelu, održanom u svečanoj sali Fakulteta za sport Univerziteta “Union – Nikola Tesla”, nagradio najbolje igrače i trenere u ovoj godini i dodelio posebne plakete dugogodišnjim saradnicima, odbojkaškim radnicima i spoznorima.\nViše od 500 sportista na turniru u Novom Sadu u kadetskoj konkurenciji\nU Novom Sadu je održan turnir u kadetskoj konkurenciji povodom proslave 100 godina prisajedinjenja Vojvodine Kraljevini Srbiji, pod pokroviteljstvom Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu na kome je učestvovalo više od 500 sportista u tri sporta: odbojci, rukometu i košarci. Odbojkaški savez Vojvodine je organizovao turnir na kome su igrale devojčice i dečaci rođeni 2002. i mlađi u selekcijama Bačke, Banata, Srema i Republike Srpske.


Otputuj besplatno u Španiju preko Au pair programa – Lena Stefanović\nфебруар 22, 2018 март 9, 2018 Lena\nOtputuj besplatno u Španiju preko Au pair programa\nNisam upoznala čoveka kome Španija nije među prvih 10 destinacija na koje želi da otputuje u životu. Ipak putovanje u tu zemlju često zahteva veća novčana sredstva nego neke bliže zemlje našem Balkanu, naprimer kao Italija, Mađarska, Grčka i ostale. Međutim, obradovaću one koje vole decu i Španiju – vi u Španiju možete otputovati bez dinara.\nParque del Buen Retiro, Madrid, jul 2016.\nTo je uglavnom devojka (ali može da bude i dečko) koja ima između 18 i 30 godina i koja putuje u inostranstvo da bi obavljala posao dadilje. Au pair živi sa porodicom kao njen član. Porodica obezbeđuje posebnu sobu i sve obroke, kao i džeparac, a u nekim slučajevima i škola jezika!\nZa Au pair program sam prvi put čula krajem 2015. dok sam surfovala internetom u pokušaju da pronađem posao u inostranstvu za naredno leto, naravno, želela sam da to bude Španija. Naišla sam na jednu našu agenciju koja organizuje Au pair program u Španiji, po veoma visokoj ceni. Doslovno biste platili da odete da radite. Srećom, na Facebook grupi mog tadašnjeg Fililoškog fakulteta sam upitala da li neko ima iskustva sa Au pair programom. Čak dve devojke su mi se javile da imaju sjajno iskustvo sa besplatnim programom preko organizacije koja posluje na internetu tj. na sajtu aupairworld.com.\nVerujem da vam već ovde nadire pitanje o bezbednosti da odete u nepoznatu zemlju u nepoznatu porodicu preko jednog internet sajta. Devojke koje su mi se javile su mi odmah uklonile ove strahove rekavši da Au pair porodice plaćaju otvaranje naloga na sajtu organizacije i da bivaju valjano proveravani pre no im se odobri profil.\nNa sajtu aupairworld.com biće neophodno da unesete brojne podatke o sebi: ime i prezime, datum rođenja, adresu, državljanstvo, broj telefona, da li imate iskustvo u čuvanju dece, da li ste pušač, da li imate vozačku dozvolu i koje jezike govorite .\nPs. Ne brinite ukoliko ne govorite španski jer većina španskih porodica upravo traži Au pair koja bi sa njihovom decom sve vreme pričala na engleskom.\nSledeći korak u registrovanju jeste izbor zemlje, tada dolazi na red izbor Španije. Naravno, ukoliko vas interesuje još neka zemlja sa priloženog spiska, možete je obeležiti. Osim toga, birate da li vas interesuje veliki grad, selo ili nešto između. Tu su i pitanja o tome da li želite da radite i kućne poslove, da li biste radile u kući kod samohranog roditelja, da li vam smeta ukoliko su u porodici pušači, da li biste imale problem da čuvate dete sa posebnim potrebama, koliko dete koje čuvate treba minimum/maksimum da ima godina i za kraj birate onoliko koliko biste meseci volele da radite i u kom peroidu godine želite da dođete/odete.\nZatim na red, kao treći korak, dolazi pisanje 3 teksta: tekst o sebi, pismo upućeno porodici i razlozi zašto želite da radite kao Au pair. Nakon toga treba da dodate svoje fotografije i to bi bilo to! Profil je napravljen i odmah će biti izbačena lista porodica sa kojima se „poklapate“ po profilu.\nBićete u mogućnosti da pregledate profile porodica sa kojima se poklapate. Ukoliko vam se dopadnu, možete im poslati poruku da ste zainteresovani za njih. Oni vas mogu odbiti ili prihvatiti. Ukoliko vas prihvate prvo će uslediti dopisivanje, pa ako se i tad poklopite onda slede i skajp razgovori koji su, u suštini, znak da će verovatno i doći do saradnje. Ti razgovori više predstavljaju način da se bolje upoznate. Bićete upitani o mnoštvu stvari o vašem karakteru, navikama i sl.. Ne propustite da ih pitate i sami sve što vas zanima.\nUkoliko vam porodica i u jednom momentu počne delovati sumnjivo ili počnete da imate osećaj da će vas nešto u boravku u njihovoj porodici činiti stresiranom ili slično, moj savet je da odmah na kulturan način prekinete kontakt sa njima.\nImala sam loše iskustvo sa Au pair programom samo iz jednog razloga – nisam se dobro raspitala o deci koju treba da čuvam: kako se ponašaju prema autoritetima; kako reaguju kada im neko kaže „ne“; o načinu na koji se kažnjavaju kada su neposlušni; o tome kako reaguju na nove ljude, itd. I, ljudi moji, pogrešila sam jer sve to nisam pitala! U toj porodici sam preplakala doslovno 3 nedelje jer su im deca bila nepodnošljiva, tvrdoglava, a autoritet i granice nisu postojale, zatim oko najmanje sitnice koja nije bila po njihovom oni bi vrištali i bacali se po podu. Stoga, umesto ugovornenih dva ipo meseca ja sam se iz Španije vratila posle mesec dana.\nTo nije najgore, roditelji su krivili mene jer su njihova deca takva, ne primetivši da se deca apsolutno isto tako ponašaju i prema njima, a još manje su uzimali obzir to da sam se maksimalno trudila da obezbedim bezbednost i zabavu njihovoj deci. Stoga, obavite što detaljniji razgovor sa roditeljima o naravi i navikama njihove dece.\nJedan mirniji dan sa A. i L.\nJoš jedna moja greška je što sam dopustila porodici da me plaća 50 evra nedeljno, a minimum propisan za Evropsku uniju je 70 evra nedeljno!\nGreška broj 3: Nismo se usaglasili oko radnog vremena, stoga je porodica očekivala da ću iz zadovoljstva čuvati decu od momenta kad otvorim oči pa sve dok ne legnem da spavam, a spomenuću to da nisam imala ni slobodan dan za sebe. No, apsolutno sam sama kriva.\nIpak, nemojte da vas obeshrabri moje iskustvo. Većina Au pair devojaka koje sam upoznala imala je sjajno iskustvo. Čak su i ostale prijatelji sa porodicama!\nUgovor, koji postoji na sajtu aupairworld.com, potpisujete on-line. Za svaki problem sa porodicom ova organizacija vam stoji na raspolaganju. Konkretno u samoj Španiji imaju službenike i tu su za svaku podršku devojkama.\nAvionsku kartu kupuje sama Au pair devojka, ali kažem da je ovo putovanje besplatno jer samu kartu ćete na neki način refundirati od džeparca koji dobijate od porodice i koji iznosi minimum 70 evra nedeljno.\nViza za Španiju nije potrebna ukoliko u porodici ostajete manje od tri meseca, u tom slučaju će vam samo Au pair porodica obezbediti boravišnu dozvolu u lokalnoj policijskoj upravi. Ipak, ukoliko idete na više od toga morate izvaditi studentsku vizu.\nOsiguranje morate da obezbedite sami i nemojte ni sekund pomišljati da bez njega krenete na put!\nKad se vratim kuci sa +20kg bice plakanja. #paella 🐷\nA post shared by Jelena Stefanović (@lenaastef) on Jul 28, 2016 at 1:29pm PDT\nTokom boravka, upoznaćete se sa dnevnim ritmom porodice, usaglasićete kada imate slobodan dan, kada ćete otputovati negde na izlet, itd. Moja preporuka je da im skrenete pažnju da biste volele da se hranite baš kao i oni jer ćete tako upoznati bolje hranu i kulturu ove zemlje. Oh, da, verujem da ćete i biti šokirani kako to samo keksići i kafa/mleko za doručak, pa ko od toga funkcioniše?! Ali, svi ostali obroci su preukusni i verujem da ćete se vratiti sa kojom kilom viška iz Španije.\nIzlet na plažu San Rafael na severu Španije\nKoliko god da sam imala negativno iskustvo sa samom porodicom, turističko i kulturno iskustvo koje sam doživela na putovanju u Španiju je nešto unikatno i upravo zbog toga bih svima kojima ovaj koncept deluje primamljivo savetovala da potraže Au pair porodicu i oprobaju se u tom programu.\nTip+: Tražite porodicu na vreme iliti minimum 4-5 meseci pre perioda u kom želite da odete.\nPrevious Trematika – iliti kako pobediti strah od javnog nastupa\nNext 10 poslova koje možeš da radiš dok studiraš – 2 deo\n7 sati u Madridu – Lena Stefanović каже:\nјун 13, 2018 у 7:22 am\n[…] Igrom slučaja, mene je prvo sačekao Madrid, a o Barseloni i dalje maštam. Posetila sam ga jednog vrelog julskog dana, sve je vrvelo od toplote na 35 stepeni u hladu, ali mene to nije sprečilo da lutam gradom 7 sati. Upravo toliko sam imala do mog polaska u Ponferadu, na sever Španije, na koji sam išla da bih učestvovala Au pair programu, o kom sam već pisala u ovom tekstu. […]


"Prvi put smo juče imali da nam je broj pacijenata pao ispod 300. Ranije se taj broj peo na 380. Juče smo imali 255 pacijenata. Dosta lakši su i ti pacijenti koji dolaze, a imamo i pacijente koji se oporavljaju. Na repiratorima je 17 pacijenata, a u intenzivnim negama je 25. Oni su u teškom stanju. Najmlađi pacijent ima 21 godinu, a najstariji 87 - rekao je večeras prof. dr Dragoš Stojanović, direktor KBC Zemun, i dodao da je, prema podacima koje poseduje, u ovoj kovid bolnici preminulo 22 pacijenta.\nOn je gostujući na RTS rekao da je oko tridesetak zaposlenih iz Zemunske bolnice bilo zaraženo korona virusom, ali je napomenuo da su njih nekoliko već pušteno na kućno lečenje.\n- Oko tridesetak naših zaposlenih je prošlo sistem trijaže i tretmana u bolnici, a potom su se oporavljali u banjama Selters i Koviljača. Nijedan do njih nije imao tešku kliničku sliku. Dvoje je završilo tretman i otišli su na kućno lečenje, tako da smo s te strane imali sreće - rekao je dr Stojanović.\nO tome da li je Krizni štab doneo određeni zaključak, govorila je doc. dr Verica Jovanović, direktorka Instituta za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" i članica štaba.\n- Zaključci koji se odnose na mere koje predstavljaju popuštanje, pre svega administrativnih mera a u smislu kontinuirane aktivnosti koja obezbeđuje ipak primenu prevencije na svim nivoima, daju pre svega jedan predznak praćenja epidemije i daju informaciju da se nadzor nad epidemijom na teritoriji Srbije sprovodi kontinuirano i da u skladu sa nalazima tog epidemiološkog nadzora, ove mere koje se donose predstavljaju preporuku koja je bazirana upravo na pokazateljima kretanja epidemije. Krizni štab Vlade Srbije koji kontinuirano zaseda i radi, uz konsultovanje stručnog epidemioloških nadzora i procene svih epidemioloških parametara kretanja epidemije Kovid-19, daje preporuke i donosi odluke koje su u cilju kontrole epidemije i obezbeđivanja svih neophodnih aktivnosti i mera u Srbiji koji bi u budućnosti omogućile da prevencija, nadzor i pozornost i dalje postoje, a da se istovremeno ide ka jednom očekivanju da će se epidemija u skorije vreme i zaustaviti - rekla je dr Jovanović.\nDr Jovanović: Naredne dve nedelje su veoma značajne\nMi sada možemo reći da, prema kliničkoj slici kod svih obolelih kada je u pitanju manifestacija novog korona virusa i Kovida-19, pre svega imamo lakše slučajeve i da virus slabi, istakla je ona.\n- Mi smo u sedmoj nedelji. Zaravnjenje epidemijske krive je cilj svih stručnjaka iz oblasti epidemiologije, u cilju što efikasnije kontrole i širenja kako u zdravstvenim ustanovama tako i među građanima. Naredne dve nedelje su veoma značajne, naročitno naredna. Mi smo krenuli sa popuštanjem mera. Samo donošenje tih mera je dobar predznak i mi kao predstavnici stručnog tima kriznog štaba sve te mere i predlažemo i podržavamo. Samo popuštanje mera daje veliku mogućnost da život ide dalje i da se vraćamo nekim uobičajenim i kvalitetnim parametrima života, ali da opreznost i da sve ono što je već postalo praksa u našem narodu treba da ostane - rekla je dr Jovanović.\nDr Kon: Samo 7,5% testiranih je zaraženo koronom, sve je manje ljudi na respiratorima, ali to NE ZNAČI DA JE GOTOVO\nGovoreći o popuštanju mera i predstojećem prazniku, dr Jovanović je napomenula da je danas bilo 7,5 odsto pozitivnih slučajeva do ukupnog broja testiranja, što je, kako je rekla, dobar pokazatelj.\n- Ali svi ti parametri, kao i broj pacijenata na respiratoru, uticaće na popuštanje mera. Bez obzira na racionalne mere popuštanja i vraćanje normalnom životu koji smo vodili ranije, u svakom trenutku moramo da imamo povećanu svest da smo ipak u pandemiji koja postoji na celoj planeti, i da sve mere koje se primenjuju ovde kod nas primenuju i u drugim zemljama. Kada dođe do racionalnog popuštanja, i dalje treba imati na umu socijalnu distancu i komunikaciju koja će biti na distanci, uz primenu ličnih zaštitnih mera. Preveliko opuštanje nije dobar način i može da predstavlja rizik za sve nas - podsetila je ona.\nModel puštanja u rad teretana će biti posebno razrađen, rekla je dr Jovanović. Ona je govoreći o kupovini na pijacama napomenula da je najvažnija distanca i da je pranje vodom voća i povrća uz duže trajanje mlaza dovoljna mera prevencije.\nTri faze u razgovoru s pacijentima\nPrema rečima doc. dr Ivane Stašević Karličić, direktorke Klinike za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević", postoje tri faze u razgovoru sa korisnicima besplatne linije.\n- U početku su to bila uopštena pitanja, kako se prenosi virus i slično. I to je bila prva tačka sa kojom smo krenuli u redukciju straha, dakle upoznavanje korisnika sa opasnostima virusa. U drugoj fazi - anksioznost, depresivni simptomi, poremećaji spavanja, nekada i povišena upotreba psihoaktivnih supstanci, alkohola i cigareta. Sada, u trećoj fazi, imamo ljude koje su pretohodno imali kontakte sa zdravstvenom služnom u ovom smislu, te imamo i korekcije terapije i sagledanje nove simptomatologije. Budući da smo u zakonskoj obavezni da prijavljujemo nasilje u porodici, ali otkad traje epidemija nismo imali povišen broj slučajeva, kada sve ovo prođe mi ćemo dalje sagledavati - rekla je dr Stašević Karličić.\nDr Stašević Karličić: Oboleće oni koji su senzitivni\nPrema njenim rečima, očekuje se da u narednom periodu obole oni koji su senzitvini.\n- Najveći broj stanovnika se navikao na sadašnji režim, izolacija je trajala jedno izvesno vreme, adaptacija je prošla. Pojedinci će imati određeni broj simptoma koji će zahtevati intervenciju, a zdravstveni sistem je i u ovom segmentu koji je vezan za mentalno zdravlje potpuno spreman da deluje u terapijskom smislu. Kao što smo postepeno išli u režim mera koje su garantovale zaštitu telesnog zdravlja u epidemiji, tako ćemo postepeno ići unazad. Svi oni građani koji su na početku imali neke simptome, vremenom su ove simptome redukovali. A kada nisu mogli sami, mi smo im pomagali tu je bila i stručna pomoć naše Klinike, a to će raditi i ubuduće - rekla je ona.\nDr Stojanović: U roku od nekoliko minuta može da dođe do pogoršanja stanja\nDr Stojanović je podsetio da se oni koji se odmah jave lekaru brže izleče i imaju lakšu kliničku sliku.\n- Pre svega, ljudi se kasno jave zbog neprepoznavanja tipičnih simptoma i znakova. Zatim, svest o sebi i bolesti, mentalni odnos prema svemu tome, drugačije podnosimo mi koji smo u jednim sredinama u odnosu na one u drugim. Takođe, ima ljudi koji čekaju da bolest sama prođe. Upravo to čekanje daje sve težu kliničku sliku. Primera radi, pre neki dan je naša glavna sestra razgovarala sa pacijentom i primetila je da nepovezano priča. U tom trenutku je srećom brzo reagovala, stavila je masku na lice, a pacijent je prebačen u intenzivnu negu. Dakle, u roku od nekoliko minuta može da dođe do pogoršanja kliničke slike i opšteg sloma organizma - objasnio je on.\nOn je rekao da je u proteklih mesec dana na lečenju u Zemunskoj bolnici bilo 800 pacijenata.\n- Od tog broja oko 400 pacijenata smo već poslali u druge bolnice, na Sajam ili na kućno lečenje. Njihovo stanje se popravilo. Ti pacijenti dobijaju flajere i instrukcije kako da se ponašaju i, naravno, molimo ih da neko od njih u narednom periodu dođe i donira krvnu plazmu. Bilo je nekoliko pacijenata koji su bili u dobrom stanju, ali se ono pogoršalo. Srećom, nije bilo velikih komplikacija, u pravo vreme su reagovali svi lekari.\nDr Stojanović: Mesec dana u odnosu na život, nije ništa\nDr Stojanović je komentarisao izjavu predstavnika SZO da je "rano za ublažavanje mera" i da nas "najgore tek čeka".\n- Dostižemo ovih dana svoj maksimum. Pitanje je samo koliko će on trajati, ali mislim da polako pada. Ne bi trebalo da njegova izjava bude za nas zabrinjavajuća. Ljudi nisu svesni koliko smo kao država imali sreće. Nisu svesni koliko su značajne mere koje su sprovedene. Mesec dana u odnosu na život, to nije ništa - rekao je dr Stojanović.\n"Teško da će u narednim danima biti otvoreni aerodromi"\nDr Jovanović se osvrnula i na otvaranje aerodmora.\n- To više nisu mere samo epidemiološke struke, to su naše mere koje svi mi primenjujemo. Kada je u pitanju otvaranje aerodroma, to umnogome zavisi i od međunarodnog saobraćaja, biće povezano i sa merama i aktivnostima u drugim zemljama. Kontrole na samim aerodromima od pojave prvog slučaja su bile uvedene. Mi smo se navikli i na preventivne mere kada su u pitanju asimptomatski slučajevi. Svi koji budu dolazili imaće obavezu samoizolacije u trajanju od 14 dana - rekla je dr Jovanović.\nSvima nama je ovih mesec i po dana bilo dovoljno da shvatimo da samo od nas zavisi, podvukao je dr Stojanović.\n- Na jednoj strani imamo život, a na drugoj gubitak života. To moramo da shvatimo. Zavisi od dinamike dešavanja i tek tada ćemo moći da govorimo merama. Teško da će uskoro biti otvoreni aerodromi, u narednim danima.\n"Frizeri će morati da nose zaštitne maske"\nPrema rečima dr Jovanović, kada se otvore frizerski saloni zaposleni će morati da poštuju mere, tačnije da nose maske.\n- Krajem idućeg meseca možemo da očekujemo veliku relaksaciju po pitanju svih negativnih sihoda po zdravlje. Veliki zaključci su sačinjeni. Sve mere predostrožnosti postale su sada deo kodeksa ponašanja i to je jako značajno - dodala je.\n"Veliki pad broja pozitivnih očekujemo u 10. i 12. nedelji"\n- Stručni ljudi i dalje nemaju zaključke da li će virus nestati preko leta. Mi očekujemo veoma veliki pad svih pozitivnih slučajeva Kovida-19 na teritoriji naše zemlje dogodi u periodu između 10. i 12. nedelje - rekla je dr Jovanović.\nPoznato je da virus mutira i da se neće virus kod nekoga ponovo javiti, ali to su iskustva drugih zemlja, dok kod nas takvih slučajeva nije bilo, rekao je dr Stojanović.\n- Virulentnost nije jednaka svuda, zavisi od mnogo faktora. Može da bude u jednom soju jako virulentna, a u drugom suprotno. Nepredvidivo je da li će trajni imunitet ostati ili neće, ali pre će biti da neće. Upravo zato što on mutira i traži svog domaćina u različitim osobama - rekao je on.


Nextbike od danas i u Starom Gradu Untitled Document\nNextbike od danas i u Starom Gradu\nOvo je deveta Nextbike stanica u Sarajevu, čije postavljanje su omogućili Općina Stari Grad i Addiko bank dd. Ukupna vrijednost Nextbike stanice u Općini Stari Grad iznosi 32.837,41 KM, a njena implementacija je pomognuta subvencijom Općine Stari Grad u iznosu od 7.000 KM, dok su ostatak novca obezbijedili Addiko Bank dd i Nextbike BiH.\n„Iako je Stari Grad najatraktivnija turistička destinacija ranije nije bila u mogućnosti da se uključi u ovaj projekat. Zbog turista, studenata, ali i svih građana koji žive ovdje ili posjećuju Stari Grad, odlučili smo da finansijski podržimo ovaj projekat. Vjerujemo da će svi građani i turisti u punom kapacitetu koristiti ovakav vid prevoza“, istakli su u Sektoru za lokalni razvoj, posredstvom kojeg je i ostvarena saradnja s Nextbike BiH.\n„U Sarajevu, sa novom stanicom u Starom Gradu, sada je na raspolaganju ukupno 60 bicikala i devet stanica. O korištenju Nextbike bicikala dovoljno govori podatak da je u prvoj godini ovog projekta registrovano više od 40.000 najmova. Vjerujemo da će nova stanica na Trgu oslobođenja – Alija Izetbegović sigurno značajno doprinijeti još većem korištenju bicikala, naročito od građana koji žive na području općine Stari Grad, ali i turista“, istakao je Ćerimović.


Komšijski SUV za pliæi džep: Stigao je novi Duster - B92.net\nKomšijski SUV za pliæi džep: Stigao je novi Duster\nDuster druge generacije imao je svetsku premijeru na aktuelnom frankfurtskom auto-salonu. Rumunski proizvoðaè nije menjao dobitnu formulu koja je ovom modelu donela status najprodavanije Dacije, a SUV je dizajnerski doraðen i tehnološki unapreðen.\nIzvor: sreda, 13.09.2017. | 09:49\nPrednji deo novog Dustera izgleda šire i agresivnije zahvaljujuæi novim LED farovima i veæoj maski hladnjaka, a posebno se istièe novi zaštitni elmenat na donjem delu branika.\nGledajuæi otpozadi, sada su tu znatno bolje uklopljene, nove svetlosne grupe. Krovne šine su u potpunosti od aluminijuma, a nov je i dizajn 17 inènih alu felni.\nUnutrašnjost automobila pretrpela je veæe promene – od volana, preko instrument table i centralne konzole (sada više orijentisane ka vozaèu), ventilacionih otvora, MediaNav multimedijalnog sistema i ekrana koji izdignutiji i pregledniji nego ranije, do komandi klima ureðaja - sve je znatno unapreðeno u odnosu na prethodnu verziju.\nProizvoðaè je saopštio da su sedišta komfornija i da pružaju bolju podršku telu nego pre, a poveæan je i korisni prostor za odlaganje sitnica u kabini i to na 28,6 litara.\nIpak, ono što je još važnije su tehnološka unapreðenja. Tako je novi Duster dobio kameru koja pokriva više uglova oko automobila, sistem za upozorenje na druga vozila u mrtvom uglu, vazdušne zavese sa strane, karticu za beskontaktno otkljuèavanje i startovanje motora i automatske farove.\nKljuè-kartica, jedna od novina na Dusteru II\nZa vožnju van asfalta, na strmim trenima, tu su sistem pomoæi prilikom spuštanja niz padinu i asistencija prilikom polaska uzbrdo.\nDuster je opremljen i sistemom za nadziranje rada 4x4 pogona, kompasom i sistemom koji pokazuje ugao pod nagiba vozila u realnom vremenu.\nNovi Duster u evropske prodajne salone stiže tek 2018, do kada æe biti poznata i njegova cena, a proizvoðaè je najavio da æe ovaj SUV i dalje biti veoma pristupaèan.\nPogledajte video o dizajniranju unutrašnjosti Dustera:\nMeni je neuporedivo lepši od nove vitare, koja deluje kao sklepana dizajnerski. Verovatno je i sveukupno bolji auto ili makar u klasi. E sad ko je alergièan na amblem..tu nema pomoæi. Ili ima, neka izvuèe koju hiljadu evra više za amblem.\n(Maja, 15. septembar 2017 20:17)\nPo zemljama persijskog zaliva se voze najviše Toyote i Hyundai, pa Chevy Ford i GMC. Zaprepastila me je i brojnost Dacia, sa Renoovim grbom. Nemaca ima na nivou statistike greške, nisu se pokazali kao pouzdani na suncu i pesku. Dacia jeste, a ovde je svaki auto prašinar, pa i ime odgovara.\n(Pera, 15. septembar 2017 15:45)\nTi si ga veæ vozio pa znaš da je vitara MNOGO kvalitetniji auto?\nMeni nešto govori da je ovo bolji suv od vitare..ali saèekajmo testove.\n(proizvoljne izjave, 15. septembar 2017 15:30)\nNije mi jasna ta ideja da se prodaja vozila meri po tome koliko ste ih videli svojim ocima. Ima sajt sa detaljnom statistikom po zemljama i modelima, moze se videti jasno. Npr, u prvih 30 modela u Nemackoj nema nijednog Dacijnog vozila. U Francuskoj ima cak dva u prvih 20: na 6. mestu Sandero sa 56 hiljada komada i Daster na 13 mestu sa 36 hiljada.\n(T, 15. septembar 2017 12:54)\nŽivim u Lionu. Videla sam Daèiju 5-6x za sve ove godine. Taèno je da se brojèano prodaje više nego kod nas, ali u Francuskoj se proda 150 daèija meseèno, a u istoj klasi 900 Yeti-ja, a èak 1200 Tiguana, 2000 Suzukija SX4. Toliki broj Daèija èini 0.1% tržišta. To jeste mnogo više komada nego kod nas, ali mnogo manje u procentima nego kod nas. Francuzi nisu toliko bogati da kupuju jeftine stvari. I pritom, kad dodjem u BG vozim Sandero. Šta æe mi bolji auto, kad 2x godišnje dodjem po 20ak dana na odmor\n(Lela, 15. septembar 2017 10:32)\nPošto si se lièno našao pogoðenim,uzmi lepo svoj auto pa ga zavari u drvo i veruj da æe tebi i tvojim saputnicima biti super.\nLepo sam napisao da sam gledao sopstvenim oèima,nisam napisao da sam èupao èoveka iz Daèije i da nisam mogao da otvorim vozeèeva vrata?Jel treba i da ti navodim sve njegove povrede iako je bio vezan i otvorio se airbag?\nZnaèi to što voziš nije ništa specijalno,pomiri se sa tim.Usput,i ovo što ja vozim isto tako nije ali ja sam makar realan.\n(bu!, 14. septembar 2017 23:14)\nKo je pustio tu buvu da se daci vozi preko nije mi jasno. Ako sam je negde i video onda je to u slucajevima gde je drugi auto i to samo drugi auto u porodici! Odakle taj mit da ljudi koji imaju biraju daciu naspram drugih boljih automobila.\nSta vi mislite da je "zapad" neka druga dimenzija, drugi svet? Sta bi vi uzimali da imate 25k evra samo za auto, daciu za 15k ili neki bolji auto za 20-25? Podjite od sebe.\nTamo gde je i jedini auto u porodici to su porodice u rangu onih koje kod nas jedva ali jedva prezivljavaju.\n(Pera, 14. septembar 2017 22:36)\nMeni i dalje nije jasno sta ce ljudima offroad vozila? Razumem pojedince koji se redovno voze neasfaltiranim putevima ali sta je sa ostalima? Cemu zrtvovanje stabilnosti i ekonomicnosti?\n(rog, 14. septembar 2017 19:14)\nIma nekih koji se javljaju na svakom tekstu o Dusteru i pominju stari NCAP test. Evo linka pa neka svako pažljivo proèita o èemu se radi ima i PDF da se skine [link]\nIzgubio je poene tj. i zvezdice jer nema adekvatnu zaštitu za pešaka, nema ESP ili sl. u standardnpj opremi èak i zato što su mu se prilikom testa posle udarca otvorila vrata na prtljažniku. Nije savršen ali sad uporedite sa nekim drugima pa æete videti da oni koji imaju samo elektronske dodatke kao ESP a isti nivo zaštite na lutkama izmeren imaju više zvezdica. Oni koji imaju signalizatore da zadnji pojasevi nisu vezani isto dobijaju više. Oni koji bolje štite pešaka ako ga udare imaju više poena. Nije da mi je skroz nebitno ali sa tim manama mogu da živim i vozim.\n(Prašinar, 14. septembar 2017 13:57)\nAko æemo realno u ovoj rubrici "Auto" se komentarišu vozila koja 95% graðana Srbije može samo da sanja. Potpuno nebitno da li je u pitanju Audi, Mercedes, Toyota ili Daèija. Èak verujem da se onaj minimalni procenat ljudi koji može da kupi ove automobile uopšte ne bavi pisanjem komentara o njima, jer nemaju vremena za to. Ipak treba zaraditi novac za te automobile.\n(Sale, 14. septembar 2017 12:58)\nVlasnik Dustera 1.6 od 2011., ukupno 112.000km\nDobre strane: Veliki gepek, ima mesta za noge, pouzdan benzinac, lagan menjaè, preglednost unazad.\nLoše strane: Potrošnja u BG 11 litara (ugradio plin, oko 14 litara plina), Loše uraðene obloge, velika buka kamenèiæa tokom zime, klima ne može da rashladi auto (crna boja), dopunjavao klimu svake sezone, otpalo staklo retrovizora (sreðeno u garantnom roku), boja probila iznad gepeka i iznad šoferšajbne, radio izgubio slova na display-u.\nDanas kada bih davao 13.000€, svakako da bih uzeo nešto što se zove japanac.\nmožda sam trebao da uzmem Yeti, ali je bio skuplji oko 1.500€ sa istom opremom. Ponovo Daèiju? Ne, iz gore navedenih razloga.\n(Gliša, 14. septembar 2017 11:28)\nSad mi je žao što sam pre 4 godine kupio nov Sandero Stepway...Još je mlad auto da ga prodajem ili dam po sistemu staro za novo.Moram saèekati još koju godinu i onda uzimam Dastera,benzinca.Ništa bez Dacie.Za malo para dobiješ dobar auto!\n(eh..., 14. septembar 2017 11:20)\nNe znam nikoga ko je nezadovoljan sa Daciom.Jeste jednostavan auto,ali se retko kvari.Ako taksisti voze Dacie,to mora biti izdržljivo i pouzdano.Zar ima išta važnije od pouzdanosti?Šta da radim kad mi stane 15 godina star Audi?Da sednem i da plaèem,eto šta.Dacia daje 7 godina garanciju.Novo je ipak novo,ko god ima pristojnu platu,ne treba da okleva,daš uèešæe i dobiješ beskamatni kredit i...U stvari,zašto ja reklamiram ovde Daciu?Moram da im tražim procenat! :-)\n(novo je novo, 14. septembar 2017 11:11)\n@Boban (I ovo æe da se primi kod Srba. K'o Škoda.): Nece, jer su Srbi snobovi. Medjutim vec se stara generacija primila i kod Francuza i kod Nemaca i kod Svajcaraca, Engleza itd...\n(DC, 14. septembar 2017 11:04)\nNisam onaj koji æe kupiti Dustera ali kapiram zašto ga ljudi kupuju.To je stvar kompromisa,želiš jeftino vozilo (ne po srpskim standardima) ali da bude novo i da može da siðe na neki makadam bez problema.\nOno što æe mi uvek biti problem je bezbednost,koliko god NCAP testovi znaju biti povremeno retardirani ipak ovaj auto neæe dobiti više od 3 zvezdice jer jednostavno ne zaslužuje.Na žalost,kod nas je uvek prioritet cena pa malo koga zanima šta se dešava kad zvekneš u drvo sa Daèijom.Videh sopstvenim oèima kako se ponaša Logan pri takvom udarcu sa nekih 50ak na sat,otprilike kao automobili pre 20ak godina sa dodatkom airbega koji je spasao vozaèa od sigurne smrti jer gužvanje karoserije da se apsorbuje energija udara jednostavno ne postoji.Naravno da nije rešenje kupiti 10 godina star BMW i ne održavati ga,to mu onda doðe na isto a verovatno i gore stanje od nove Daèije.\nPozdrav ostrašæenim komentatorima koji i dalje misle da je sve to isto samo se razlikuje znaèka na haubi,probaj,vozi,uživaj pa onda prenesi svoja iskustva.\n(bu!, 14. septembar 2017 10:19)\nNajbolji auto je nov auto, tako da ostaje da vi pljujete po daciji koji jeste jeftin auto ali i kvalitetan. U evropi ljudi kupuju dacije i kao taxi vozila. Srbijanci opametite se nije vw i audi najbolja marka i oni se kvare a glavno pitanje servis. Uporedjujete dacija servis ovlasceni sa neki tako nazovi "servis" za vw na primer. Uporedite realno ovlasceni sa ovlasceni crno na crno. Pa ta dacija zamena velikog servisa je vise nego pristupacna ako je na crno od vw skoda audi na crno. Vise od 70% nemackih marki kod nas je neispravno jer nemamo kvalitetan tehnicki pregled. A o tome dal je lep ili ruzan to ne treba da se diskutuje. Pozdrav\n(Renault-team, 14. septembar 2017 09:43)\nŠta ste se ulovili pogona 4x4 kada ih se puno više proda sa prednjim pogonom nego sa 4x4? Inaèe taj 4x4 je iz Nissana i pokazao se izvrsnim. Ima ga naša gorska služba spašavanja i èovjek mi kaže da su jako zadovoljni. Auto ih doveze èetvoricu sa brdo opreme u planinu sve dok ima smisla uopæe iæi autom. Dalje može samo pješice. Ali kažu da ih nikada nije ostavio na putu niti su zapali u snijeg da nisu sami mogli dalje.\nGlavni aduti Dustera su prostranost, udobnost i cijena. Do sada mu je minus bio unutrašnje ureðenje što je rješeno i zvuèna izolacija za što tek treba vidjeti. Duster ima skraæeni mjenjaè pa veæ na 130 km/h ima dosta buke u vozilu pa veæina po autocesti vozi 110-120 jer im je ugodnije. Vjerojatno je i da retrovizori na staroj verziji stvaraju buku vjetra.\nNekada je Dacija (prvih 5-6 godina) imala starije motore od Renaulta, ali sada u potpunosti prati najnoviju motorizaciju.\nOni kojima su image, šminka i jurnjava na prvom mjestu neæe kupovati Dacije. Ostali, uglavnom obiteljski i racionalni ljudi imaju dosta za razmišljanje i vaganje koji auto kupiti. A Dacije tu sigurno ima šta za ponuditi.\n(Ivan ZG, 14. septembar 2017 09:10)\nMeni ovo više lièi na redizajn nego na novi model.\n(Nemanja, 14. septembar 2017 09:06)\nNe verujem da je znatno losiji od konkurencije... Cena je problem , i cena odrzavanja. Manje vise 15 000 hiljada evra je mnogo. Nasi ljudi dizu kredite za polovan golf 4 ili peugeot 307 sa ovih placeva koji kosta do 3000 evra pa opet tesko.\n(Maxx, 14. septembar 2017 08:20)\nNajžalosnije je to da veæina komentatora, najverovatnije, ni nema auto niti su vozili bilo šta bolje od nekakvih primeraka koji spadaju u punoletnike ili bar u mlaðe maloletnike. Sve po sistemu "imali nešto bolje od golfa dvojke".\n(ZAZ 966, 14. septembar 2017 08:19)\nRumun pa Rumun !\n(Samo svaba, 13. septembar 2017 23:47)\nposto li je u Rumuniji,nije daleko da se ode po njega?\n(koja, 13. septembar 2017 21:46)\nkoliko zvezdica na ncap testu? izguglajte\n(alx, 13. septembar 2017 21:17)\nUKUCAJTE NA google NISSAN TERANO INDIA,\nisto auto, samo deset puta ljepsa nego Dacia\n(Amfilohije, 13. septembar 2017 21:04)\n@Petar> apsolutno si u pravu. Posto zivimo u evropi mislimo da ga je Dacija napravila za izvoz a u stvari napravio ga Renault za Rusiju i Brazil i ostatak da se prodaje u Evropi kao Dacija.\nSto se dizajna tice, nista revolucionarno. Iskopiran Jeep Compass od napred and Jepp Renegade svetla od pozadi.\nKao daily driver za losije puteve stvarno nije los.\nNije mi jasno sto ga u Evropi ne nude sa 2.0 benzincem kao Renault Duster u Rusiji i Brazilu.\n(Darko Petkovic, 13. septembar 2017 20:42)\nCovece,koliko mrznje na jednom mestu..\n(Z, 13. septembar 2017 20:38)\nJa u Nemackoj konstantno vidjam Dacije, brojke o prodaji same po sebi govore, tako da se ne pravimo mnogo pametni... Na Zapadu za nekih 5 plata mozete kupiti nov i moderan auto sa svom potrebnom opremom. Dakle, kao u Srbiji kada bi za 2000eur mogli da vozimo novu Daciju. Te price napravljen na ovoj platformi, ovaj deo je iz prethodne generacije nekog Renaulta... malo ljude zanima\n(dak, 13. septembar 2017 20:37)\nNiva je niva , ovo je 0\n(Axezr023, 13. septembar 2017 20:37)\nDa li neko od komentatora vozi ili je vozio Daciu?\nDa li mislite da ako imate 9000 eura odete i iskeširate Daciu ili možda imate 4-5000 eura i uzmete kredit za još 3-4000?\nDžaba meni polovan BMW kad nemam 40 hiljada dinara da ga registrujem i još ko zna koliko novca da bude potpuno ispravan. Za tih 40 hiljada ja preðem na plin 7000km od 12-13k km koliko preðem godišnje.\nDa, vozim Daciu 0,9tce+LPG.\nDa li mislite da je 1 MILION ljudi koji su kupili Duster prve generacije naivno ili možda zaista znaju za šta im treba NOV auto i koliko to žele da plate?\n(jooko, 13. septembar 2017 19:44)\nvlado .automobil ponekad sluzi za prevoz ljudi po losijem terenu.njivama. letnjim putevima.selima.brdima....mogu do jutra da ti nabrajam .inace auro je skroz prijatno iznenadjenje. bravo za daciju a ne ko mi srusili svoju fabriku\n(miki, 13. septembar 2017 19:39)\nAuto sam godinu dana gledao na slici i mastao. Treba mi mlad auto, pouzdan, izgled oprema i ostalo mi nije biloo bitano. Ovaj dzip je stvarno pouzdan i stvarno ima odlican pogon. Onda odem u salon, sednem u auto i istog trrnutka izadjem razocaran. Ne vredi, definitino ne bih dao te pare a njega. A o polovnim da ne pricam, auto star 5 godina 10h evra. Ne ide nikako odlucio se za sedicija...\n(raks, 13. septembar 2017 19:27)\nDa je najbolji auto na svetu, ne bih ga kupio zbog odvratnog imena - Prasinar\n(kiri, 13. septembar 2017 19:17)\nŠta je ovo? I dalje brava kljuèa ispod ruèke na vratima!\n(Total, 13. septembar 2017 19:13)\nI ovo æe da se primi kod Srba. K'o Škoda.\n(Boban, 13. septembar 2017 19:11)\na , jelte , kako æe te alufelne da izdrže vožnju po brdskim putevima , po kamenjaru , suvim reènim koritima ili po traktorskom putu ? E pa nije ovo auto za toooooo....ovo voziš do kafiæa i parkiraš ga za stolom\n(darko, 13. septembar 2017 14:42)\nNije ovo auto da se sa njim ide do kafiæa (ma da može) ali nije ni za vožnju po suvim reènim koritima,kamenjaru,traktorskom putu i slièno.\nZa takve pustolovine treba ozbiljno terensko vozilo.Daster je dobar za put do vikendice gde je ista od glavnog puta udaljena par stotina metara makadamskog puta i slièno.\n(0321, 13. septembar 2017 18:37)\nEkstremno je ružan sa zadnje strane, mislim na ova zadnja svetla ko na Jeep-u Renegade. Šteta velika, jer mi se svidja kako izgleda unutra i sa prednje strane. U kvalitet izrade i materijala neæu da ulazim, jer ne znam da li su ga poboljšali u odnosu na prošli model, za sada mogu samo dizajn da komentarišem. Ako bude koštao ko prošli modeal, biæe dobra kupovina. Al ako poèetna cena bude 14000-15000 evra, to je veæ precenjen auto. Ali bez obzira na cenu, ja ga nikada ne bih kupio zbog tog zadnjeg dela.\n(Svetski Mega Car, 13. septembar 2017 18:26)\nRece pufna da nije dovoljno da ovaj auto bude 2-3000eura od konkurencije? Cini mi se pufno da nece tebe da pitaju za misljenje.\n(timer, 13. septembar 2017 18:16)\n@ BGD, 13. septembar 2017 14:45\nU cemu 500l treking moze da bude sposobniji od Dustera? Vozilo sa pogonom na prednje tockove sposobnije od vozila sa vecim klirensom opremljenog pogonom na svim tockovima? Ovo samo kod nasih komentatora mozes da procitas...\n(Nemanja, 13. septembar 2017 18:07)\nOvo sto se vidi na slici je auto u full opremi,u osnovnoj verziji koja ce kostati 12,13k evra bice mnogo drugacije spolja i unutra. Ni felne a ni displej. Ne vredi ovaj auto te pare.\n(Munru, 13. septembar 2017 18:02)\n(Beclija, 13. septembar 2017 17:59)\nDobro, meni se ovaj auto ne svidja, niti mislim da je za pliæi džep, ali prodati milion komada, to je za respekt! Ako milion ljudi kupi i smatra da je to dobar auto i da nije skup, ko sam ja da to kritikujem, a da nikada nisam ni seo u Duster!\n(Ce, 13. septembar 2017 17:45)\nrekao bi èovek po komentarima, ovo je zemlja aristokrata koji vekovima žive u gradovima, a sada imaju primanja kao švajcarski lekari.\nDacia bedž je nepoželjan a plastika unutar vozila ne sme da se vidi - koža i piano lak samo.\n(reziel, 13. septembar 2017 16:43)\n"Мисли да вози озбиљан ауто.." Не да мислим него је стварно тако.Боље половна Тојота,Мазда,Ауди...макар и 10 ѕтар у фул пакету него ово.Ако се са том идејом крене,одвоје паре да се доведу у ред или нађу добра кола....доживљај је немерљив.Ово су веома јефтино збуџена кола са много компромиса....да буду јефтина.После 5 годинс се најбоље види нашта личе и как тешмо налазе купца..д\n(џиги бау, 13. septembar 2017 16:37)\nPrema iskustvu u vožnji Dustera - ovo je odlièan terenac. I tu mislim na ozbiljne terene a ne one fensi makadame sa reklama. Poreðenje sa FIAT 500L nema nikakvog smisla jer FIAT je (zgodan) VAN sa "offroad" šminkom. Moderni SUV-ovi su uglavnom skupi i uglavnom nisu TERENCI veæ za gradsku vožnju i prate modu. Ako æemo racionalno, DUSTER koriste, izmeðu ostalih, ljudi koji treba da se udobno prevezu od A do B, siðu sa asfalta, sigurno se dalje dovedu do odredišta C i ne žele da se stresiraju oko ogrebotina ili oko svakog èešanja o stenu kao kod terenca od 50k ili 70k evra. Publika za ovo je široka (avanturisti, poljoprivrednici, inženjeri, izvoðaèi radova, ribolovci, lovci, ljudi sa vikendicama u planini, planinari, biolozi, itd.) i Duster je pun pogodak.\nJoš jedna napomena - ove alu-felne su naravno za gradsku vožnju. Alternativa je stari dobri èelik sa malim poklopcima. Izgleda sasvim ok.\n(dragan, 13. septembar 2017 16:24)\nKad bi jos bilo pristupacnih auta na Evropskom trzistu. Svi brendovi su podigli znatno cene, tako da ima praznina u segmentu automobila vecih od punta i clia u cenovnom rangu od 10.000€ do 20.000€\n(Polo, 13. septembar 2017 16:12)\nKao nekakav lowfi Land Rover disco. sport. Bar iz profila I napred..\n(Guest, 13. septembar 2017 15:48)\nALu felne kao alu felne nisu sve istih legura. Naravno na sportskim automobilima nisu te "alu felne" u potpunosti ni od aluminijuma vec kombinacije vise metala, pa nacina obrade itd. Cak se i na vojnim verzijama nekih "dzipova" koriste "alu felne" danas, sto u razvijenim Evropskim zemljama tako i preko. Dakle to moze biti problem a ne mora jer zavisi od kvaliteta felni.\nOno sto je problem je sto je auto i dalje na prastaroj platformi koja nije pretrpela obilne izmene jer da jeste trubili bi o tome ihaha a cena je visa za koliko, 15%? Dakle nova verzija je nesto lepsa, savremenija u visu tih svetala, unutrasnjosti sa multimedijom, verovatno malo kvalitetnijim mateirjalima i proverenom tehnikom ali kljucna unapredjenja su izostala.\nNo oni su verovatno analizirali trziste i zakljucili da je to dovoljno u odnosu na konkurenciju.\n(Drajver, 13. septembar 2017 15:31)\nPostoje i bolje ponude od Dustera, za gotovo identican novac:\n1) Suzuki Vitara\n2) Fiat 500L Treking\n3) Fiat 500X\nSvi navedeni modeli su napravljeni mnogo kvalitetnije, savremeniji su i daleko bolje drze cenu prilikom preprodaje.\n(Kobaja Grande, 13. septembar 2017 15:14)\nOvi idu stopama Zastave. Nasminkaj ono sto se pravo vec 10 godina i prodaj ga kao nov proizvod. Mada i svi oni golfovi od 5 pa nadalje se ne razlikuju medjusobno. Uzas.\n(mile rizik, 13. septembar 2017 15:11)\nNije sramota voziti ovaj auto, ali ovo je za ljude nezainteresovane za kola. Pre bih išao peške nego vozio Daèiju, Opela, Kiu.\n(driver, 13. septembar 2017 15:02)\nОпљуваше га Срби, и седоше у свој Голф 3 нов нов нов...\n(маркеђани, 13. septembar 2017 15:00)\nKakva navala botova konkurencije i prodavaca polovnjaka.\n(strašno, 13. septembar 2017 14:59)\nVrhunski auto. P.S. nisam cinican!\n(comment, 13. septembar 2017 14:54)\nZa te pare, mnogo bolji, opremljeniji, sposobnoji, lepsi kvalitetniji, udobniji FIAT 500L TREKING.\nAKO NE VERUJETE, zakazite besplatne probne voznje.\n(BGD, 13. septembar 2017 14:45)\nBio bi interesan pre 20 godina sada nema nikakve sanse da konkurira modernim SUV modelima.\n(com, 13. septembar 2017 14:34)\nMeni nikad nisu bili jasni ljudi koji hoæe da se mangupiraju kako voze džipa a onda kupe Daciu. Ako veæ ne možeš da voziš normalnog džipa, kupi onda sedan ili minivan za iste pare koliko košta krš od Dacie.\n(Vlada, 13. septembar 2017 12:54)\nNije uvek "mangupiranje". SUV sve više voze upravo najneiskusniji vozaèi, poèetnici i žene. SUV ima daje oseæaj bezbednosti koji im nedostaje u saobraæaju. Daster je tu veoma dobro pogodio psihologiju i novi mentalitet; "ženski auto" više nije mali gradski, nego tenk. Plus, ne sme da bude polovan, nego nov. Tu Daster uskaèe kao idealno rešenje.\n(CATAPA, 13. septembar 2017 14:25)\nOvakav dizel sa 4x4 pogonom ce ici preko 18.000 evra. Za te pare bih uzeo Tiguana 2015 i vozio bih mnogo ozbiljniji auto.\n(mup, 13. septembar 2017 14:22)\nPlastikaner.Nije smesno tragicno je.\n(ja, 13. septembar 2017 14:10)\nDuster, sada lepši, noviji, moderniji i 15 % skuplji.\nPlatforma iz 2004. identièna platforma sa prvog Logana.\nI samo zato, ne, ne i ne.\nZa taj novac (poèetna cena 13.990€...) ... ...\n(LAcity®, 13. septembar 2017 13:26)\nMože li neko da mi objasni kako je Daèija 4X4 WD A NEMA REDUKTOR ZAR ONA NIJE 4x4 AWD?\n(Vasilije, 13. septembar 2017 13:21)\nI dalje samo tri zvezdice na onom sigurnosnom testu?\n(sasa, 13. septembar 2017 13:18)\nAuto je 30% ljepši izvana i duplo ljepši iznutra. Nije ništa revolucionarno, ali je dovoljno dobro da se dobro prodaje iduæih 4-5 godina.\nUz super motor 1.5 sa 110 KS ili ovaj sa 115 KS na plin - odlièno.\nPrognoza - poveæanje prodaje.\n(Ivan ZG, 13. septembar 2017 13:11)\nŠteta što je ružan\n(Yugo, 13. septembar 2017 13:08)\nNije bas sasvim komsijski a ne bih rekao ni da je za plici dzep. Ne verujem da neko plitkog dzepa moze da odvoji 13-14 hiljada evra za automobil. S obzirom koliko nudi uopste nije jeftin a jeste dobar izbor za ljude kojima je potreban 4x4.\n(Trle, 13. septembar 2017 12:56)\nDrago mi je zbog Dacie, ocekivao sam nesto, dobio sam nista, prepisali VW recept, i bice rast prodaje sto je najvaznije...\n(amfilohije, 13. septembar 2017 12:50)\nNe razumem komentare "ali to je ipak Dacia i rumunski auto". Taj rumunski auto je sa prethodnim modelom Dustera dokazao da je mašina koja dobro ide, pouzdan, ne kvari se i ima odliènu upravljivost, kao i solidnu udobnost. Da li vi znate šta znaèi prodati milion automobila jedno jedinog modela za 7 godina? To je pokazatelj koliko je taj model bio dobar i kvalitetan. Ako vi patite od toga da imate neki prestižan znak na svom automobilu, onda se to zove kompleks niže vrednosti i prilièno je uèestala pojava u Srbiji. Francuza, Nemca i Austrijanca nije sramota da vozi Dustera, jer zna šta je šta je platio i dobio i služi mu za ono što je platio. Dok æe Srbin uvek pre da kupi istrošeni 10-15 god. star BMW i Mercedes i da misli kako vozi dobar auto samo zbog znaka.\n(brm, 13. septembar 2017 12:47)\nSvetska fora je u tome da su neki napravili krizu, a onda nam dali mogucnost da kupimo jeftinije, "low-cost", a ta "jeftinoca" se siri i raste i poskupljuje pa ce nam opet za par godina ponuditi neki novi "low-cost" - iz neke jos siromasnije zemlje...\nInace, automobilska industrija je teska prevara: Ford je negde 1910 ima benzinski motor koji je trosio oko 7 l/100 km, a evo, 2010 Fordov motor trosi 7 l/100km. Dakle napredovalo se samo u oblik pepeljare i sedista. Ili se oni malo zezaju sa nama, kad vec mogu?\nNaravno da je "glava" industrije jedna, a da su firme samo ekspoziture koje razmenjuju "noviotete" ili dizajn, ona ista industrija koja nam prica sale na temu "fosilnih goriva", ekologije, nemogucnosti pronalaska nove energije (hidrogen radi odavno, a oni nam daju mrvice) - kao i politika - klasicna mafijaska prica.\n(Pera, 13. septembar 2017 12:35)\nModerno i moæno, pravi auto za bespuæa i avanturu. Snažan, a malo troši, 4x4... Bukvalno Land Rover Defender za pliæi džep.\n(SRBIJA, 13. septembar 2017 12:19)\n@Luka Dacija je veca nego FAS. Radi 13.800 ljudi. Osim sklapanja automobila sklapaju i menjace za Reno. A u Rumuniji je i dizajn centar, centar za logistiku za modele koji se sklapaju van Rumunije i test centar. To i dalje nije rumunski auto kao sto ni Fiat nije srpski, ali izgleda da veci deo posla obavljaju u Rumuniji nego Fiat kod nas.\n(T, 13. septembar 2017 12:17)\nLjudi gde nalazite te cene, pa osnovna verzija je 12k evra, 450e boja i 400e produzena garancija. Najskuplja verzija bez boje i garancije 18k evra. To uopste ali uopste nije malo za aktuelni duster.\nKako kome treba, nekome kome tipski treba takav auto nije problem dati 15k evra ali ja licno ne vidim da je ovo pogodan izbor za recimo porodicni auto jer ima kvalitetnijih i udobnijih. To sto je dobar izbor za poljoprivrednike i ekipe EPS-a je neka druga prica.\n(Drajver, 13. septembar 2017 12:13)\nS obziorom da je stari sa 4 vazdušna jastuka i doboš koènicama pozadi koštao kao stari S kros sa sedam jastuka i diskovima, da je trošio 3 litra više i bio 30 kilometara sporiji,iamo 2 zvezdice manje na Euroncap testu, mislim da novi ne bi smeo da bude skuplji od 12.000.Daèija je radna mašina, nije auto, i ne sme da košta kao auto.\n(Vozaè, 13. septembar 2017 12:09)\n(M., 13. septembar 2017 11:54)\n@Petar Dacia je rumunska koliko je i Fiat srpski\n(Luka, 13. septembar 2017 11:50)\nBravo za Reno i Rumune jer su od nièega dobru prièu napravili!Kamo sreæe da im je neko poklonio Zastavu sa subvencijama.\n(Dragan, 13. septembar 2017 11:43)\nMi se i dalje sprdamo sa Rumunima,ali ne kapiramo da je ista ta Rumunija svetlosnu godinu ispred,ne samo nas,nego i citavog Balkana.Sto se tice auta,odlican je,prethodni model je bio izrazito ruzan,ali ovaj je vec lepotan i odlicna investicija,narocitao ako ne bude prelazio 13k evra.\n(Dikson, 13. septembar 2017 11:25)\nRumunija je za Srbiju Amerika. A nekad je bilo obrnuto\n(Petar, 13. septembar 2017 10:56)\nCini se da su u ovaj novi Duster ubacili nesto malo bolje materijale u unutrasnjost automobila i sada bi to mogao da bude solidan auto. Ovaj automobil ne bi smeo da kosta iznad 12-13 hiljada eur sa dobrom opremom. Ja to gledam iz ugla prosecnog poznavaoca kola. Ako bih hteo da vozim bolji auto, tj poznatiji i kvalitetniji brend, vec za 16 ili 17 hiljada moze se uzeti Ford kuga koja izgleda 2 puta bolje, ili Nisan quasqai. Takodje, Opel Mokka i jos nekoliko brendova. Nije dovoljno da Duster bude jeftini 2 ili 3 hiljade eura. Ovakav auto bi u danasnjim okolnostima platio najvise 12 hiljada eur i ni dinara vise. Ipak je to Rumunija i Dacia\n(Pufne za frezenkovanje, 13. septembar 2017 10:56)\nKonacno enterijer lici na nesto..\nA sta biste vi dobar SUV pun opreme za 10k??\n(Amerikano, 13. septembar 2017 10:48)\nza plici dzep? dobar naslov ali losa pesma!\n(crvenkapa, 13. septembar 2017 10:41)\nNije bio nesto posebno sad redizajniran gomila opreme u cena sigurno oko 15\n(Naki, 13. septembar 2017 10:33)\n(Smuleco, 13. septembar 2017 10:18)


Putna isprava - Pasoš - strana 4 - Dokumenta za putovanje - Putovanja.info\nKada sam promenila prezime, promenila sam i ličnu kartu ali ne i pasoš jer mi u tom trenutku nije bio potreban... Obzirom da planiram letovanje za koje mi je pasoš potreban, da li moram promeniti i pasoš ili to nije neophodno? Da li je neko upoznat sa tim?\nNe moras da menjas. Ja sam posle svadbe isla na dva putovanja u inostranstvo sa starim pasosem i novim prezimenom.\nInace, muz je promenio prebivaliste i otisao u sup da promeni pasos a oni crkli od smeha i rekli-Ma, bas nekog briga u inostransvu gde ti zivis, stedi pare! Pre toga sam ja telefonski dobila istu informaciju ali smo hteli za svaki slucaj i licno da proverimo. :)\nI ja sam izvadio pasos sa uverenjem iz MKR koje je bilo oslobodjeno taksi. Teta u kabini za slikanje mi je rekla, "pa, ne moze sa ovim, ovo nije za pasos, vidite da ima pecat oslobodjeno placanja?". S obzirom da sam cekao sat vremena sa decom u zagusljivoj cekaonici, mislim da joj je moj izraz lica bio dovoljan da ne cacka dalje. Pitao sam je da li je to vazeci dokument, izdat od ovlascenog organa i ako jeste (a jeste) ne vidim u cemu je problem. Na kraju je rekla "dobro, progledacu vam kroz prste ovaj put".\nU principu, to je samo njihovo izd*kavanje, izvod je izvod, ma kako mi dosli do njega. Meni je taj izvod ostao od ranije, kada su mi trazili izvod iz MKR na uvid. I sta sad, da pored vazeceg izvoda vadim novi? Cibe, bre!\nAko neko pametan u MUP-u bude insistirao, trazite im da vam daju pismeno obrazlozenje zasto su vas odbili. Recite da vam to treba jer treba da idete na sluzbeni put, pa vam je potrebno opravdanje zasto niste dobili pasos. Cim treba da stave svoje ime na papir, svi ti vajni birokratski junaci se povuku kao misevi.\nNe dajmo da nas ... za nase pare!!!\nIzmenjeno 8 maj 2014 (Ginter)\nHocu da menjam prezime na pasosu, da li ima sanse da dobijem pasos za dve nedelje (bez veze), ili da vadim s vezom, kao sve ostalo u ovoj zemlji.\nZa koliko ste dobijali pasose regularno?\nJa sam vadila pasos u aprili rekli su za destak dana tako je bilo.\nPostavljeno 22 maj 2014 (izmenjeno)\nU policijskoj stanici Zvezdara pasos je gotov za 7 dana. Ja sam pre neki dan predala papire za bebin pasos. Nego ljudi ja sam u velikoj dilemi 1 juna se vencavam a vec 28 juna putujem, uospte ne znam da li da se cimam jurim i hvatam veze da izvadim novi pasos zbog promene prezimena. Da li oni uopste na granici mogu da vide da sam promenila prezime?\nIzmenjeno 22 maj 2014 (maca...)\nJa sam putovala vise puta sa pasosm na devojacko prezime, a karta avio sa novim prezimenom. Bitno je da sa sobom nosis vencani list.\nDoduse, meni su predlagali da rezervisem kartu na ime iz pasosa i tako putujem, onda te niko nista ne pita.\nJa sam mesec dana posle vencanja isla dva puta preko granice sa starim pasosem. Uzivaj!\nAl zaista, zašto si i rezervisala onda karte sa novim prezimenom ???\nZato sto zivim u inostranstvu i sva dokumenta su mi na novo prezime, pa da izbegnem razjasnjavanja najbolje mi je da rezervisem kartu na ime koje mi je u ostalim dokumentima, a nosim vencani list koji mi uvek traze kada vide da se prezime ne slaze. I sve bude ok.\nHvala svima na odgovoru Sad mi je lakse jer ne moram da menjam, jos sam juce saznala da moram da cekam da mi opstina u kojoj se vencavam u sistemu ubaci promenu prezimena da bih mogla da izvadim nove izvode, jer sam rodjena u grudom gradu a ne u onom u kome se vencavam, niko ne zna za koliko dana to bude gotovo, tako da necu da se cimama oko toga. Posle odmora cu sve na tanane da promenim.\nDa, prvo moras da prijavis brak, pa da oni to procesuiraju, pa da izvadis izvod iz maticne knjige rodjenih i drzavljanstvo sa novim prezimenom. I onda licna karta, pa pasos. Komplikovano. Vise puta sam se pokajala sto sam uopste menjala prezime :)\nDa, prvo moras da prijavis brak, pa da oni to procesuiraju, pa da izvadis izvod iz maticne knjige rodjenih i drzavljanstvo sa novim prezimenom. I onda licna karta, pa pasos. Komplikovano. Vise puta sam se pokajala sto sam uopste menjala prezime\nOvo meni vec prolazi kroz glavu toliko da sam htela da promenim zapisnik i ostavim moje :)\nMislim da je o promeni prezimena vec sve receno, i nekoliko puta, ali ne savetujem nikome da putuje sa kartom na jedno, a dokumentom na drugo ime. Na britanskoj ili bilo kojoj drugoj kontroli bi vam se smejali da im pokazete serpski vencani list, zapravo, vec na cekiranju vam ne bi prihvatili dokument sa razlicitim imenom. Nikoga nije briga da li vi menjate ili ne menjate prezime, ali dokumenat se prilaze upravo zato da bi Pera Peric dokazao da je Pera Peric, a ne Pera Jovic.\nNa britanskoj ili bilo kojoj drugoj kontroli bi vam se smejali da im pokazete serpski vencani list, zapravo, vec na cekiranju vam ne bi prihvatili dokument sa razlicitim imenom. Nikoga nije briga da li vi menjate ili ne menjate prezime, ali dokumenat se prilaze upravo zato da bi Pera Peric dokazao da je Pera Peric, a ne Pera Jovic.\nSamo srpski ili bilo koji vencani list?\nNe znam za britanski, ja nikada ne bih ni pokusala da putujem uz vencani list.Sumnjam da bi gubili vreme citajuci bilo koji vencani list na jeziku koji ne poznaju (ne samo Britanci). Da li bi kod nas neko mogao na uvid da da kineski ili holandski vencani list? Cisto sumnjam.To sto u necijem vencanom listu stoji jedno prezime, a u pasosu drugu, je nebitno. Bitno je da se prezime u pasosu i karti poklapaju (i ne razumem, uopste, zasto bi neko davao drugo ime pri kupovini karte).\nPa podrazumeva se da ce vencani list biti preveden na engleski. Ja sam gore dala primer zasto sam koristila razlicita prezimena. I uvek kada vide razlicito prezime, ja im dam vencani list, oni pogledaju i sve je ok.\nTo je uobicajna praksa, zene nekad ne promene prezime u pasosu godinama. Bitno je samo da putuju sa vencanim listom i sve ce biti ok. Hocu samo da kazem da to nije izuzetak, raspitujuci se shvatila sam da ljudi to masovno rade. Otud i moja smelost da uradim isto i nikada nisam naisla na problem, a putovala sam i interkontinentalno na taj nacin, a i u EU.


Čovek od pepela : Ivan Ivanji\nU „Čoveku od pepela“, svojevrsnom umetničkom zaveštanju, Ivanji kao da diže ruke od svoje književne misije, želi da samoga sebe „amnestira od uspomena“ i dozvoljava da mu misli, odmarajući se, blude, u sasvim slobodnoj, asocijativnoj igri sa delima nemačke književnosti; zamišljajući kako se iz pepela žrtava Buhenvalda rađa novi (monstruozni) borac protiv „sveopšteg gubljenja pamćenja“, on pokazuje kako se život (misli, osećanja) i smrt svakog pojedinca odražavaju na sudbinu čovečanstva, kako „zavisimo od onoga što sami stvorismo“ i kako prošlost određuje budućnost.\nIvan Ivanji (1929) autor je dese\ntak romana, nekoliko pripovjedačkih i publicističkih zbirki, kao i knjige eseja Nemačke teme. Njegov roman Čovek od pepela bavi se bitno njemačkom temom ? žrtvama poznatog koncentracionog logora Buhenvald. Buhenvald leži pored Vajmara, u Vajmaru je živio najveći njemački pjesnik ? Gete. Zar ima „njemačkije" teme od ove?!U bilješci o piscu stoji da je Ivanji (dječak od 15 ?16 ljeta) 1944. i 1945. godinu proveo „kao Jevrejin u koncentracionim logorima Aušvic i Buhenvald, kao i u radnim komandosima Buhenvalda." Nijemci su poslije rata ostatke Buhenvalda na brdu Etersberg pretvorili u memorijalni centar. Preživjele logoraše pozivali su o godišnjicama osloboćenja logora da na licu mjesta učestvuju u „ritualima sjećanja" na preživljene užase. Tako je i Ivanji mnogo puta posjetio Memorijalni centar Buhenvald. Naravno, i Vajmar. Njegov roman temelji se na doživljajima preživjelog logoraša kao posjetioca Memorijalnog centra (posljednja posjeta 2006. godine). Glavni junak i narator romana je tako sam pisac, ukoliko ne uzmemo da je glavni junak svih konclogora bila zapravo sama Smrt koja se tu samoprodukovala na nečuveno inventivan i plodan, industrijski način. Baš kao pravi „majstor iz Njemačke" (Celan).Najznačajniji dogaćaj u romanu jeste otkriće 701 urne sa pepelom spaljenih leševa logoraša. Te urne su otkrivene tek 1997. meću gredama dotrajalog krova bivšeg krematorijuma. Pošto su bile otvorene, pepeo je najvećim dijelom već bio izvjetrio, a ostaci su uz ekumensku ceremoniju sahranjeni u zajedničku grobnicu.Predstava pepela u koji su spaljivanjem pretvoreni toliki ljudski leševi razbudila je piščevu fantaziju kao rijetko kada, na provokativan i književno plodotvoran način. (Ivanji je tako prevladao iskušenja memoarsko-feljtonističke proze o logoru, mada se pismo tih žanrova osjeća u romanu.) Iz pahuljica pepela javljaju se glasovi buhenvaldskih „mrtvih duša". Nastaje svojevrsno fluidno biće, oblak, avet koja uznemirava savjest živih („Napašćemo njihovu zaboravnost, jačati snagu njihovog sećanja").To biće postaje fantomski „čovek od pepela", tvorevina mašte koju sam pisac uporećuje sa Homunkulom iz Geteova Fausta.Interesantno je da se u romanu pojavljuje i Horhe Semprun, logoraš i potonji slavni pisac, kojeg Ivanji, začudo, predstavlja u vrlo neprijatenom kontekstu, kao „jednog od njih", budući da je Semprun, igrom sudbine, i sam odlučivao o životu i smrti u logoru.\n2006; latinica; 20 cm; 144 str.; 86-7979-177-6;\nIzdavač: Stubovi kulture; 2006; latinica; 20 cm; 144 str.; 86-7979-177-6;\nDoživotno osuđen na Buhenvald\n“Čovek od pepela”, novi roman Ivana Ivanjija, evocira piščeve uspomene na nacistički logor Buhenvald (u kome je tokom 1944. i 1945. godine bio logoraš), grad Vajmar (značajan kao poetski “Olimp” slavnog Getea), brdo Etersberg i na niz događaja i ličnosti vezanih za ova mjesta. Pišući o Vajmaru iz doba kada je bio kulturno stjecište obrazovanih Njemaca, i iz doba Drugog svjetskog rata, kada je bio poznat po holokaustu, Ivanji je prikazao svu surovost istorije koja se prelama na jednom mjestu i predstavlja u dva različita lica. Ovu knjigu objavili su “Stubovi kulture”.\nSvake godine na dan oslobođenja logora Buhenvald, njemačka vlada organizuje pomen žrtvama. Među poznatim bivšim logorašima, koji odsjedaju u hotelu “Elefant” su pored našeg sagovornika i Eli Vizel, Imre Kertes, Horhe Semprun.\nVaša knjiga “Čovek od pepela” 1999. godine je objavljena na njemačkom jeziku, godinu dana prije nego što će Vajmar postati prijestonica evropske kulture. Da li je verzija na srpskom, prevod ili iznova napisana knjiga? Dodali ste epilog?\n- Knjiga je napisana na njemačkom sa namjerom da bude promovisana u Vajmaru prije nego što će početi program tog grada kao prijestonica kulture. Tako je i bilo. Pokušao sam da je pišem provokativnim jezikom koji se, nadam se, povremeno oslanjao na Geteovo i Šilerovo, a ponekad na esesovsko vrijeme. To je bilo nemoguće doslovno prevesti sa svim aluzijama u skrivenim citatima i zbog toga sam se gotovo šest godina mučio sa srpskom verzijom dok nijesam bar nekako našao i jezički pristup onom što pokušavam da kažem. I - jeste - epilog je naknadno napisan za srpsko izdanje, jer sam i poslije štampanja njemačke verzije nekoliko puta bio tamo, gotovo svake godine me pozivaju tako da u šali govorim da sam očigledno ipak “doživotno osuđen” na Buhenvald.\nNa krematorijumu bivšeg logora u Buhenvaldu, 1997. godine vršena je restauracija krova i tom prilikom nađene su 701 urne sa ljudskim pepelom. Dakle, pune 53 godine taj pepeo bio je neotkriven? Imate li Vi neku svoju verziju toga zaista čudnog događaja?\n- Nije potrebna moja verzija, tako se dogodilo, krov nije popravljan sve to vrijeme. Direktor memorijalnog centra, profesor Folkard Knige, mi je za događaj javio telefonom, zamolio da govorim pri činu sahrane pepela. Poslije toga u hotelu moja žena mi je rekla: “Šta ste to uradili, pomiješali ste sav taj pepeo?” Cio roman - ako je to roman - moja je verzija događaja.\nOd pepela spaljenih ljudi koji je pomiješan i zajedno sahranjen Vi ste napravili fantomski lik - lik nastao iz međusobne reakcije gena iz pepela. Duhovi progovaraju i poput aveti spuštaju se na Vajmar. Kako shvatiti dijaloge tih ubijenih ljudi? Kao opomenu, malo je! Kao sjećanje na sramnu mrlju čovječanstva, još je manje. Kako onda...?\n- Razumijem pitanje, odgovor ne znam. Ne mislim čak ni da je ta knjiga pokušaj odgovora.\n“Čovek od pepela” sadrži dosta reklo bi se mini eseja na njemačke teme: o Geteu, Šileru, Geteovom hrastu, Vajmaru, ali Vi posebno insistirate na demonskom u Geteovom djelu. Zašto?\n- U prvoj varijanti rukopisa bilo je još mnogo više esejističkog, ali su me moj austrijski izdavač, Aleksandar Potika, i moj sin Andrej nagovorili da ne pretjeram u tom pravcu. Bio sam nesiguran da li je to što sam napisao roman, ali i moj austrijski i moj beogradski izdavač, Gojko Božović, uvjeravali su me da se ta priča tako može nazvati. Zašto insistiram na demonskom kod Getea? Pa ja ga tako razumijem!\nVajmar i brdo Etersberg značajni su za njemačku književnost i istoriju kao mjesto gdje se sudaraju zlo i umjetnost. A šta o tome kaže obični Njemac, danas?\n- Šta je to “običan” Njemac, običan Srbin ili Crnogorac. Uostalom, u mojoj knjizi postoji odgovor na to pitanje, daju ga likovi krovopokrivača, njegove žene, Korone, djece koja posjećuju memorijalni centar Buhenvald... Ne umijem bolje da odgovorim, nego što sam pokušao njihovim riječima i mislima. Ali kao protivtežu imamo i “neobičnog Njemca”, direktora memorijalnog centra, koji je jedan od glavnih junaka knjige.\nPitate se: “Da li je Homunkul, kako ga Gete opisuje, rođak mog čoveka od pepela, a ne samo Mefista?” A, da li nalazite odgovor na to pitanje?\n- Jeste, rođaci su.\nU ovoj knjizi izražavate sumnju u opšte znanje, pa i sopstveno. Kažete: “Sve sam manje ubeđen da išta znam. Umreću kao neznalica”. U knjigama Starog zavjeta postoje stihovi koji govore o ništavilu u čovjeku, o tome koliko je čovjek mali i nejak u odnosu na Opšte Znanje, ali i Opšte Zlo. Kakav je bio put vaše spoznaje slabosti čovjeka, pogotovo intelektualne?\n- Odgovor neće biti originalan. Bojim se da što je stariji svaki čovjek sve više shvata da je samo uobražavao da nešto zna. Nijesam svjesno aludirao na Stari Zavjet.\nU “Čoveku od pepela” pominjete da je i Karl Maj u svoja tri romana pisao o balkanskim klancima. Koga je to “prorok” Maj personifikovao u svom liku Vinetua, a koga u likovima Old Šeterhenda i Old Šurehenda?\n- Naslovi dva romana Karla Maja su “U zemlji Skipetara” i “U klancima Balkana”. Kod nas je manje poznato da je Karl Maj objavio preko pedeset romana, a samo jedan dio je vezan za Indijance i likove kao Old Šeterhend. U romanima koji se događaju “na Istoku”, u Arapskim zemljama sa kojima on brka i “Zemlju Skipetara” njegov junak, Njemac, koji potsjeća na Old Šeterhenda i Old Šurhenda zove se Kara ben Nemzi. O tome kako Karl Maj shvata tu zemlju koju geografski opisuje relativno tačno, a radi se pretežno o Makedoniji i Kosovu, ne o Albaniji (na primjer, pominje Vardar, Bregalnicu, Strumicu, Dojransko jezero, Prizren, Skoplje), objavio sam esej u Njemačkoj koji do sada nijesam ni preveo ni ponudio na našoj strani, a o Karlu Maju opširnije sam pisao u svojoj knjizi eseja “Nemačke teme” objavljenoj u izdanju “Nolita” još 1975. godine. Uzgred, Karl Maj je sva svoja znanja crpio iz enciklopedija, ništa nije proučavao, a ni znao seriozno.\nNa njemačkom jeziku uskoro se pojavljuje Vaš roman “Staljinova sablja”. O kakvom romanu je riječ?\n- Nijesam još siguran kada će i da li prvo na njemačkom ili na srpskom biti objavljen moj roman “Staljinova sablja”, ako rukopis ikada bude završen. Radi se o sablji koju je Staljin poklonio Titu, za koju ne znamo gdje je sada, trebalo bi da bude u muzeju u kome su svi pokloni Titu, tamo je zavedena, ali ni direktorka je nikad nije vidjela. Ja sam je nekad davno vidio u stalnoj postavci, ali nije važna sablja, nego njena simbolična vrijednost. Pokušavam da napišem “krimić” koji se događa u naše vrijeme, koji polazi od tragične pogibije dvojice naših gardista u “tajanstvenom objektu” u Ulici Teodora Drajzera u Beogradu, a radnja se odvija još i u Beču, pred Vukovarom, centrali CIA u Lengliju, SAD, Izraelu, Egiptu, Saudijskoj Arabiji i ni sam još nijesam siguran gdje još.\nTRAGEDIJA PRINCEZE MAFALDE SAVOJSKE\nZa princezu Mafaldu, kćerku italijanske kraljice Jelene i unuku kralja Nikole i jedinoj ženi koja je stradala u muškom logoru Buhenvald, pišete da se Crna Gora nikada nije interesovala. Italija je to učinila... Pretpostavljam da su ovakvim konstatacijama prethodila i razmišljanja o uzrocima te nebrige Crnogoraca za unuku svoga kralja?\n- Za mene je posebna tragedija Mafalde Savojske što je jedina žena spaljena u krematorijumu u Buhenvaldu, a to što je iz kraljevske loze samo je dodatna pikanterija. Ja sam i inače republikanac, pa me ne uzbuđuju ni loza Savoja, ni Petrovića. Žao mi je što ni Crna Gora ni Srbija ne vode brigu o svojim građanima koji su stradali u logorima, o čemu ima dosta riječi baš u epilogu koji ste pomenuli.\nIskustvo koncentracionog logora, koje je pretrpeo kao petnaestogodišnji dečak, potpuno određuje Ivanjija kao pripovedača; čitavog života nastojeći da, kako i sam kaže, „opisuje činjenice“ bez patetike ili cinizma, on je postao istrajni proučavalac ljudske prirode na drastičnom primeru masovnog zločina i (uzbuđeni) učitelj istorije za koga su svi podaci podjednako važni. Čeznući za jasnom polarizacijom dobra i zla, autor je umoran i razočaran: zbog sluđijuće nestalnosti istorijskih istina, činjenice, kojih se on oduvek pridržavao, toliko su užasne da su nedokučive i jeziku i razumu; dželati su lako postajali žrtve, a žrtve bezumni mučitelji, Geteov „poetski Olimp“ (Vajmar) se pretvorio u poprište nezamislivog varvarstva (Buhenvald), a gasna komora je u praksi bila –revolucionaran naučni pronalazak. U „Čoveku od pepela“, svojevrsnom umetničkom zaveštanju, Ivanji kao da diže ruke od svoje književne misije, želi da samoga sebe „amnestira od uspomena“ i dozvoljava da mu misli, odmarajući se, blude, u sasvim slobodnoj, asocijativnoj igri sa delima nemačke književnosti; zamišljajući kako se iz pepela žrtava Buhenvalda rađa novi (monstruozni) borac protiv „sveopšteg gubljenja pamćenja“, on pokazuje kako se život (misli, osećanja) i smrt svakog pojedinca odražavaju na sudbinu čovečanstva, kako „zavisimo od onoga što sami stvorismo“ i kako prošlost određuje budućnost.\nPoigravajući se sa granicama između istorije i legende, memoara i romana, Ivanji je sačuvao dečačku začuđenost užasom, koja je inspiracija, ali i kob (bodljikava žica oko) njegove proze; dajući sebi oduška, on se (pesnički) vodi prema osećanjima, svedočeći da vreme ništa ne leči i da je zaborav (prećutkivanje) vrsta zločina.


Dizajniranje radnog mesta nakon korona virusa - Delight Office\nPovratak na posao kod većine ljudi učiniće da se osećaju dosta drugačije.\nPromene se u početku mogu osjećati nestvarnima, jer ljudi nose maske, razdvojeni su pregradama i izbegavaju fizički kontakt – nema više uobičajenih pozdrava rukama, zagrljaja ili rukovanja. Možda će biti malo usamljeni jer će mnogi naši saradnici i dalje biti kod kuće, dok preduzeća vraćaju zaposlene u fazama/valovima, ali s vremenom će se pojaviti novo “normalno”. Postoji mnogo pretpostavki o tome kako “normalno” će se nastaviti u budućnosti, ali znamo da će globalna pandemija COVID-19 zauvek promeniti radno mesto. Pred nama je prilika da kancelariju učinimo još boljom nego što je bila pre krize.\nVal – odgovaranje u sadašnjosti\nNeposredni prioritet za kompanije, univerziteti i zdravstvene organizacije je da vrate ljude na posao što je brže i sigurnije moguće. Ljudi su iscrpljeni od privatnih i ekonomskih uticaja koje je pandemija uvela u njihove živote. Prioritet je vratiti se na posao kako bi osigurali sebe i svoje porodice, ali jedino ako se osećaju sigurni za povratak. To znači da organizacije treba da reorganizuju radna mesta onime čime raspolažu danas, koristeći dostupne upute zdravstvenih i nadležnih institucija, kako bi osigurali povratak prvog vala zaposlenih – do 50% – u potpunosti sigurno.\nIdeje za dizajn: Razumne strategije uključuju praktikovanje fizičkog distanciranja , poput pomeranja stolova i uklanjanja stolica, dodavanja prepreka, poboljšanja mera čišćenja i sigurnosti, kao i podrške onima koji duže rade kod kuće.\nVal – kratkoročno planiranje\nKako se prvi val zaposlenih bude prilagodio, preduzeća mogu započeti sa sprovođenjem promena radi rekonfiguracije radnog mjesta koje će se osećati prirodnije i omogućiti povratak većeg kapaciteta zaposlenih. Naučnici će naučiti više o tome kako se ponaša koronavirus što će pomoći organizacijama za kratkoročni plan.\nIdeje za dizajn: Ovo bi moglo uključivati nove prostorne rasporede kako bi fizička distanca bila ugodnija, poput dodavanja novih elemenata radnim stanicama, poput stakla ili viših panela. Uvešće se nove tkanine koje nisu osetljive na izbeljivanje. Putovanja će verojatno biti ograničena neko vreme, što znači da radno mjesto treba pružiti puno više opcija i to boljih opcija za videokonferencije. Neke će organizacije i dalje podržavati rad od kuće kao strategiju za smanjenje gustoće na radnom mestu, dok će druge alocirati nekretnine na nove načine.\nVal – pogled u blisku budućnost\nČini se da pandemija kondenzira vreme, a dani se osećaju poput nedelja. Dakle, “daleko” možda i nije tako daleko. Biće neophodno da se ne vratimo tamo gde smo bili, već da krenemo napred, budemo otporni i napredujemo. Dok ponovo osmislimo radno mjesto, zdravstveno utemeljena rešenja biće integrisana s novom tehnologijom kako bi se osigurala sigurnost zaposlenih i još veći nivo njihove dobrobiti.\nIdeje za dizajn: To znači da paradigma za planiranje vođena gustoćom i troškovima mora biti promenjena – misleći pritom na prilagodljivost umesto trajnosti, fleksibilno umesto fiksnog. Ljudi imaju potpuno novu zahvalnost što su zajedno i žele osetiti obnovljeni osjećaj zajednice. Virtualna i fizička iskustva okupće ljude na nove načine kako bi stvorili osjećaj pripadnosti.


Nejasan način uključivanja NVO u rad skupštinskog odbora za dalje unapređenje izbornog i drugog zakonodavstva | PCNEN\nNejasan način uključivanja NVO u rad skupštinskog odbora za dalje unapređenje izbornog i drugog zakonodavstva\nObjavio/la PCNEN Analize&Mišljenja 22. Nov. 2018. | 19:16\nMedia centar predao je Odboru za dalju reformu izbornog i drugog zakonodavstva prijavu za učešće u radu ovog skupštinskog tijela. U sklopu prijave podnijeti su i dosadašnji predlozi izmjena medijskih zakona (Zakona o RTCG i Zakona o medijima) kao i analize iz oblasti medija koje je do sada uradio Media centar. Media centar je iskazao zainteresovanost da pruži podršku izmjeni medijskih zakona kojima treba da se unaprijedi ambijent za sprovođenje narednih parlamentarnih izbora.\nFer uslovi za sprovođenje izbora ne postoje kada su zarobljene ključne medijske institucije, a to su nacionali javni medijski servis, RTCG, i Agencije za elektronske medije. Media centar smatra da nema fer uslova za održavanje izbora ukoliko RTCG skriva informacije od građana i građanki, ukoliko neobjektivno i propagandistički izvještava u interesu vladajuće partije, kao što je sada slučaj. Samo profesionalan RTCG, jednako udaljen od svih političkih partija i drugih centara uticaja, može ispuniti zakonom propisan zadatak u korist svih građana koji ga i finansiraju. Nema fer uslova za održavanje izbora ukoliko se ne sankcionišu elektronski mediji koji ne poštuju profesionalne principe i standarde i koji godinama služe kao batina za sve one koji se usude da krtikuju vlast. Agencija za elektronske medije treba, konačno, izmjenama i sprovođenjem zakona da bude oslobođenja uticaja vladajuće partije. Samo profesionalna Agencija za elektronske medije može osigurati poštovanje profesionalnih standarda i spriječiti satanizaciju i degradaciju, po pravilu, opozicionih političara. Ne može se govoriti o jednakim predizbornim uslovima za vlast i opoziciju ukoliko se dozvoljava pojedinim elektronskim medijima da u kontinuitetu neprofesionalno izvještavaju o radu političkih partija bez bilo kakvih sankcija.\nMedia centar ukazuje na činjenicu da skupštinski Odbor za dalju reformu izbornog i drugog zakonodavstva nije uspostavio bilo kakve jasne kriterijume na osnovu kojih će izabrati 3 predstavnika NVO za učešće u radu ovog tijela.\nNejasno je zašto skupštinski Odbor nije omogućio svim zainteresovanim NVO koje imaju ekspertizu u pojedinim oblastima rada ovog tijela, da učestvuju i predstave svoje stavove na sjednicama kada se razmaraju specifične tematske oblasti. Ovo tim prije jer predstavnici NVO nemaju pravo glasa u ovom Odboru. U Crnoj Gori ne postoje NVO koje imaju objedinjenu ekspertizu u oblasti usko-specijalizovanih izbornih propisa, medijskog i drugod zakonodavstva relevantnog za rad Odbora. Poslanici koji učestvuju u radu Odbora će biti u prilici da biraju predstvnike NVO na osnovu partisjkih interesa pa je izvjesno da će u radu Odbora izostati ekspertiza u pojedinim oblastima rada ovog tijela.\nSkupština Crne Gore godinama odbija da uredi način učešća NVO u radu tijela ovog državnog organa, pa će, moguće, i ovaj proces biti praćen različitim reagovanjima i interpretacijama. Izbor predstavnika NVO u Odbor biće znak koliko se vlast i opozicija zaista ozbiljno bave vraćanjem povjerenja u izborni sistem.\nGoran Đurović, direktor Media centra\nObjavio/la PCNEN na 19:16. Objavljeno u Analize&Mišljenja. Možete pratiti sve odgovore na ovaj post kroz RSS 2.0. You can skip to the end and leave a response. Pinging is currently not allowed.


LIJEPA ŽADE JE PRIJE 15 GODINA DOŽIVJELA TEŠKU NESREĆU: Evo kako danas izgleda, NEĆE VAM BITI DOBRO KAD VIDITE! – Svakidan\nLIJEPA ŽADE JE PRIJE 15 GODINA DOŽIVJELA TEŠKU NESREĆU: Evo kako danas izgleda, NEĆE VAM BITI DOBRO KAD VIDITE!\nBrazilska serija “Zabranjena ljubav” bila je omiljena u regionu prije 16 godina.\nGlavni lik tumačila je Giovanna Antonelli, koja danas ima 41 godinu i majka je troje djece. Serija je snimljena 2001, a na našim kanalima je prikazivana 2002. i 2003. godine.\nŽade je arapska djevojka koja se nakon smrti svoje majke seli k očevoj porodici u Maroko. Lucas je romantičan mladić, Diogov brat blizanac i sin moćnog poduzetnika Leonidasa Ferraza.\nKada Lucas i njegova porodica provedu praznike u Maroku, Lucas slučajno upozna Jade kada je ona pokazivala sluškinjama arapski ples koji je naučila od svoje majke. Tada se među njima probudila ljubav. Međutim, kulturne razlike im ne dopuštaju da budu zajedno, pa traže načine kako da se potajno sastaju.\nKada je u pitanju njen ljubavni život, glumica je proživjela pravu dramu.Prije 20 godina se udala za publicistu Rikarda Medinu, kojeg je upoznala u srednjoj školi. Razvela se od njega 2001, a onda se već naredne godine udala za kolegu Murila Benisija.\nNju i njenog drugog muža pratili su u stopu, pa je 2004. Žade sa suprugom doživjela saobraćajnu nesreću. Okrivila je fotoreportere za sve, a u bolnici se saznalo da je u drugom stanju. Rodila je 2005. sina Pjetra, a 2007. je okončala drugi brak.\nUplovila je u brak i treći put, udajom za Leonarda Norijegu, sa kojim je 2010. dobila bliznakinje Sofiju i Antonelu.\nIZDATO HITNO UPOZORENJE, POVUKLI SU OVAJ PROIZVOD: Ako ste ga kupili ni slučajno nemojte jesti


Prognoza vremna za naredne dane: Evo kad u BiH očekujemo novi snijeg – Bh-index\nPrognoza vremna za naredne dane: Evo kad u BiH očekujemo novi snijeg\nDruštvo Datum: 06.12.2018.\n06/12/2018 by Redakcija\nU većem dijelu Bosne i Hercegovine sutra će biti pretežno sunčano uz malu do umjerenu oblačnost.\nPo kotlinama Bosne i uz riječne tokove bit će s maglom i sumaglicom. Tokom poslijepodneva i u večernjim satima doći će do porasta naoblake. Vjetar u Bosni slab, južni i jugozapadni, a u Hercegovini će prijepodne puhati slaba bura, a poslijepodne slab jugo. Jutarnje temperature od -3 do 2, na jugu od 4 do 8, a dnevne od 7 do 11, na jugu od 10 do 14 stepeni.\nU BiH u subotu, 8. decembra, bit će oblačno vrijeme s kišom. U višim područjima Bosne i na planinama očekuje se prelazak kiše u susnjažicu i snijeg. Poslijepodne padavine će prestati u Posavini i Krajini, a u večernjim satima i u ostatku BiH, uz postepeno razvedravanje. Jutarnje temperature od 1 do 7, na jugu od 6 do 11, a dnevne od 4 do 9, na jugu od 10 do 14 stepeni.\nPreporučeno za vas: Prije dvije godine u Brčkom našao torbu sa 100.000 eura, a nagrada je došla sada\nU BiH će u nedjelju, 9. decembra, jutro biti pretežno sunčano. Po kotlinama Bosne bit će s maglom i niskim oblacina. Tokom dana doći će do postepenog porasta naoblake. Krajem dana i u večernjim satima očekuje se kiša, a na planinama snijeg. Jutarnje temperature od -4 do 2, na jugu od 2 do 8, a dnevne od 6 do 12, na jugu do 14 stepeni.\nU Bosni će u ponedjeljak, 10. decembra, biti umjereno do pretežno oblačno vrijeme, a u Hercegovini pretežno sunčano. U Bosni povremeno može biti slabe kiše. Jutarnje temperature od -1 do 5, na jugu od 4 do 8, a dnevne od 4 do 10, na jugu od 10 do 14 stepeni, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda BiH.\nZnate li zašto su automobilske gume crne boje?\nŠta se krije iza vijesti da je porodici iz Srbije koza pojela 20.000 eura