Slobodan je obrisao oglas i blokirao me kada je video da je uhvacen. Ocena i komentar se odnose na prodaju njegovih srebrnih kasika. Prodao mi je dve srebrne kasike za koje je tvrdio da imaju preko 100 grama srebra koje sam ja uredno platio. Slucajno sam ih odneo zlataru na proveru koji mi je rekao da su posrebrene, bezvredne i bez adekvatnog ziga. Mislim da za ovakve treba imati imati odgovarajuci sistem zastite kupaca kao sto sam ja.\nCovek posle mesec ipo dana koriscenja predmeta,navodno neko mu rekao da simbol glave ne oznacava srebro,nijedan komad nisam prodao a da nisam proverio kod zlatara i pored zigova,sta reci covek nepoverljiv i nesiguran, Opomena svima za saradnju,jos mi dao negativnu za police sto nemaju veze sa predmetom koji je kupio,koristio preko 40 dana .


Početna > Ideje i saveti > Vrednosti nekretnina ne čekaju da ih se rešite – Same padaju!\nby Dragan Stajic - 18. oktobra 2013. 18. oktobra 2013. 3\nSigurno se sećate, ne tako davnog vremena kada smo čuvaili, ulagali, popravljali i tako spašavali svoje kuće i kuće roditelja od propadanja a spremali ih za neko naše mirnije sutra. Deci bi ostavili naše veće, novije, a nama je i to, što smo nasledili dovoljno veliko.Šta nama treba: dve sobe – jedna za nas, a jedna kada nam deca dođu ( a sve ređe dolaze).\nManji su troškovi za grejanje, a veća je bašta, tu ćemo mi njima (deci) posaditi malo krompira, malo luka i paradajza (da ne kupuju u gradu) a i nama će ostati.\nDeca jednom otišla, više puta se vraćala, sada ređe, ne mogu da dođu – rade. Kucerine prazne, čekaju, čekaju malo bolje sutra.\nNE čekajte, odmah tabla – „NA PRODAJU“, sutra je kasno, ima stotine porodica pre VAS koji su rešili da prodaju. Uradite to zbog njihovog sutra, da se oni (deca) snađu, za manji stan, za manje troškove tamo negde.\nKrenite gradom, svaka druga kuća je na prodaju. Svaka druga ništa ne vredi, svaka druga je za rušenje, ima samo plac. Da li ste videli negde dizalicu, mešalicu za beton, skele za zidanje, da neko stavlja gradju i da diže crep? Retko. Zovite nas da slikamo.\nU Srbiji, u unutrašnjosti, cene kuća i stanova su pale. Jedni su NEŠTO čekali (da ce biti bolje), drugi su mislili da ce dočekati (to bolje), treći da će se deca vratiti i tu zaposliti. Za sada NIKO od njih NIŠTA nije dočekao.\nŠta su uradili u Novom Sadu, Subotici, Beogradu, Valjevu, Vrnjackoj Banji, Zlatiboru?\nSPUSTILI SU CENE SVOJIH NEKRETNINA ZA 20 – 40%. Ali to su gradovi i mesta u koje još neko dolazi, a šta je sa gradovima iz kojih samo odlaze? Da li je 40 % dovoljno da se neko zainteresuje i za Vašu nekretninu? Tamo su stanovima i kućama, koje su dobili od firmi ili podigli kreditima, a njih je inflacija pojela za 5 godina odredili NOVE – MANJE cene. Znali su da ako budu stajale neodržavane, prazne, poješce ih vreme, opelješice noćni posetioci, pa tek onda neće vredeti NIKOME – ništa.\nU Vašem a i našem gradu je drugacije:\nNjihov odgovor je uvek isti: MI ne žurimo, nije nam hitno i ne moramo da prodamo. A to, baš i nije uvek tacno – VOLIMO DA SE NADIGRAVAMO a zaboravljamo da je jako malo onih drugih kojima baš sada trebaju naših 160m² i to u ovome gradu ili selu. Cenu smo sentimentalno odredili: kredite u marke, marke u eure, eure u plate, plate u potrebe i sada nemamo NIŠTA, imamo samo želju da se REŠIMO nepotrebnog. Veliki kvadrati, primaće i gostinske sobe, beskorisne šupe i šupice, postali su prošlost. Trosobni i dvoiposobni stanovi sada su svakog prvog, kada stignu računi, noćna mora i igre bez granica.\nŠTA DALJE? Kako se rešiti nerešivog? Pogledom u buducnost. Sagledati šta se dobija a šta gubi. Gubi se deo prošlosti, deo ugrađenog rada, otplaćenih kredita, deo gde smo SVI nekada BILI srećni i srećno živeli.\nŠTA SE DOBIJA: novi dom gde bi trebali ponovo da živimo kao ljudi, gde bi nam naše potrebe bile iste sa našim mogućnostima, a da, možda bi i deci mogli pomoći makar tako da im nismo na „teretu“.\nRazvoj prometa nekretnina i posredovanja u Srbiji\n3 thoughts on “Vrednosti nekretnina ne čekaju da ih se rešite – Same padaju!”\n20. oktobra 2013. u 10:45\nSvasta! Od kad se glavni proizvod na trzistu nekretnina, stan ili kuca, definise kao roba koja je nekome nepotrebna, koja je visak i koje neko zeli da se resi? Zaboga, to je proizvod koji je i te kako u potraznji, pogotovo u gradovima kao sto je Beograd. Koliko znam cena se odredjuje ne samo po strukturi i starosti stana, kvalitetu gradnje, itd., vec i prema lokaciji i njenoj atraktivnosti, koliko su blizu sve vazne stavke kao sto su skole, vrtici, prodavnice, zatim blizina autoputa i glavnih saobracajnica, autobuskih stanica, itd. Vasi saveti da ljudi daju svoje stanove u bescenje samo da bi ih se resili cini da vas dozivimn kao neozbiljnu agenciju. Pa vi ste agenti prodaje, valjda je vas zadak da potencijalnim kupcima priblizite prave vredonsti stanova koje prodajete ili posredujete u prodaji, da im priblizte sta time dobijaju u odnosu na procenjenu vrednost stana. Pa vi bi ste trebali da se polomite od truda i oko kupaca i oko prodavaca, da sa njima idete i obilazite, drugim recima da RADITE i zaradite svoj procenat ukoliko se postigne kupo-prodaja. Ali ne, kao poslednje lencuge i paraziti, koji prstom nece da mrdnu, a da ne govorim o mrdanju gluteusnih misica i odizanju istih sa kancelarijske stolice, sve „karte“ polazete u spremnost vlasnika da bude poslednja budala i da svoju nekretninu za bud-zasto, cime vi dobijate nesto, a vlasnik nista. Izvinite, ko ce da proda stan ako ne mora? Pa pre cu da ga pustim da propadne ili ako nema kome da pripadne poklonicu ga nekom siromasnom, nekoj deci iz sirotista, bilo kome. Al’ da ga dam u bescenje zato sto lenstine poput vas nece da se potrude – e pa nece da bidne!\n16. januara 2014. u 13:01\nKoliko je autor članka u pravu, svedoci moj primer. Dve godine sam prodavao stan u centru Niša i pritom se naplacao dazbina, nadajuci se da cu ga prodati po ceni koja je bila 2008. godine. Kada sam cenu spustio na 640 eura kvadrat prodao sam ga za mesec dana……\n16. februara 2014. u 20:02\nGospodin Stajić ima pravo, cene nekretnina u Srbiji su previsoke.\nCene nekretnina u Beogradu i okolini su astronomske. Beograd nije Njujork a Batajnica nije\nGospođi Mileni preporučujem da se izvini gospodinu Stajiću. On nije nikakav parazit, već čovek kojise bavi prodajom nekretnina. On prodaje kuće kao što pekar prodaje hleb. Ako on, koji živi od od te delatnosti uviđa da su cene nerealne, onda bi prodavci trebali da razmisle o njegovom predlogu.


ZZJZ Pirot: Počela vakcinacija protiv kovida, još 24 novozaražena u Pirotskom okrugu | Pirot Info\nNaslovna LOKALNA SAMOUPRAVA Dimitrovgrad ZZJZ Pirot: Počela vakcinacija protiv kovida, još 24 novozaražena u Pirotskom okrugu\nZZJZ Pirot: Počela vakcinacija protiv kovida, još 24 novozaražena u Pirotskom okrugu\nDanas su domovi zdravlja sa područja Pirotskog okruga preuzeli Pfizer-BioNTech Covid-19 vakcine i otpočela je vakcinacija za zaposlene u kovid bolnici i kovid-ambulantama domova zdravlja, kao i za zaposlene u Domu za smeštaj starih lica u Dimitrovgradu i za zdravstvene radnike na prijemno-trijažnim odeljenjima domova zdravlja, prema unapred sačinjenom planu za ovu nedelju.\nU najnovijem izveštaju Zavoda za javno zdravlje Pirot se precizira da su registrovana još 24 nova slučaja koronavirusa, dok su u Opštoj bolnici u Pirotu preminula dva lica – jedan iz Dimitrovgrada i jedan iz Pirota.\nU saopštenju stoji da je Pirotu zaraženo 14, u Beloj Palanci 7, u Babušnici 2 i u Dimitrovgradu jednao osoba.\nU laboratoriju “Vatreno oko” u Nišu na PCR testiranje danas su poslata 24 uzorka.\nOd početka epidemije do danas na teritoriji Pirotskog okruga koronavirus je potvrđen kod 3.027 osoba, po gradovima: Pirot 1.876, Bela Palanka 509, Babušnica 345 i Dimitrovgrad 307, a od posledica Covida-19 preminulo je 128 lica.\nU Opštoj bolnici Pirot leče se 34 pacijenta: 20 iz Pirota, 7 iz Babušnice, 5 iz Dimitrograda i 2 iz Bele Palanke, kažu u Zavodu i ističu da se intenzitet prenošenja virusa u populaciji postepeno smanjuje.\nKompletan izveštaj ZZJZ Pirot za 13. januar možete pogledati OVDE.\nPrethodni tekstZZJZ Pirot: Počela vakcinacija protiv COVID-a\nSledeći tekstVIDEO: Dimitrov – Epidemiološka situacija u Dimitrovgradu daleko povoljnija nego prethodnih nedelja


Za sve klince koji su propustili Dan Republike *(VIDEO) – modričaINFO\nHome / MAGAZIN / KULTURA / Za sve klince koji su propustili Dan Republike *(VIDEO)\nin KULTURA, REGIJA, STIL I ZANIMLJIVOSTI November 29, 2015 1,063 Views\nRetko koji državni praznik se “toliko primio” među građanima bivše SFRJ kao ovaj. U spomen na davna vremena, bez obzira na stavove o bivšoj nam državi, podsećamo vas na ovaj praznik u reči i slici…\nPIONIRI, SVADBE I STRADANJE SVINJA\nMasovni običaj među jugoslovenskom mladeži bio je i da se svadbe zakazuju na taj državni praznik, da bi slavlje bilo još veće. To je bio jedini događaj koji je mogao prosečnog Jugoslovena na dan kad se kod kuće sedi, jede, pije i gledaju partizanski filmovi, istera iz kuće…\nNi deca nisu bila zanemarena. Najveće ushićenje vladalo je kod prvaka koji su na taj dan postajali pioniri. U školama su pravljene priredbe, polagala se zakletva, čitali su se sastavi kojima su prethodnih dana učiteljice “besomučno mučile” đake, da smisle što bolji hvalospev na temu “Drug Tito”…\n“Znali smo da se budimo uz urlik svinja dok ih stariji vataju i kolju, mi deca smo obično virili kroz prozor, čekali da počne filmski maraton, grejali se uz babine krofne. Stariji su uz kuvanu rakiju, gledali crtaće kojih je bilo više nego običnim danima. Mini raspust od 7 dana, kod matorih u firmi uvek neka lova, višak, svašta nešto, j…m li ga, alaj smo gruvali”, kaže jedan beogradski forumaš u komentaru na 29. novembar. “Kad sad kažem mojoj deci da je nekad bio jedan crtać u 7 i 15, spomenem im partizanske filmove gledaju me kao da sam odlepio. Možda i jesam, ispeglajte ovo minusima da se vratim u tranziciju”, navodi on.\nKakva su vaša sećanja na ovaj dan? Da li ste imali prilike da ga doživite?\nVideo koji slijedi nije u sklopu prednjeg priloga. Dodat je kao dopuna sadržaja o kojem se govori i kao lijepa muzička numera.\nJosip Broz Tito Jugoslavija SFRJ 2015-11-29\nTagged with: Josip Broz Tito Jugoslavija SFRJ\nPrevious: Moguće povlačenje srpskih predstavnika iz institucija BiH\nNext: HO Srcem za Modriču: Pomoć za bolesnu Dragicu Ilić iz Tolise


VAŽNOST ŽELUDAČNE KISELINE | Blog Vesne Mihajlović\n← U PRIPREMI UHICENJE OBAME I LIDERA “SVJETSKE VLADE” KOJI POKUSAVAJU POKRENUTI III SVJETSKI RAT\nOSHO – RAZNI TEKSTOVI I CITATI →\nVAŽNOST ŽELUDAČNE KISELINE\nKoliko ljudi zna kolika je vrednost njihove želudačne kiseline? Koliko nas ceni njenu važnost za naše opšte zdravlje? Gotovo niko ne uviđa koliko je presudno imati normalnu količinu solne kiseline u želudcu. Ne znam zašto me ni jedan od brojnih lekara koje sam posetila nikada nije pitao za moju želudačnu kiselinu, ili je testirao. Nikada nisam čula svoje prijatelje da pričaju o njihovoj želudačnoj kiselini. Srećna sam što sam doznala za njenu vrednost od jednog veterinara koji mi je pomagao sastaviti zdravu prehranu za mog psa. Na moje iznenađenje, pronašla sam desetke knjiga i naucnih tekstova o vezi između razine solne kiseline i ljudskog zdravlja. Ta tema proučava se već decenijama. Profesor W. A. Walker s Katedre za prehranu Harvardske škole za javno zdravlje kaže: «Medicinske istraživače od 1930-ih zabrinjavaju posledice nedostatka solne kiseline. Iako još uvek nisu potpuno jasne sve posledice po zdravlje, neke su dobro dokumentovane. Niska kiselost u želucu (hipohlorhidrija) stanje je koje se javlja kad ljudsko telo nije sposobno proizvoditi odgovarajuće količine želudačne kiseline. Niska kiselost u želucu neizbežno i dramatično utiče na probavu i apsorpciju većine hranjivih tvari neophodnih za zdravlje. Većina minerala, uključujući i tako važne kao što su gvozdje, cink, kalcijum i vitamine B kompleksa (folnukiselinu i druge) treba određenu količinu želudačne kiseline da bi uopste mogli biti apsorbovani. Bez želudačne kiseline, neizbežno dolazi do nedostataka hranjivih tvari koje vode do bolesti. Pored apsorpcije, želudačna kiselina ima mnogedruge važne funkcije. Na primjer, želudačna kiselina trebala bi uništavati sve štetne mikroorganizme, patogene bakterije, parazite i njihova jajašca, te gljivice koje uđu u telo kroz usta. Zbog toga, kod nedostatkaželudačne kiseline ne postoji barijera protiv parazita. Razgovarala sam s gastroenterologom koji uzima uzorke želudačne kiseline od svojih pacijenata i često pronalazi raznovrsne parazite koji bujaju upravo tamo gde bi trebali biti uništeni. Već samo zbog tog razloga htela bih da je moja želudačna kiselina jaka. Želudačna kiselina pomaže kod probavljanja velikih molekula belančevina. 34 Ako je razina želudačne kiseline niska, nepotpuno probavljeni delovi belančevina apsorbuju se u krvotok i izazivaju alergije i imunološke poremećaje. Prirodna razina solne kiseline (HC1) opada sa starošću osobe, posebno nakon četrdesete. Tada većina ljudi počinje dobijati sede dlake kao rezultat nedostatka hranjivih tvari, uzrokovanog sniženom razinom želudačne kiseline. Razina solne kiseline može se početi smanjivati i ranije ako zlostavljamo svoj probavni trakt, ili celo telo, suvišnim količinama hrane, upotrebom hemikalija i stresom. Prejedanje, posebno preteran unos masti i belančevina, iscrpljuje stanice stenke želuca koje luče HC1. Autohtoni narodi poznavali su mnoge različite prehrane kroz istoriju zavisno od njihove okoline. Zajedničko im je bilo to što su jeli velike količine vlakana. Naucnici su procenili da su australopitek i neki drugi autohtoni narodi konzumirali oko 150 grama vlakana dnevno.36, Kad vidimo tu brojku, lako je zaključiti da je njihova želudačna kiselina bila prilično jaka, bitno jača od naše. Takođe su imali puno jače zube, čeljustii čeljusne mišiće. Bili su u stanju u ustima sažvakati žilavu, vlaknastu hranu do kremaste konzistencije, a onda bi njihovi želuci pomoću solne kiseline nastavili probavljati tu dobro sažvakanu tvar. Od toga vremena naša su se tela dramatično promenila. Napravite jedan eksperiment: uzmite komadić bilo kojeg povrća ili zeleni list, sjednite i žvačite ga što duže možete. Kad osjetite da ste ga spremni progutati, ispljunite ga na dlan i pogledajte ga. Videćete da će još uvek biti daleko od kremaste konzistencije. Imajte na umu da će vaše telo biti u stanju asimilirati samo hranjive tvari iz najsitnijih čestica. Velike čestice neće biti probavljene i pretvoriće se u kiseo otpad. Jedan moj prijatelj koji je lekar i često radi krvne pretrage pokazao mi je na monitoru povezanom s računalom jedan takav neprobavljeni komad u krvi jednog veganskog pacijenta. Šokirala sam se kad sam videla da svaki put kad je taj sićušni neprobavljeni komad dodirnuo crvena krvna zrnca, ta su zrnca istog trenutka umrla. Na kraju je taj komadić neprobavljene hrane završio okružen sa stotinjak mrtvih stanica u nekoliko slojeva. Taj mi je prijatelj objasnio da se takvi toksični delići nakupljaju u našem tankom crevu, zbog čega ljudi imaju proširene, ispupčene trbuhe. Ako pored nedovoljnog žvakanja neki od nas nemaju potrebnu koncentraciju solne kiseline, tad vrlo verovatno imaju nedostatak većeg broja hranjivih tvari. Da bi moglo stvarati solnu kiselinu, ljudsko telo mora naporno raditi. Kako starimo, naša tela postaju slabija i ne mogu stvarati odgovarajuće količine solne kiseline. Zato većina ljudi s godinama ima sve manje želučane kiseline.Sa starenjem dobijamo sede. Primetila sam da većina ljudi kojima je dijagnostikovana vrlo niska razina želudačne kiseline ima primetno više sedih dlaka, što je indirektan znak nedostatka hranjivih tvari. S druge strane, postoje mnogobrojne dobro dokumentovane priče o ljudima kojima se vratila prirodna boja kose kao rezultat redovnog konzumiranja izmiksanog zelenja, a jedna od njih je i Ann Wigmore. Miksanje je slično žvakanju, i zato uzimanje izmiksane hrane može dovesti do dramatičnog poboljšanja našeg zdravlja. Nakon usitnjavanja u mikseru velike brzine, delovi hrane postaju idealne veličine za asimilaciju. Kao rezultat toga, telo ne zadržava hranu u želucu tako dugo, nego je odmah šalje u tanko crevo, omogućavajući telu da stvara manje solne kiseline. Zbog toga, jedenje izmiksirane hrane štedi našu energiju i održava nas mladolikima uprkos starenju. Godinama nisam uspevala shvatiti zašto neki ljudi brzo izgube višak kilograma nakon što pređu na prehranu sirovom hranom. Ti ljudi jednostavno ne mogu ostati na sirovoj hrani jer im je neugodno živeti uz neprestane primedbe njihovih prijatelja i rođaka da su premršavi. Važnost želučane kiseline 65 – Slažem se da ljudi ne bi trebali biti premršavi. Nakon što sam dugo istraživala uticaj smanjene kiselosti u želucu na asimilaciju hrane, upitala sam neke od svojih prijatelja koji su imali probleme s težinom jesu li ikada proverili svoju razinu kiseline u želucu. Nekoliko njih kasnije mi se javilo i reklo da im je dijagnostikovano da imaju vrlo malo ili nimalo želudačne kiseline. Njihov lekar im je prepisao da uz obroke uzimaju tablete solne kiseline. Jedna bliska prijateljica pokušavala je jesti sirovo nekoliko godina i postala je tako mršava da se njen suprug zabrinuo zanjeno zdravlje.\nOtišla je lekaru i dijagnostikovali su joj aklorhidriju (odsutnost solne kiseline). Lekar joj je dao tablete s HCl-om i ona je nastavila sa svojom sirovom prehranom. Ta prijateljica je vratila svu svoju težinu nazad. Da bi hranjive tvari mogle biti apsorbovane, hrana u želucu treba biti razgrađena, i mehanički i pomoću kiselina, u vrlo male komadiće od 1 do 2 mm. Sirovo voće i povrće u sebi sadrže najvrednije hranjive tvari, ali ih je posebno teško probaviti zato što njihovu žilavu celuloznu strukturu treba razbiti da bi hranjive tvari izašle. Ako nema dovoljno želudačne kiseline, telo nije u stanju uzeti sve potrebne hranjive tvari, posebno belančevine, i počinju se javljati nedostaci. Upoznala sam nekoliko ljudi s takvim problemom koji su se osećali kao da su u zamci. Dok bi jeli samo sirovu hranu uspevali bi se osloboditi simptoma određenih bolesti koje su imali, ali bi postali vrlo mršavi. Onda bi u svoju prehranu dodali kuvanu hranu kako bi postigli svoju željenu težinu, ali vratili bi im se njihovi neželjeni simptomi. Zbunjeni, stalno su menjali prehranu neznajući šta da rade. Zato sam osetila veliku sreću kada sam, nakon što sam održala nekoliko predavanja o zelenim kašastim sokovima, počela primati pisma poput ovog: «lako je sirova hrana rešila moj artritis, nikada je se nisam mogao pridržavati duže od dva meseca, jer sam na isključivo sirovoj hrani gubio težinu tako brzo, do 60 kg, da bi se moja žena uspaničila misleći da umirem, pa bih morao opet preći na kuvanu hranu od koje bi mi se vratio artritis. Kad sam počeo piti zelene kašaste sokove, moja težina se stabilizovala! Sad sam već šest meseci na sirovoj hrani i održavam svoju normalnu težinu od 70 kilograma. Hvala vam!»( N. H. Canada ) Već sam videla mnoge slučajeve u kojima su ljudi s probavnim problemima bili u stanju uveliko poboljšati svoju asimilaciju dodavanjem izmiksiranog zelenja svojoj prehrani. Iako kuvanje namirnice čini mekšima i probavljivijima, procesom zagrijavanja uništava se većina neophodnih vitamina i enzima u hrani. Miksanje je daleko manje štetno od kuvanja zato što čuva sve neophodne hranjive tvari u hrani. S niskom razinom želudačne kiseline povezane su mnoge bolesti. 5 Evo tek nekih: razmnožavanje bakterija, hronična kandidijaza, paraziti, Addisonova bolest, multipla skleroza, artritis, astma, autoimuni poremećaji, celijačna bolest, karcinom želuca, depresija, dermatitis, dijabetes, ekcemi, vetrovi/gasovi, bolest žučne vrećice/kesice, polipi na želucu, gastritis, hepatitis, hipertireoza, Važnost želudačne kiseline 67mijastenija gravis, osteoporoza, psorijaza, rozaceja, ulcerozni kolitis, urtikarija i vitiligo. Zbog toga je slavni istraživač, dr. Theodore A. Baroody, u svojoj divnoj knjizi Alkalize or Die, zapisao: «Solna kiselina je apsolutno neophodna za život».38 Drugim riječima, niko ne može biti potpuno zdrav bez normalne razine solne kiseline. Molim vas, nemojte pomešati kiselost u želucu s alkalnošću krvi. Naša krv mora biti blago alkalna, i o tome ćemo govoriti u narednim poglavljima. «Solna kiselina je jedina kiselina koju naše telo stvara. Sve druge kiseline su nus proizvodi metabolizma, i treba ih uklanjati što je moguće brže.\nVIDEO – PRVI DEO – 12 koraka do sirove hrane sa Victoria Boutenko – Prevedeno\nod vesnamih  Objavljeno u O ishrani, O zdravlju i lecenju\n3 comments on “VAŽNOST ŽELUDAČNE KISELINE”\n24. aprila 2014. @ 07:28\nNa početku članka spomenuli ste zdravu prehranu za psa. Voljela BiH vise pročitati o tome budući moj pesonja cesto povraća pa vjerujemo kako je i to povezano sa želučanom kiselinom. Ukoliko imate korisnih saznanja na tu temu cijenila BiH vaše mišljenje.\n2. avgusta 2015. @ 07:54\nDa li znate koje pretrage treba uraditi kod da bi se utvrdio nizak nivo Hcl-a, da li se moze uraditi i privatno?\n2. avgusta 2015. @ 20:14\nDragi moji, ja nisam lekar ortodoksne medicine i ne dajem nikakve savete. Imate na facebook-u mnogo grupa koje se bave tim temama, ali i na internetu imate sve sto bi vas moglo zanimati. Tekstove stavljam na uvid svima, i svaki tekst ako ga nisam napisala ja, uredno je potpisan pravim imenom i prezimenom. Gornji tekst je od gospodje Victorie Boutenko. Pozdrav i srecno svima… 🙂


A. J. 10. maja 2021. 14:05\nGvožđe je jako važan mineral koji je ljudskom telu potreban iz mnogo razloga.\nEvo zašto vašem telo treba gvožđe, koji su znakovi nedostatka gvožđa i kojom hranom ga možemo nadoknaditi.\nPreporodiće vaš organizam: Čudotvorna smesa čisti ga od svih otrova\n„To može dovesti do letargije, povećanog rizika od infekcije i problema s kardiovaskularnim sistemom“ dodaje.


Rosi: Najveći rivali? Bjađi, Žibernau i ... | N1 Srbija\n11.04.2020. |12.49 |\nDevetostruki svetski šampion Valentino Rosi rekao je da pobede u Južnoj Africi 2004, na „Laguna Seki“ 2008. i Velikoj nagradi Katalonije 2009. godine smatra svojim najboljima u karijeri.\n’Doktor’ je tokom karijere ostvario 115 trijumfa, od toga 89 u kraljevskoj klasi, po čemu je rekorder. Više pobeda od njega ima samo Đakomo Agostini – 122.\n„Imam tri pobede koje smatram najboljima, a to su ona u Velkomu, moja prva na Jamahi, zatim ’Laguna Seka’ 2008. i borba sa Kejsijem Stonerom, kao i ona u Barseloni godinu dana kasnije, do koje sam došao posle bitke sa Horheom Lorencom u poslednjem krugu“, otkrio je Rosi za BT Sport.\nHorhe: Bio sam tvrdoglav i arogantan u Barseloni 2009.\nŽibernau: Rosi u Heresu '05 doveo do lošeg presedana\nJedan od Rosijevih trijumfa koji svi pamte je svakako ona na „Laguna Seki“, kada je u poznatoj krivini ’Vadičep’ izašao na šljunak i pretekao Stonera. Te trke ste nedavno mogli da se prisetite i na Sport Klubu.\n„Bila je to posebna pobeda, bila je i važna jer je u tom trenutku Stoner bio dobar, a godinu dana ranije me je pobedio i osvojio titulu sa Dukatijem. Vikend na ’Laguna Seki’ je bio ključan za ostatak sezone jer je Stoner bio neverovatno brz na toj stazi na Dukatiju. Razmišljao sam da je najvažnije da ostanem na vrhu, održavam svoj ritam jer je to staza na kojoj je teško preticati jer je izuzetno uska. Ta borba je bila luda od početka do kraja, ali sam uspeo da se zadržim ispred“, istakao je Rosi.\nItalijanski motociklista je osvojio titulu te sezone, a godinu dana kasnije svoju devetu i ujedno poslednju. Stoner se definitivno ubraja u ’Doktorove’ najveće rivale, uz Lorenca, Maksa Bjađija i Setea Žibernaua. Rosi kaže da su mu najveća rivalstva svakako pomogla da napreduje kao vozač.\n„Imao sam sjajne, sjajne borbe sa Maksom Bjađijem, Seteom Žibernauom i kasnije Horheom Lorencom, a kada imate takva rivalstva to sve vas tera da podignete nivo. Borbe počinju, a posle postaju lične. To znači da vam više znači da budete ispred njih i tako se podiže nivo“, otkrio je vozač Jamahe.\nOvogodišnji Moto GP šampionat je trenutno na čekanju zbog pandemije koronavirusa, a dok ne počne na kanalima Sport Kluba možete da pratite trke iz prethodnih sezona, kao i neke istorijske.\nJedan je Vale, svi ostali nijanse...\nDoktor Moto Gp-a👍..forza Valentino


VESNIK BOLJIH DANA! Posle osam godina zatišja počela sa radom Turistička organizacija Kikinde - Informer\nPod sloganom „Grad dobrih ljudi“ danas je zvanično počela sa radom Turistička organizacija Kikinde.\nTurizam u Kikindi postoji dugi niz godina, a novo osnivanje Turističke organizacije nakon osam godina samo je nastavak onoga što je urađeno prethodnih godina, rekla je v.d. diektorka TO Kikinda, Jamina Milankov.\n- Imamo obavezu da unapredimo turističku ponudu Kikinde, naročito sada, kada je zbog epidemije virusa korona je svetski turizam na kolenima, pravo vreme da se dobro poziziniramu na turističkoj mapi Srbije.\nU toku je izrada novog sajta putem kojeg ćemo aktivirati turističku ponudu koju ćemo u štampanoj formi, sa QR kodovima, proslediti ugostiteljskim objektima da bi svi oni koji dođu u Kikindu mogli da dobiju osnovne informacije o turističkim kapacitetima. Uključićemo u rad i turističke agencije ali to je samo početak onoga što planiramo-rekla je Milankov.\nNadaleko poznata po manifestacionom, sportskom i kulturnom turizmu kao grad sova, mamuta, ludaja, Suvače-jedinog u Srbiji sačuvanog mlina na konjski pogon, Internacionalnog simpozijuma skulpture velikog formata u terakoti i Muzeja „Terra“, Kikinda je ponovo dobila Turističku organizaciju-naveo je prvi čovek grada Nikola Lukač.\n- Svi oni koji jednom dođu u Kikindu, siguran sam da će se vratiti. Uz maksimalnu pomoć Grada,\nsiguran sam da će turistička organizacija znati da privuče domaće i strane turiste-doda je Lukač.\nKikinda turizam turistička agencija Nikola Lukač


Wiko mobilni uređaji u ponudi BH Telecoma | Avaz\nFrancuski brend osvojio mnoge širom svijeta\nObjavljeno: 14. 02. 2017 - 12:39 Novosti »\nWiko Tommy 4G i Wiko U-Feel 16+3G potražite u poslovnicama BH Telecoma, dostupni su već od 1,00KM uz pakete NoLimit L, i ugovor na 24 mjeseca!


SEEbiz.eu / TREND / Freedom House: Vlada Srbije stvara sve opasniju atmosferu za novinare\nFreedom House Vlada Srbije Željka Čaki Adria news N1 televizija\nDatum objave: 28.03.2019. - 22:25:25\nBEOGRAD - Alarmantno je videti da je sve više verbalnih pretnji i zastrašivanja novinara u Srbiji, a atmosfera koju vlada kreira je sve opasnija, izjavila je za Glas Amerike Željka Čaki, direktorka istraživanja Freedom Housea za Evropu i Evroaziju.\nFreedom House se oglasio povodom pisma koje je vlasnik televizije N1, Adria news iz Luksemburga, uputio na više od 130 adresa međunarodnih i nevladinih organizacija, medijskih asocijacija, kao i Evropske unije u kojem je zatražio zaštitu televizije N1 i njenih novinara od kampanje koju protiv N1 vode visoki državni, vladini i funkcioneri vladajuće koalicije.\nU pismu Adria newsa se navodi da je od početka emitovanja programa, 2014. godine, N1 Srbija izložen permanentnim pritiscima, etiketiranju i kampanji obeshrabrivanja, koji dolaze od najviših funkcionera vlade i vladajuće koalicije uključujući i predsednika države. Cilj pritisaka i kampanje od početka je, navodi se, da se N1 kompromituje i zastraši etiketiranjem kao antisrpska, opoziciona i antivladina televizija.


Zašto ne kupujemo kvalitetniju hranu (SRB) – PoljoMagazin\nZašto ne kupujemo kvalitetniju hranu (SRB)\nTo što na hranu potroši više od 34 odsto zarade ne govori o velikim prohtevima prosečne srpske porodice, već o njenom niskom životnom standardu. Kvalitet hrane koja se plasira na određenom tržištu srazmeran je kupovnoj moći stanovništva kažu u Udruženju “Potrošački savetnik”.\n“Ako vama trećina prihoda ode na hranu, onda vi morate da birate koje ćete proizvode uzeti. Ne možete da priuštite da kupujete kvalitetniu hranu, nego morate i na tome da štedite i to je osnovni razlog što na tržištu imamo lošiju hranu nego što imamo u zapadnoj Evropi”, objašnjava potrošački savetnik Nenad Bumbić.\n“Jeftiniji su šećer, ulje, pšenično brašno, beli hleb posebno u odnosu na zemlje u EU. Određene vrste mesa, prevashodno pileće, a imamo i one proizvode koji su znatno skuplji”, istiće Mladen Radović iz Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\n“Što govori da nisu trgovci ti koji kaleme cenu. Ono što je delimično naš problem, to je lanac snabdevanja gde mi imamo mnogo komponenti u tom lancu, to jest više posrednika, treba sužavati taj prostor”, procenjuje Žarko Malinović.\n“Kod nas je negde prosečan račun oko šest evra, a u Sloveniji i Češkoj je oko 12 evra. Trgovac ako želi da zaradi isto i kod nas onda mora da po tom prosečnom računu uzme duplo veću prosečnu maržu”, navodi potrošački savetnik.\nFoto: pixabay.com (Squirrel_photos / 414 images)\nKategorija: Prehrana Tagovi: hrana, vesti


Tahirović – Dragi moji prijatelji, vrijeme je da napišem nešto povodom fizičkog napada na mog sina – Sandzaklive.rs\nTahirović – Dragi moji prijatelji, vrijeme je da napišem nešto povodom fizičkog napada na mog sina\n0 5,257 2 minuta čitanja\nPiše : Ramo Tahirović\nDragi moji prijatelji, vrijeme je da napišem nešto povodom fizičkog napada na mog sina, 1.marta naveče kada je na silu odveden i tri sata maltretiran od strane poznatih lica.\nSvašta se izdešavalo u proteklih godinu dana tj. od predizborne kampanje pa naovamo, ali ovakav mafijačko-kukavički čin niko nije očekivao.\nU stvari, i dalje se čudim takvom neoprezu i naivnosti onih koji su mislili da će im to proći nekažnjeno i uspešno i ovaj put. Nego, bojim se da su se ovaj put baš žestoko prešli jer su naišli na tvrd orah. Nakon napada je čitav slučaj odmah prijavljen SUP-u u Sjenici.\nČekamo da vidimo šta će se preduzeti povodom toga. Nego, to je bio samo prvi korak. Idemo jedan po jedan. Nas svi znaju kao miroljubivu porodicu pa zato i delujemo shodno tome, lagano civilizacijski. Na kraju krajeva, ako bude do toga došlo, ja evo obaveštavam na vrijeme da sam sve prije toga preduzeo da se to ne ponovi ničijem detetu i nikome više u našoj maloj Sjenici.\nNe bi bio problem ni u krajnjem da odemo, kupimo oružje i krenemo puškama i pištoljima na mafiju pa do kraja. Jer, za čast i dostojanstvo se i gine.\nJel treba ljudi koji žele da promijene iz korijena neke stvari u Sjenici da se sklanjaju, iseljavaju, ne bave ničim, nego ustupaju mesta profiterima koji samo svoj interes gledaju, koji nas ionako u propast odavno vode? Jel nema mesta nigde za one koji žele dobro našoj deci pa od škola prave moderne ustanove za rad i obrazovanje?\nJel nikoga nije briga niti se cijeni nečije radno mesto gde neko ulaže svoj trud i znoj da bi sve kako treba funkcionisalo? Jel pošten čovek sad treba da se sklanja u svoju kuću i krije kako ne bi stao na put ublehama koji batinama jure po čaršiji?\nJel treba i naoružani sad da izlazimo, da čipujemo decu kad ih puštamo napolje i da imamo oči i na leđa? Jel išta znači delovanje jednog čoveka preko 60 godina u jednom malom mestu gde ga svi znaju i poznaju, znaju njegov rad, svaka kuća u Sjenici, svako selo i zaselak?\nŠta god da se dešavalo dosad ovo nikako nije bio način rešavanja stvari jer ja sam tako decu vaspitavao da ne čine zulum ni hajvanu a kamoli insanu, da je zulum veliko breme i da čista savest to ne može da izdrži. Da nema ništa preče čoveku nego da izađe u čaršiju kad hoće, s kime hoće i da svakoga može da pogleda u lice a kad se naveče vrati svojoj kući, da može mirno da spava.\nSjenica Ramo Tahirović\nCrna Gora / Pokušao sa 'golfom' nemoguće, pa završio na krovu (Video)\nMujagić - Poziv građanima za vakcinaciju protiv covid-19


Republika / (FOTO) Ponovo zajedno? Isplivala porodična fotka Emine i Mustafe, nasmejani od uva do uva!\nčetvrtak, 26. 12. 2019.| 18:43\nSpekuliše se da se Emina Jahović vratila bivšem suprugu Mustafi Sandalu, a sada je isplivala fotografija.\nEmina na Instagramu pozira sa bivšim mužem i njihovim sinom u avionu, a nisu otkrili gde su se uputili.\nNa fotografiji koju je Emina objavila na društvenim mrežama oboje su raspoloženi i nasmejani.\nPripijeni jedno uz drugo: Edita u zagrljaju bivšeg muža poznate pevačice!\nOTKRIVENA PRAVA ISTINA O RASKIDU! Sramota je bilo šta da radi: Teodora šutnula Anđela jer joj se nije svidelo gde se zaposlio!\nEstrada Zabava Emina Jahović Mustafa Sandal Pevačica\n(FOTO) Da li ste ozbiljni? Emina Jahović ZGROŽENA scenom iz supermarketa!


KOTLOVI PROIZVODNJA SRBIJA | PTT imenik Srbije\nKOTLOVI PROIZVODNJA Srbija. Pogledajte kompletnu ponudu firmi iz ove delatnosti, prezentacije, lokacije, mape, adrese, telefone, e-mail, web site, katalog i cene proizvoda i usluga.\nKIRKA SURI, MIODRAGA PETROVIĆA 15 Krnjača BEOGRAD nalazi se u delatnosti KOTLOVI PROIZVODNJA BEOGRAD i u kategoriji KOTLOVI PROIZVODNJA SRBIJA, KIRKA SURI je najpo\nODŽAČAR - KOTLOREMONT, VOJVODE STEPE 61 BEOGRAD nalazi se u delatnosti KOTLOVI PROIZVODNJA BEOGRAD i u kategoriji KOTLOVI PROIZVODNJA SRBIJA, ODŽAČAR - KOTLOREMONT doo B


Cena individualnog casa u trajanju od 60 minuta iznosi 1200 dinara (A1 -B2nivo) i 1500 dinara (C1 nivo).\nCena casa od 60 minuta sa 2 ucenika iznosi 700 dinara po uceniku, odnosno 600 dinara ukoliko je nastava sa 3 ucenika.\nViše informacije na sajtu https: //hungerlingua.com\n064 133 1766, viber, whats up,\nŠifra oglasa: 11618687063


KUPIO JE, STAVIO U TEGLU SA CRNIM ČAJEM I POŠEĆERIO Darko iz Bajine Bašte na svom imanju uzgaja gljivu za koju kažu da leči sve, ali pogledajte kako izgleda - Da li biste pili ovaj napitak?! - Politika ekspres\nKUPIO JE, STAVIO U TEGLU SA CRNIM ČAJEM I POŠEĆERIO Darko iz Bajine Bašte na svom imanju uzgaja gljivu za koju kažu da leči sve, ali pogledajte kako izgleda - Da li biste pili ovaj napitak?!\n"Kažu da se ona koristila još 220 godina pre Hrista u Kini, kao i da su napitak napravljen od nje pili i ratnici Džingis-kana jer im je davao snagu i energiju”, započinje Darko svoju priču.\nBrojni su načini na koje ljudi pokušavaju da sačuvaju zdravlje i produže mladost, a dvadesetdevetogodišnji Darko Radovanović odlučio je da se oproba u nečemu nesvakidašnjem.\nU svojoj kući, u tegli, pre par godina počeo je da gaji japansku gljivu kombuhu.\n“Gaji se u crnom čaju koji se skuva i dobro pošećeri. Potrebno je oko dva litra. Kad se ohladi u njega se stavi kombuha i ona u tome stoji oko petnaest dana. Nakon toga se procedi i dobijena tečnost pije se jednom dnevno. Miris podseća na sirće i slatkastog je ukusa”, rekao je ovaj Bajinobaštanin i dodaje da je u pripremi neophodno obratiti pažnju na neke od pojava koje su moguće, ako niste sve uradili kako valja.\n“Ne bi smeli da se pojave tragovi buđi na gljivi, ali ni da se oseti užegao miris čaja. Da do ovog ne bi došlo morate da koristite čist pribor i tegle, i da se gljiva ne dira prljavim rukama”, kaže Darko.\nmar 25, 2021 869\nDomaća, turska ili srpska kafa, kako se sve naziva napitak koji se tradicionalno priprema…\njun 17, 2021 575\nfeb 12, 2021 2904\nfeb 14, 2021 2059\nmaj 06, 2021 792\nmaj 27, 2021 617\nŽVALAVILI SE NASRED ROĐENDANA! PEVAČICU OBUZELA STRAST PRED GOMILOM LJUDI: Pokazala ga u KRUPNOM KADRU!\nTakmičarka “Zvezda Granda” Dragica Zlatić sinoć je organizovala žurku povodom svog…\njun 26, 2021 523\nPOTUKLE SE MAJA I MINA VRBAŠKI! Marinkovićeva POBESNELA od LJUBOMORE, bacila je na zemlju, obezbeđenje je odmah odvelo u ZATVOR!\nMarko Janjušević noć je proveo u zatvoru zbog konfikata sa Majom Marinković. Ona je…\nmaj 08, 2021 953\napr 23, 2021 1580\napr 18, 2020 1109\nNeverovatan slučaj! Arifa Sultana, 20-godišnjakinja iz Bangladeša, rodila je sina, a samo…


Samsung Galaxy S9 256GB prodaja i AKCIJSKA cena Beograd Srbija.\nTelekoplus » Mobilni Telefoni » Samsung » Galaxy S9 256gb Cena\nSamsung Galaxy S9 256GB mobilni telefon\nSamsung Galaxy S9 256GB je model koji je zastareo. Izaberite neki od NOVIH AKTUELNIH MODELA mobilnih telefona.\nInterna memorija 256 GB, 4 GB RAM\nPrimarna kamera 12 MP, f/1.5-2.4, 26mm (wide), 1/2.55\nBoje Midnight Black, Coral Blue, Titanium Gray, Lilac Purple, Burgundy Red, Sunrise Gold, Ice Blue\nSamsung S9 original preklopna futrola Clear View Standing Cover


BIH / REGULACIJA KORITA RIJEKE BOSNE U NOVOM GRADU\n16.12.2020 · BIH / ENERGETIKA\nBIH / ČAVIĆ SE IZVINIO GRAĐANIMA ZBOG NAJAVLJENOG ISKLJUČENJA STRUJE U RS-U\nDragan Čavić, v.d. direktora “Elektrokrajine” uputio je izvinjenje građanima koji su dobili upozorenje da će im električna energija biti isključena zbog dugovanja ili kašnjenja prilikom plaćanja.\n07.12.2020 · BIH


“Porodični dan” ispred zgrade Vlade TK | Aktuelno.ba\n“Porodični dan” ispred zgrade Vlade TK\nGrađani Tuzle su i danas u mirnim protestima ispred zgrade Vlade Tuzlanskog kantona.a organizatori su ovaj mirni protest nazvali „Porodični dan“.\nPzvali sve građane , roditelje sa djecom i sve one koji misle , hoće i žele nešto mijenjati da im se pridruže.\nJedan od zahtjeva im je već udovvoljen jer je Skupština Tuzlanskog kantona jučer izglasala odluku po kojoj se ukida tzv „bijeli hljeb“, dakle smjenjeni ministri više neće iamti pravo na plaću nakon smjene što je do sada bio slučaj.\nMeđu protestantima i Almir Arnaut, vođa udruženja „Velika djeca“ koji je od samog početka ovih protesta i koji kako kaže nije dozvolio politizaciju svojih ali i ciljeva građana.\nPlenumi građana u Tuzli su podjeljeni na one kojie vodi Aldin Širanović vođa neformalne grupe „Udar“ koji je sinoć u Hotelu Tuzla održao svioj prvi plenum i drugi plenum okupljen oko Almira Arnauta koji je do sada inicirao i održao čak sedam skupova sa građanima.\nI jednom i drugom se u posljednje vrijeme uveliko spočitava politička primjesa, Širanoviću uticaj BOSS-a i Mirnesa Ajanovića a Arnautu uticaj nekih nezavisnih poslanika ali i BPS- a čiji je Arnaut bio član.\nKako god uz muziku i različite oblike izvedbi građani su na jedan kulturan i pristojan način još jednom poručili aktuelnoj vlasti da neće odustati od borbe za ljepše sutra svakog građanina ove zemlje.\nJavni doček Nove godine uz domaće izvođače na Trgu slobode u Tuzli\nFacebook iconFacebookTwitter iconTwitterLINE iconLine Slijedeći naredbe i


Danica Maksimović | Beogradska filharmonija\nRođena u Beogradu 1976. godine. Završila je nižu muzičku školu Stanislav Binički, kao i srednju muzičku školu Stevan Mokranjac. Paralelno sa tim je pohađala prirodno-matematički smer Treće beogradske gimnazije. Diplomirala je na odseku za muzikologiju Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu. Tokom školovanja bavila se pedagoškim radom i radila kao muzički saradnik na TV i radio stanicama.\nPevala je u horu Beogradski madrigalisti (1993-1998), kao i Akademskom horu Kolegijum muzikum (1999-2004), sa kojim je nastupala na renomiranim festivalima i u poznatim koncertnim dvoranama širom sveta. Za to vreme, u horu Kolegijum muzikum je bila angažovana na poslovima organizacije i realizacije nastupa u zemlјi i inostranstvu.\nOd 2002-2004. godine Danica Maksimović je radila na mestu organizatora u Muzičkoj omladini Srbije, kao i izvršnog sekretara Međunarodnog takmičenja Muzičke omladine. Od 2004. godine je zaposlena u Beogradskoj filharmoniji na mestu urednika programa, gde se bavi osmišlјavanjem i planiranjem koncertnih sezona ove ustanove – abonmanskih koncerata, ciklusa kamernih, dečjih i vanrednih koncerata, kao i koncertnih turneja. Takođe, angažovana je kao autor i urednik svih štampanih izdanja Beogradske filharmonije. Tokom više od petnaest godina rada u Beogradskoj filharmoniji, autor je velikog broja stručnih tekstova za programske knjižice koncerata.\nBila je lektor, recenzent i urednik štampanih izdanja Beogradske filharmonije – knjige posvećene koncertnom ciklusu Omaž Hansu Svarovskom (2005), autobiografije Oskara Danona Ritmovi nemira (2006) i autobiografije Zubina Mehte Partitura mog života (2010), kao i knjige za decu Dečak s violinom (2015).\nBila je član Upravnog odbora Narodnog pozorišta u Beogradu (2013-2016).\n011 2623 156


Čuvari ravnice - 23. JUL – SVETSKI DAN KITOVA I DELFINA\nDanašnji dan je obeležen raznim akcijama mnogih organizacija kako bi se skrenula pažnja na njihov lov, opstanak, istrebljenje, ali i na to u kakvim uslovima žive, s obzirom na sve veću količinu otpada u okeanima.\nISTORIJSKI DOGAĐAJ KOJI JE PRETHODIO NASTANKU OVOG DANA\nPre više od 200 godina ljudi su počeli da nekontrolisano love kitove i delfine, a ta praksa nastavila se i do dana današnjeg, uprkos legislativama kojima se ovaj lov ograničava. hvatanje i lov kitova i delfina, koji čine život u okeanu mnogo lepšim i bogatijim. Sve veća pretnja je prisutna svake godine za izumiranje nekoliko vrsta sisara koji žive u okeanima. Iako postoje mnoge zabrane za lov ovih životinja, ona koje se u istoriji izdvojila je ona iz 1982. godine, kada se u potpunosti zabranio komercijalni lov ovih vrsta. Zvanični datum Svetskog dana kitova i delfina je usvojen 1986. godine od strane Međunarodne komisije za lov na grebenu.\nO LOVU I ISTREBLJENJU\nNakon što se kitovi ulove, sledi prodaja njihovog mesa koje je veoma cenjeno na tržištu. Sam lov kitova ima i poseban naziv – kitolov. Kitolov se najčešće obavlja sa brodova, a kitovo meso je komercijalnu ulogu dobilo u 20. veku. Pećinski crteži koji su pronađeni u Skandinaviji veoma slikovito dokazuju staru tradiciju kitolova u Evropi. Izdvajaju se i Inuiti, koji bacaju koplja na kitove. Veliki lov na kitove bio je veoma značajan u 17. veku, a čak i danas, pored mnogobrojnih zabrana, lov je prisutan u mnogim zemljama. Značajan podatak da je u jednoj sezoni kitolova tokom 1930. godine ubijeno čak 29.400 plavih kitova, dokje brojnost istih 2002. godine bila između 5.000 i 12.000 jedinki što jasno pokazuje da je ova vrsta veoma ugrožena.\nMeđutim, pored kitova, ni delfini nemaju sigurnost i zaštitu. Ogroman broj delfina nalazi se u zoološkim vrtovima i cirkusima, samim tim napuštaju svoje uobičajene uslove života, kao i staništa koja su im prekopotrebna za normalno funkcionisanje i reprodukciju. Delfini se najčećše prodaju zabavnim parkovima, ali se neretko dešava da, velike mreže koje su postavljene radi ulova drugih životinja u moru, budu uzrok smrti beba delfina koje se u mrežu zaglave, a potom i uguše.\nDODATNO O KITOLOVU\nU periodu između dva svetska rata, Liga naroda posvetila se zaštiti kitova i 1935. godine stupila je zabrana kitolova, koja je važila samo za njene članice. Za Englesku i Norvešku, koje nisu bile članice Lige naroda, ova zabrana nije važila i one su nastavile da love. Uz to, tokom 20. veka ubijeno je oko 3 miliona kitova, što je otežalo oporavak mnogih vrsta kitova. Jedna od vrsta kitova, ulješura, itekako je na meti ovog lova.\nZANIMLJIVOST O ULJEŠURAMA\nAmbra je voštani proizvod koji se kod ulješure može naći u digestivnom sistemu, veoma je tražena kao sredstvo za parfeme i sveće. Ova vrsta kita proglašena je ugroženom od strane Međunarodne unije za zaštitu prirode.\nJAPAN, NORVEŠKA, FARSKA OSTRVA… MRAČNA MESTA ZA KITOVE I DELFINE\nKada se govori o zabrani kitolova i ugrožavanju delfina, mnoge države i dalje su pristalice istih i ne odstupaju od kitolova. Mnogi kritičari saglasni su da je kitovima i delfinima potrebna veća zaštita, ali je veoma teško uskladiti sve mere i zabrane na međunarodnom nivou. Među državama koje i dalje dozvoljavaju kitolov su Norveška, Japan i Farska ostrva, ali i mnoge druge. Japan koji je skoro tri decenije bio u komisiji, a za to vreme je kitolov bio obustavljen, ponovo je pokrenuo isti, nakon izlaska iz komisije. Samo šest meseci nakon izlaska iz ove organizacije, organizovan je kitolov na ostrvu Hokaido. Čak se i Island nalazi na ovoj nepoželjnoj listi, a 2019. odobrio je nastavak lova za narednih pet godina. Farska ostrva su, nažalost, mračno mesto za kitove i delfine jer se u okeanu, koji nakon ubijanja ovih životinja često bude crven od njihove krvi, ubije nekoliko stotina kitova i delfina na godišnjem nivou. Bugarska se takođe pokazala kao neprijatno mesto za delfine koji posećuju Crno more, što je dovelo do toga da crnomorski delfini takođe postanu ugrožena vrsta. Sezona kitolova traje od aprila do septembra, a mnoge države koriste pravne praznine kako bi izbegle zabrane i nastavile lov koji ugrožava opstanak kitova i delfina.\nIako se mnoge organizacije neumorno bore da se kitovi i delfini zaštite, deluje kao da nema idealnog rešenja za ove nedužne vrste, te da pomaka neće ni biti. Međutim, više puta je dokazano da ujedinjeni uspešno možemo osvestiti svoje okruženje i napraviti male, ali značajne korake. Tako aktivisti širom sveta iskazuju svoje nezadovoljstvo i bore se za transparentnost i bolju zaštitu, što je dovelo do toga da se države koje su pristalice kitolova ponovo preispitaju o tome kakav su primer ostatku sveta.\nDa li ste imali priliku da vidite kitove ili delfine i da li ste na trenutak mogli da zamislite šta proživljavaju ove životinje? Uz sve to da li je jedan dan u toku cele godine dovoljan za sve što one prolaze?\nViše iz ove kategorije « Kanada je upozorenje – LJUDI NEĆE MOĆI DA PREŽIVE VRUĆINE U NEKIM DELOVIMA SVETA\tBILJKE KOJE PRIVLAČE PČELE KRASE KROVOVE AUTOBUSKIH STAJALIŠTA EVROPSKIH GRADOVA »


Program upravljanja COVID-19 pokrenuo je Premier Medical Laboratory Services kao odgovor na Bidenov mandat za cjepivo\nPOČETNA » Najnoviji članci vijesti » Kliknite ovdje ako je ovo vaše saopštenje za javnost! » Program upravljanja COVID-19 pokrenuo je Premier Medical Laboratory Services kao odgovor na Bidenov mandat za cjepivo\nPremier Medical Laboratory Services (PMLS), najavljuje danas pokretanje programa za upravljanje COVID-19, Keep America Thriving, osmišljenog kako bi pomogao velikim organizacijama u učinkovitom pridržavanju Mandeta za cjepivo Biden Administration. Vijesti NBC -a izvijestile su da bi to moglo biti završeno već ove sedmice. "Uprava za zaštitu na radu (OSHA) radila je na razvoju privremenog standarda za hitne slučajeve koji pokriva poslodavce sa 100 ili više zaposlenih kako bi se osiguralo da su njihovi radnici potpuno cijepljeni ili podvrgnuti tjednom testiranju", navelo je Ministarstvo rada.\nPremier Medical Laboratory Services (PMLS), najavljuje danas pokretanje programa za upravljanje COVID-19, Keep America Thriving, osmišljenog kako bi pomogao velikim organizacijama u učinkovitom pridržavanju Mandeta za cjepivo Biden Administration. NBC vesti izvijestio da bi to moglo biti završeno već ove sedmice. "Uprava za zaštitu na radu (OSHA) radila je na razvoju privremenog standarda za hitne slučajeve koji pokriva poslodavce sa 100 ili više zaposlenih kako bi se osiguralo da su njihovi radnici potpuno cijepljeni ili podvrgnuti tjednom testiranju", navelo je Ministarstvo rada.\nPredsjednički zahtjevi odnosili bi se na više od 130,000 preduzeća širom SAD -a i utjecali bi na oko 80 miliona radnika širom zemlje. Međutim, budući da mnogi Amerikanci još uvijek oklijevaju oko cjepiva, očekuje se da će mandat staviti veliki pritisak na nacionalnu infrastrukturu za testiranje uzrokovanu povećanom potražnjom za testovima na COVID-19. Uzimajući to u obzir, PMLS je pripremljen s jednim od najvećih kapaciteta za testiranje u zemlji i vlastitom proizvodnjom za neograničene zalihe ispitivanja.\n"Kada su se druge laboratorije tijekom ljeta smanjile u broju slučajeva zbog pada potražnje za testiranjem, nismo to učinili", rekao je Kevin Murdock, izvršni direktor i osnivač PMLS -a. “Nastavili smo razvijati svoje sposobnosti kao laboratorije kako bismo bili spremni za još jedan skok poput ovog s kojim se sada suočavamo. Iz tog razloga, spremni smo rukovati eksponencijalno više od većine laboratorija u cijeloj zemlji. ”\nAutomatizirani tijek rada PMLS-a s najsuvremenijom laboratorijskom opremom omogućio im je da obrade do 300,000 testova na COVID dnevno, pri čemu je 98% rezultata dano u manje od 24 sata. Njihov tim vodećih doktora nauka odigrao je važnu ulogu u nacionalnom odgovoru na COVID-19. Zbog toga je PMLS pouzdan partner za testiranje profesionalnih sportskih timova, škola i fakulteta, velikih korporacija i državnih zdravstvenih odjela širom zemlje.\nS naprednom infrastrukturom, PMLS-ov program Keep America Thriving posebno je osmišljen za proizvodne kompanije, centre za distribuciju i ispunjenje, velike maloprodaje, građevinarstvo i organizacije sa velikim brojem zaposlenih u uredu. Keep America Thriving ovim subjektima nudi sljedeće:\nPrilagođeni program testiranja na licu mjesta po principu „ključ u ruke“ za stalnu isporuku kompleta za testiranje za brze i tačne rezultate\nObuka i konsultacije na licu mjesta za odgovarajuće metode ispitivanja i prilagođenu strategiju za najefikasnije mjere ispitivanja\nBrzi testovi na antigene\nPCR testovi koji se mogu pohraniti na licu mjesta


Stari Beograd (Stare fotografije Beograda) - Strana 55 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Pon Jun 25, 2018 12:18 am\nPostod Vox91 » Pon Avg 21, 2017 10:42 pm\nVr0ktkqTURBXy8wYjFmOWNjZDc1ZWZmZGIyOTA5MjdmMWQwZDM4OTA5ZC5qcGVnk5UCzQMUAMLDlQLNAdYAwsOVB9kyL3B1bHNjbXMvTURBXy8xZDc0Y2I0MTcwNTk1MDQzNjYyOWNhYmQ2MDZmNTBmNi5wbmcHwgA.jpg (25.84 KiB) Pogledano 3042 puta\n12 velika.jpg (50.34 KiB) Pogledano 3042 puta\nCEM.jpg (138.35 KiB) Pogledano 3042 puta\nPostod Vox91 » Pon Avg 21, 2017 11:30 pm\nStari dvor 1915-1917_zpslsxexdsk.jpg (47.37 KiB) Pogledano 3033 puta\nSERBIE_-_F_tes_du_Couronnement_du_Roi_Pierre_Ier_-_tr_s_bon__tat.jpg (176.35 KiB) Pogledano 3033 puta\n151856850.jpg (152.79 KiB) Pogledano 3033 puta\n8c4139fe6e62e20220bd5dfc19657e75--king-alexander-gotha.jpg (75.79 KiB) Pogledano 3033 puta\nak-prince-ivan-konstantinovich-de-serbie-et-princesse-helene-de-russie-dg1e41.jpg (56.01 KiB) Pogledano 3033 puta\nking-peter-i-of-serbia-c460ac.jpg (52.7 KiB) Pogledano 3033 puta\nPostod Vox91 » Pon Avg 21, 2017 11:46 pm\nNovi dvor-Muzej kneza Pavla:\nIspred-Muzeja-.jpg (98.15 KiB) Pogledano 3028 puta\nПредавачи-и-полазници-музејског-курса.jpg (144.18 KiB) Pogledano 3028 puta\nRuska-soba-Madjar.jpg (69 KiB) Pogledano 3028 puta\n904126_scan0001.jpg (26.72 KiB) Pogledano 3028 puta\nPostod Вожд » Uto Avg 22, 2017 3:39 am\nhttp://www.ebay.de/itm/073-Foto-Belgrad ... SwvOdZmywB\nPostod Galeks » Čet Avg 24, 2017 11:49 pm\nИскусни форумаши су вероватно већ упознати са овим - https://issuu.com/m100ychic/docs/groman_sr\nВожде, вероватно имаш ово у својој колекцији...?\nPostod tragac » Pet Avg 25, 2017 12:37 am\nDa li je ova godina izgradnje realna? http://www.cvetkovicroskov.com/prodaja- ... 2m2-35000e\nOno što nas je istorija u školama učila je da je tokom Prvog svetskog rata Beograd bio ispražnjen, kao Pnom Pen u vreme Crvenih Kmera, pa mi je čudno da se u njemu odvijala bilo kakva građevinska aktivnost, posebno u stanogradnji.\nPostod Вожд » Pet Avg 25, 2017 3:09 am\nGaleks » Thu Aug 24, 2017 11:49 pm napisao: Искусни форумаши су вероватно већ упознати са овим - https://issuu.com/m100ychic/docs/groman_sr\nИмам, али то није важно, племенито је од тебе и заслужујеш све похвале што си поделио линк електронског издања са онима који нису или су делимично упознати са Громановим делом, што заиста јесте веома важно.\nPostod zexland » Pet Avg 25, 2017 11:05 pm\nВожд » 22 Aug 2017 02:39 am napisao:\nKosovska 5, neznatno izmenjena kasnije.\nPostod Вожд » Sub Avg 26, 2017 4:00 pm\ns-l1600sgery.jpg (94.44 KiB) Pogledano 2774 puta\nhttp://www.ebay.com/itm/1948-Press-Phot ... SwIjJZTbpl\nPostod Sreda » Ned Avg 27, 2017 12:23 pm\nPostod Vox91 » Ned Avg 27, 2017 5:06 pm\nFijat ispred Starog dvora:\nbg-26-sreten .jpg (53.8 KiB) Pogledano 2669 puta\nPostod Вожд » Uto Avg 29, 2017 2:01 am\ns-l1600yfgj.jpg (103.22 KiB) Pogledano 2581 puta\nhttp://www.ebay.de/itm/Foto-Winter-in-B ... SwGNdZo9cI\nPostod Prometheus » Sub Sep 02, 2017 1:18 pm\nDa li ima neko (Vožd ) slike ove dve kuće pored Moskve ?\nDa uporedimo kako bi izgledalo umesto današnjeg Bangladeša na tom mestu.\nmoskva2.jpg (214.04 KiB) Pogledano 2433 puta\nPostod relja » Ned Sep 03, 2017 10:39 am\nУништене су 1941, када је осакаћена и Виктовићева палата на Теразијама\n846_001.jpg (144.29 KiB) Pogledano 2382 puta\nPostod Prometheus » Ned Sep 03, 2017 2:49 pm\nNe izgledaju spektakularno, ali u svakom slučaju bolje nego ovo danas.\nPostod relja » Ned Sep 03, 2017 3:34 pm\nNema na čemu, ponekad mi dobro dođe da prođem kroz "kolekciju" i razvrstam slike po temi.\ntačno, ništa posebno, obične beogradske višespratnice, ali daleko bolje od običnih beogradskih prizemljuša.\nU ovom slučaju imamo obične rupe su na mestu bivših višespratnica, u živoj i prometnoj ulici, i to između hotela Moskva i nekoliko drugih reprezentativnih zgrada.\nRuglo u svakom slučaju.\nSad kad sam uporedio jednu od ovih starih fotografija sa google street view, shvatio sam da je od ove višespratnice do Moskve ipak ostalo samo prizemlje\nPostod Prometheus » Ned Sep 03, 2017 3:51 pm\nMeni nije jasno ko su vlasnici tih prčvarnica ? BG je pun ovakvih koliba u kojima žive i rade neki ljudi (kad ih pogledaš, reklo bi se da žive najteži socijalni slučajevi), a tik uz kolibu imaš jednu od najlepših starih zgrada ili imaš ogromnu modernu zgradu (npr. na Zvezdari).\nKako se gradu isplati da ima takve rupe i kako ne nađu neki model ih ih popuni ?\nOK verovatno vlasnička struktura, restitucija, inat vlasnika... ali da je ružno - ružno je.\nPostod relja » Ned Sep 03, 2017 4:04 pm\nMožda se još uvek potražuju, možda naslednika nema. Ostatak Viktorovićeve zgrade, malo iznad, je restitucijom vraćen (ili dodeljen) Crkvi.\nAko te zanima, možeš proveriti na sajtu Katastra, a broj parcele na portalu GeoSrbija.\nPostod Prometheus » Ned Sep 03, 2017 4:57 pm\nHvala još jednom. Baš ću da bacim pogled.\nPostod Bender Rodriguez » Ned Sep 03, 2017 9:30 pm\nKud je ne sruši do temelja, bar ne bi danas imali ove nakaze. Isto važi i za one dve straćare isto iza Moskve, samo što gledaju na Terazije. Tamo gde je tzv Pop Shop.\nDa ovo stoji ovako 70 godina... Idiotluk.\nPostod 3541 » Ned Sep 03, 2017 9:41 pm\nPostod Prometheus » Pon Sep 04, 2017 11:26 am\nNe bih da smaram ovde, ali da li neko ima sliku ove oguljene zgrade u Knezu sa starom fasadom ?\nPre nekoliko godina sam video tu sliku, ali je nisam sačuvao i sad nema šanse da je ponovo nađem. Jedino ovo se vrti po netu.\ntumblr_ligsgjIVzX1qhcw4ro1_r1_500.jpg (78.3 KiB) Pogledano 2202 puta\nPostod Drakche » Pon Sep 04, 2017 1:19 pm\nBender Rodriguez » 03 Sep 2017 08:30 pm napisao: Kud je ne sruši do temelja, bar ne bi danas imali ove nakaze. Isto važi i za one dve straćare isto iza Moskve, samo što gledaju na Terazije. Tamo gde je tzv Pop Shop.\nTu zgradu pored Moskve niko i ne spominje, kao da je ukleta.\nPostod svsavic » Pon Sep 04, 2017 7:27 pm\nNoName1.jpg (130.01 KiB) Pogledano 2143 puta\nРеконструкција карте из 1721/2. године.\nИзвор: Ненад Лукић, ИСТОРИЈА ЖЕЛЕЗНИКА, 1528–1945\nPostod 3541 » Sre Sep 06, 2017 3:27 pm\nKorisnika u ovom forumu: abrines, Nooberto i 22 gosta


Jačanje integriteta institucija sistema socijalne politike – Agencija za sprečavanje korupcije\nJačanje integriteta institucija sistema socijalne politike\nBIRODI: Hvala Agenciji na podršci\nPredstavnici MMF u poseti Agenciji\nAktivistkinje iz oblasti porodičnog i partnerskog nasilja, kao i trgovine ljudima pohađale su obuku o planovima integriteta u institucijama za zaštitu prava žrtava, na kojoj je jedan od predavača bila i Dragana Krunić, šefica Odseka za planove integriteta Agencije za borbu protiv korupcije.\nObuka je usmerena na jačanje kapaciteta za uočavanje odnosa između nepravilnosti u radu lokalnih institucija, nadležnih za porodično, partnersko nasilje i trgovinu ljudima i mera iz planova integriteta.\nNa kraju projekta predviđeno je formiranje mreže aktivistkinja za integritet institucija u sistemu socijalne politike sa područja centralne, južne i istočne Srbije.


Legenda 1990-tih je toliko dobra da ju je Mercedes opet proizveo | Poskok\nMnogi upravo ovaj automobil žele vidjeti na aukciji, gdje je interes toliki da dobro očuvani primjerak nerijetko postigne cijenu veću i od nove C klase u AMG izdanju. Mercedes ima rješenje – proizvest će novi primjerak. Rečeno-učinjeno, a epilog možete vidjeti na fotografijama.


Besplatan prevoz za učenike – Semendria\n11. oktobar 2012. DRUŠTVO – Članovi Gradskog veća utvrdili su u četvrtak i predložili Skupštini grada na usvajanje Predlog odluke o načinu ostvarivanja prava na povlašćenu ili besplatnu vožnju na teritoriji grada Smedereva.\nOvom Odlukom bliže se uređuje ostvarivanje prava na povlašćenu ili besplatnu vožnju za učenike srednjih škola, studente viših škola i fakulteta, lica starija od 65 godina, članove socijalno humanitarnih organizacija, članove udruženja ratnih, mirnodopskih i vojnih invalida i civilnih žrtava rata, pod uslovom da imaju prebivalište na teritoriji grada Smedereva.\nPredlog odluke o osnivanju Fonda za obrazovanje Smederevo takođe je upućen Skupštini grada sa kojim su se u četvrtak saglasili članovi Gradskog veća.\nIz nadležnosti Gradskog veća, prihvaćena je izmena finansijskog plana seoskih mesnih zajednica za 2012. godinu, kod mesnih zajednica Radinac, Udovice i Mihajlovac. Predlog izmene finansijskog plana kod pomenutih seoskih mesnih zajednica sačinjen je na osnovu izmena planiranih rashoda za kapitalne transfere u skladu sa odlukama o preusmeravanju planiranih sredstava u finansijskim planovima tih mesnih zajednicama.\nČlanovi Gradskog veća saglasili su se i uputili Skupštini grada na usvajanje predlog za dobijanje saglasnosti za korišćenje imena grada Smedereva u nazivu Rvačkog kluba Smederevo.\n« Dorđo Sladoje dobitnik nagrade Zmaj Ognjeni Vuk\nUspešan nastup Patosa u Turskoj »


Foto: Print Screen/Twitter | Galaxy Flip4 će izgledati ovako\nN.N. 13.05.2022 15:01\nNedavno smo saznali kako će izgledati ekran Samsungovog Galaxy Fold4 telefona, a sada su se pojavili renderi za Galaxy Flip4.\nGalaxy Flip4 (Samsung će navodno izbaciti slovo "Z" iz naziva sljedeće generacije savitljivih telefona), prema navodima dojavljivača @OnLeaks, će imati gotovo identičan izgled kao njegov prethodnik.\nSpolja su tu i dalje dva tona boja, dvije kamere na poleđini i mali displej za obavještenja. Unutra se nalazi 6,7-inčni savitljivi ekran sa "punch-hole" otvorom za selfi kameru.\nAnd now comes your very first look at the #Samsung #GalaxyZFlip4 (360 video + gorgeous 5K renders + dimensions) #FutureSquad This time, on behalf of my Friends over @91mobiles -> https://t.co/ShA5fPfGCr pic.twitter.com/ZHt4KYJQJ8


Republika / Milojević: Ja nisam vrhunski trener, neka me klub kazni\nutorak, 24. 9. 2019.| 14:50\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević, dva dana posle poraza u 161. derbiju od Partizana, izjavio je da je evidentno da je "taktički sve promašio" i poručio da je mnogo naučio iz poraza.\nPrihvata odgovornost za očajnu igru u derbiju\n- Gostujemo timu koji je uvek bio neugodan za nas. Ekipa Voždovca poseduje respektabilan sastav. Posle završenog prelaznog roka dobro je uklopila tim sa dosta kvalitetnih igrača i internacionalaca. U prethodnom kolu savladali su Vojvodinu na njihovom terenu, što je ozbiljan rezultat. Posle odigranog derbija i lošeg rezultata moramo da pokažemo karakter. Veoma brzo je došla utakmica sa Voždovcem, mislim da će moji igrači pokazati na pravi način da veoma brzo možemo da se vratimo dobrim igrama što i očekujem od njih - istakao je Milojević\nSport Fudbal Vladan Milojević FK Voždovac FK Crvena zvezda FK Partizan Večiti derbi Linglong Superliga Srbije\ndjoler5624. septembar 2019. u 17:49\nDa li ste,zaista, nešto naučili - Vaša škola, nešto, dugo traje !!!


pinkm.me | ONA JE ČUDO KOJE TRAJE I TRAJAĆE: Marina Tucaković se uključila uživo u emisiju, a onda je usledio NAJEMOTIVNIJI TRENUTAK! (FOTO)\nReči koje joj je uputio Milan Stanković dirnule su sve.\ne-stock Katarina Mihajlović/Andrej Nihil\nNajpoznatiji srpski tekstopisac Marina Tucaković uključila se telefonski uživo u emisiju ''Premijera - Vikend Specijal'' i tom prilikom otkrila kako se trenutno oseća, ali i kroz šta prolazi tokom borbe sa opakom bolešću.\n- Ja jedino znam kako je meni, i onaj odozgo. Taj period nije lagan i sigurno ni neće biti lagan, ali živ se čovek na sve navikne. Imam podršku mojih prijatelja i saradnika. Bitno mi je da nisam izgubila veru u ljude - rekla je Marina i dodala da piše nove tekstove za poznate pevačice:\n- Imam vremena za pisanje tekstova. Imam već nešto za Anu Nikolić, za Cecu... Ceca mi je rekla ''Bez tebe ništa'', ali dobro život teče dalje, pa sad sa mnom ili bez mene ljudi moraju da rade - kaže Marina, a ovom prilikom pozdravila je i gosta u studiju, popularnog pevača Milana Stankovića, za kog je napisala brojne hitove, a on joj je veoma emotivno odgovorio:\n- Ja moram tebe da pozdravim. Mnogo te volim. Jedva čekam da se vratiš u Beograd da se vidimo. Srce moje, Makica - poručio je Milan Marini, a onda dodao:\n- Marina je jedna neverovatna žena. Ona je čudo koje se kod nas desilo i koje traje i trajaće. Ona ima tako pozitivnu energiju. Ovo što sada čujete je dokaz da je ona jedna majka svima ovde - rekao je Stanković u emisiji ''Premijera - Vikend Specijal''.


Brojke su tmurne, dobro iznad rastuće smrtnosti od pandemije COVID-19.\nŠirom svijeta države se suočavaju sa nokautirajućim efektima na javno zdravlje i blagostanje stanovništva koje umnogome zavisi od ekonomije. Među kolateralnim štetama koje su posljedica širenja zaraze, nezaposlenost je u porastu.\nPolovina svjetske radne snage – zapanjujućih 1,6 milijarde ljudi – može izgubiti životne prihode u prvoj polovini 2020., prema posljednjim procjenama Međunarodne organizacije rada (International Labor Organization).\nOvo tijelo Ujedinjenih nacija (UN) predviđa pad radnih sati bez presedana koji bi u zbirnom iznosu sati bio jednak 305 miliona poslova s punim radnim vremenom. Ekonomske aktivnosti će opasti, relativno siromaštvo će porasti čak i među zaposlenim, a najpogođeniji sektor će biti maloprodaja, manufakture, popravka vozila, uslužne djelatnosti vezane za smještaj i hranu te nekretnine.\nA situacija je gotovo jednako loša širom planete – Amerikanci pate zbog najvećeg gubitka radnih sati, preko 12 procenata; Evropa i Centralna Azija su na malo ispod 11,8 procenata a ostale regije svijeta su sve iznad 9,5 procenata.\nDok države razmatraju kako da zaštite zdravstveno stanje svojih građana s obje strane – njihove živote i ekonomsku dobrobit – ovim problemima pristupaju na različite načine.\nSjedinjene Države – bacanje novca na problem\nNajveća ekonomija na svijetu prolazi kroz iskustvo ekstremnih nivoa nezaposlenosti, opterećenim kancelarijama za socijalni rad, bankama hrane i pozivima za ponovo otvaranje privrede čak i dok je epidemija koju je izazvao korona virus još uvijek na vrhuncu.\nNezaposlenost je dostigla 14,7 procenata u mjesecu aprilu, što je najgora statistika od 1930-ih tokom Velike depresije, a kancelarija Kongresa za budžet pravi projekcije da bi stopa nezaposlenosti mogla biti malo ispod 12 procenata do kraja godine.\nOd vodećeg infektologa u Americi, Anthonyja Faucija očekivalo se da će upozori Senat na saslušanju 12. maja da će Amerikanci iskusiti "nepotrebnu patnju i smrt" ako se zemlja otvori prerano, on je pozvao pojedine države da se pridržavaju smjernica postavljenih u planu za otvaranje Amerike predsjednika Donalda Trumpa.\nAli Trumpovi ekonomski savjetnici su rekli da će se situacija pogoršati sa nezaposlenošću koja će porasti na više od 20 procenata u maju i junu i insistirali su da se ekonomija brzo otvori kako bi se smanjili predviđeni procenti i izbjegla permanentna šteta po ekonomiju.\nŠto se tiče trenutne pomoći, Sjedinjene Države su odobrile nekoliko paketa pomoći u iznosu od više od tri hiljade milijardi američkih dolara što je iscijedilo budžet. Jedan paket je odobren u martu u iznosu od dvije hiljade milijardi što je najveći paket pomoći u istoriji Sjedinjenih Država, podijeljeno je 500 milijardi dolara u direktnim isplatama građanima, 200 milijardi u zajmovima glavnim industrijama i 300 milijardi malim biznisima.\nDok zakonodavci debatuju o potrebi za još jednim paketom, demokrate u Predstavničkom domu navodno pripremaju nacrt zakona koji će pružiti direktnu pomoć građanima, finansirati preduzeća, pomoći u spašavanju država i gradova i pomoći kod studentskih zajmova te plaćanju stanarine i hipoteka.\nMeđutim, mjerama se potencijalno protive republikanci, a neke demokrate su izrazile svoje razočarenje što neće biti garantovana isplata individualnih plata.\nŠpanija slijedi finski model – univerzalni osnovni dohodak\nKoncept univerzalnog osnovnog dohotka dolazi kasno, političari širom svijeta istražuju tu ideju, a papa je tokom uskršnjeg obraćanja sugerisao da je "ovo vrijeme" za razmišljanje o tome.\nOva ideja se asocira sa Finskom koja ju je 2017. i 2018. stavila u praksu tako što je platila 2.000 ljudi, u nasumičnom izboru među nezaposlenim pojedincima, regularni mjesečni prihod u iznosu od 600 američkih dolara (oko 550 eura). Primaoci ovih prihoda nisu imali obavezu da traže posao i nije bilo umanjenja njihovih prihoda po drugim osnovama ako bi pristali na ove isplate.\nRezultati dvogodišnje studije, objavljeni su ranije tokom mjeseca maja, otkrili su da se mentalno i finansijsko stanje uključenih u ovaj program poboljšalo, što znači da su generalno bili sretniji, ali nisu ni dalje tražili posao.\nAli kada je izbila pandemija koju je izazvao korona virus, pojačalo se zagovaranje univerzalnog osnovnog dohotka.\nŠpanija, jedna od najteže pogođenih država korona virusom na svijetu rekla je da je odobrila legislative u maju kojom će se obezbijediti osnovni prihod za tri miliona najugorženijih građana.\nOtprilike jedna petina španskih domaćinstava zarađuje manje od 270 američkih dolara mjesečno, a država – četvrta evropska ekonomija – bilježi stopu nezaposlenosti od 14,4 procenta u prvom kvartalu godine.\nMinistar za socijalnu zaštitu Jose Luis Escriva je rekao da bi ideja mogla biti obezbjeđivanje motivacije da se nađe posao kao što je dozvoljavanje primaocima pomoći da kombinuju mjesečna primanja sa platama na novom poslu u jednom određenom vremenskom periodu.\n"Bez motivacije da se nađe posao, postoji izazov iscrpljivanja osnovnog prihoda i netraženja posla na tržištu rada", rekao je u aprilu Escriva.\nNjemačka – borba protiv krize preko kratkoročnih poslova\nMnogi gledaju ka najvećoj ekonomiji eurozone, Njemačkoj, za smjernice.\n'Kurzarbeit', ili program kratkoročnih poslova daje vladine povlastice u isplatama za biznise dozvoljavajući im da smanje radne sate dok i dalje plaćaju 60 procenata plate zaposlenih.\nPružanje pomoći za plate pomoglo je da se nezaposlenost u Njemačkoj kontroliše, a Međunarodni monetarni fond (MMF) ove godine predviđa stopu od samo 3,9 posto, u poređenju s 3,2 posto u 2019. godini.\nPristup je dobio pohvalne kritike. Na primjer, čelnik Međunarodne organizacije rada naveo je to kao primjer koji bi se trebalo slijediti u ostatku svijeta jer je omogućio kontinuitet procesa i institucija.\nA nakon što se vidjelo kako Njemačka uspješno koristi ‘kurzarbeit’ za izlazak iz posljednje finansijske krize, u razdoblju od 2008. do 2009., države poput Velike Britanije, Italije i Nizozemske stavile su u pogon vlastite verzije tog programa.\nMeđutim, drugi su sugerisali da čak i ako program djeluje, ne može dugo funkcionisati.\nPrema Institutu za ekonomska istraživanja u Minhenu polovina svih njemačkih firmi prijavila je na program neke ili sve svoje zaposlene - što je oko 10 miliona radnika.\nOvaj koncept omogućava lako dostupnu radnu snagu nakon što se posao ponovo pokrene. Ali ako se to ne dogodi, onda je veća nezaposlenost neizbježna.\nOčekuje se da će bruto domaći proizvod (BDP) ove godine pasti za više od 6,5 posto, što izaziva strah od dublje recesije, a već postoje znakovi da su mnoga preduzeća u automobilskom biznisu, hotelijerstvu i putničkom sektoru počela da otpuštaju radnike.\nA Institut za ekonomska istraživanja objavio je da je gotovo trećina njemačkih firmi rekla da mogu preživjeti samo tri mjeseca ako ograničenja za suzbijanje pandemije ostanu na snazi.\nRusija – nema više odmora bez rada\nRusija teško pati zbog pandemije koju je izazvao korona virus. Trenutno je druga po broju prijavljenih slučajeva, iza Sjedinjenih Država, čak i pored navoda da je Moskva namjerno umanjivala brojeve inficiranih. Rusija se bori da održi svoju ekonomiju zavisnu od naftne industrije nakon što su cijene nafte potonule zbog smanjene potražnje.\nUprkos zabrinutosti da bi otvaranje privrede moglo potaknuti širenje zaraze, ipak je, predsjednik Vladimir Putin 11. maja objavio ukidanje uvedenog "neradnog odmora" u Rusiji od kraja marta na nacionalnom nivou zbog kojeg su kod kuće ostajali radnici izvan esencijalnih poslova.\nTaj potez došao je kada su se zatvorene firme susrele s teškoćama u osiguravanju punih plata za zaposlene, dok se službeni broj nezaposlenosti udvostručio tokom mjesec dana na više od 1,4 miliona ljudi.\nDok se zemlja ponovo otvara za poslovanja, rekao je Putin, težište će se okrenuti ka "sljedećoj fazi" pandemije i drugim oblicima ekonomske pomoći.\nNajavljene su nove porodične socijalne isplate, dok bi firme mogle dobiti poreske olakšice i kredite koje bi mogle koristiti za isplatu plata.\nOstalo je nejasno odakle će novac doći. Vlada je ranije rekla da je zaštita radnih mjesta glavni prioritet, ali poticaj je dolazio uglavnom u obliku subvencija za zajmove, sa samo nešto više od milijardu dolara direktne finansijske pomoći.\nA gotovo 160 milijardi američkih dolara iz nacionalnog trezora, očito nije dostupno, a ministar finansija Anton Siluanov rekao je prošle sedmice poslovnom dnevniku Vedomosti da bi "rasipanje" bilo pogrešno.\nPutin je građevinarstvo izdvojio kao ekonomski sektor koji bi se mogao bezbjedno podići, što je ideja koju su promovisali stručnjaci Međunarodne organizacije rada.\nKazahstan – nije vanredno stanje\nKazahstan koji je najveća ekonomija u Centralnoj Aziji, ali i vodi po broju prijavljenih slučajeva korona virusa, čini se da slijedi vođstvo Rusije u najavi 11. maja o ukidanju vanrednog stanja.\nPredsjednik Kasim-Zomart Tokaev je najavio da će 10 posto stope poreza na dohodak u zemlji biti odbačena i zamijenjena porezom na dohodak koji bi smanjio poreze na manje plate i podigao ih za veća primanja.\nPrema novim smjernicama, provincijama i gradovima koji pokazuju nisku stopu zaraze u periodu od nedelju dana biće ponovo omogućeno otvaranje određenih preduzeća, poput velikih trgovina, poslovnih zgrada i pijaca na otvorenom.\nOd kada su mjere stupile na snagu, kazahstanske nevladine organizacije tražile su transparentnost u trošenju 13 milijardi dolara za koje je Tokaev tvrdio da je vlada potrošila u suzbijanje epidemije korona virusa.


Vesti online / Srpski informativni portal / Koliko često je dovoljno za zadovoljstvo?\nKoliko često je dovoljno za zadovoljstvo?\nDa li vaši prijatelji imaju seks više i češće? Da li eksperimentišu? Teško je odrediti šta je normalno za intimni život, jer je koncept ovoga drugačiji za sve. Ovo je nešto o čemu treba razmišljati kada je reč o redovnom seksu u dugim odnosima.\nZašto postoje pauze?\nMala deca, naporan posao, stres, problemi sa zdravljem i spavanjem, uzimanje određenih lekova, sve ovo može uticati na libido. Ali to ne znači da se morate predati - i na kraju, uopšte, prestati sa seksualnim odnosima.\nZa duge odnose, redovan seks je koristan, i to je dokazano. Približavate se, osećate ljubav, pružate jedno drugom zadovoljstvo. Pored toga, seks je dobar za zdravlje. Smanjuje stres, poboljšava san, pruža mogućnost da razgovarate o vašim željama i fantazijama.\nKoliko često treba imati intimne odnose?\nTakvo pravilo ne postoji. Sve zavisi od potreba i libida oba partnera, od sposobnosti da tolerišu i pregovaraju.\nU mnogim slučajevima, kvalitet je važniji, a ne kvantitet. Svaki par ima svoju verziju zdravog seksualnog života, a samo vi možete sami odlučiti šta ćete raditi u vašem slučaju.\nStatistički podaci pokazuju da parovi starosti 26-55 godina imaju seks u proseku jednom nedeljno. Zanimljivo je da oni koji to rade često nisu pokazali veći stepen sreće u istraživanju. Ali statistika takođe nije univerzalno pravilo. Ako dobro komunicirate i slažete se koliko ćete često provesti vreme u krevetu, onda je sve dobro. Osim toga, seks nije samo vaginalna penetracija, već su važni svi intimni trenuci, uključujući dodir i poljupce.\nKada početi da brinete da seks nije dovoljan?\nAko ste vi ili vaš partner prestali da želite seks ili brinete o njemu, onda se nešto promenilo u vezi. Naročito ako su mali dodiri nestali i ne sećate se kada ste poslednji put poljubili. Za početak, vredi razgovarati. Ako razgovor nije od pomoći - možete ići na terapiju da biste razumeli šta treba raditi.\nZbog toga nema smisla pitati druge, sve je individualno.\nEvo kako apstinencija utiče na muškarce, a kako na žene


Premalo testiramo: Nadležni u zdravstvu gube povjerenje građana – Minber\nožu. 25, 2020 at 9:02 pm\nPremalo testiramo: Nadležni u zdravstvu gube povjerenje građana\nadmin 2 godine ago 359 views\nJučer je objavljen podatak da se u Austriji na koronavirus dnevno testira 4 hiljade osoba, dok u Njemačkoj taj broj ide do 12 hiljada dnevno. Hrvatska liječnička komora upozorila je danas da se u ovoj državi premalo ljudi testira.\nIako javnost i mediji vrše veliki pritisak vlati u BiH, odnosno njenim entitetima do sad su bile prilično nijema. Čak šta više, od nadležnih često dolaze kontradiktorne informacije, a primjeri sa terena uoće ne ohrabruju.\nRepublika Srpska najavila je da mijenja strategiju, te ds će u narednom periodu biti testirano oko 200 osoba dnevno. U Federaciji BiH nadležni još uvijek tvrde da nema potrebe za masovnim testiranjem i da (iako niko ne zna tačan broj) testova ima dovoljno.\nNo da testova nema dovoljno potvrdio je sinoć gostujući na BHT-u predsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović kazavši da je od evropskom komesaru za proširenje prenio da nam nedostaju testeri i respiratori.\nNa dalje, vlasti u Federaciji BiH tvrde da se testiraju samo oni koji imaju simptome ili koji su bili u kontaktu sa zaraženima. No da to nije u potpunosti tačno, pokazuje primjer predsjednika Privredne komore FBiH Mirsada Jašarspahića. On je naime potvrdio da je testiran tek 12 dana nakon kontakta za kojeg je utvrđeno da je zaražen, i to na vlastito insistiranje i zahvaljujući jakim vezama koje ima kao predsjednik važne institucije.\nNa Facebooku se pojavio i status djevojke Edine Šehović, koja je podijelila svoja iskustva sa koronavirusom, cijelom situacijom oko virusa i brojevima koji se kontaktiraju na području Kantona Sarajevo.\n“Zovem se Edina Šehović. Sletila sam iz Njemačke u Sarajevo prije dvije sedmice, imam SVE simptome COVID-19. Potencijalno sam zarazila i druge osobe. Naše nadležne institucije ne žele da me testiraju“, navela je ova djevojka i detaljno opisala borbu koju je sama sa bolešću vodila prethodnih dana.\nU BiH su do sada zabilježena tri smrtna slučaja, a posljednji sa Ilidže unio je dodatni strah u domove građana. Iako, su se pojavile informacije kako je preminula žena prešutila prijaviti kontkat sa kćerkom iz Italije zvanične potvrde još uvijek nema. Utvrđeno je tek da je na koronavirus testirana kada je to već bilo kasno, poslije smrti.\nNakon svega, ostaje gorak okus svima koji su prije nekoliko dana gledali šefa Civilne zaštite FBiH Fahrudina Solaka i slušao njegove nonšalantne tvrdnje kako uopšte ne treba testirati. Nažalost, nije jedini. Svi zajedno će u ovoj krizi konačno izgubiti povjerenje javnosti, ako su ga ikada i imali.\nadmin 25 ožujka, 2020\nSretan li si, Ebu Ejjube!


Putin u Banjoj Luci - Lični stavovi - Dnevni list Danas\nPočetna » Dijalog » Lični stavovi » Putin u Banjoj Luci\nKIOSK - OSLOBODJENJE - SARAJEVO\nPolitički istomišljenici Milorada Dodika su u ponedjeljak na protestnom okupljanju u Banjoj Luci protiv odluka visokog predstavnika Miroslava Lajčaka otkrili svoj krajnji politički cilj: otcjepljenje dejtonske Republike Srpske od Bosne i Hercegovine. Kazali su, dakle, A. Ostaje da još kažu i B – da je pripoje Srbiji.\nPolitički istomišljenici Milorada Dodika su u ponedjeljak na protestnom okupljanju u Banjoj Luci protiv odluka visokog predstavnika Miroslava Lajčaka otkrili svoj krajnji politički cilj: otcjepljenje dejtonske Republike Srpske od Bosne i Hercegovine. Kazali su, dakle, A. Ostaje da još kažu i B – da je pripoje Srbiji. Što se, očigledno, podrazumijeva. Organizator ovog „događanja naroda“ u Republici Srpskoj bio je „bosanskosrpski Milošević“, Milorad Dodik, koji je svojom retorikom neodoljivo podsjetio na Miloševićeva na Gazimestanu. Čitava uzbuna u RS, ali i u Srbiji, nastala je zbog jedne dosta blage odluke visokog predstavnika o jačanju državnih institucija vlasti BIH na račun entiteta. Problem je u tome što Dodik i drugi velikosrpski nacionalisti i separatisti u RS skaču do neba od bijesa kad se samo spomene država Bosna i Hercegovina koju oni, jednostavno, ne priznaju i ne podnose.\nSudeći prema izjavama svih mjerodavnih međunarodnih dužnosnika, iza Lajčaka i njegovih posljednjih odluka stoji cijela međunarodna zajednica, izuzev Rusije koja se drži dosta zagonetno. Ni Rusija se, doduše, nije decidirano izjasnila protiv Lajčakovih odluka, ali ih i ne odobrava. Drži se, što kaže ona narodna bosanska, kao mlada na vjenčanju.\nRealno, u šta (i u koga) se to Dodik uzda kad se ponaša ovako osiono i prkosno, kao da mu je Rusija stavila na raspolaganje sve svoje nuklearne potencijale?! Upravo zbog takvog njegovog ponašanja postavlja se i pitanje da li su Evropska zajednica i SAD uistinu jedinstveni u podršci Lajčakovim odlukama, ili Dodik tu vidi neke pukotine. A Lajčakove najnovije odluke o izvjesnom jačanju državnih institucija samo su simboličan izraz spremnosti međunarodne zajednice da Bosnu i Hercegovinu konačno usmjeri ka izlasku iz duboke političke, ekonomske, socijalne i moralne krize i da spriječi njeno rasulo.\nSrbija u cijeloj priči uopće nije upitna. Njen premijer Koštunica je više nego jasan: on i na RS, kao i na Kosovo, gleda kao na sastavne dijelove Srbije. Možda Dodik i svi sadašnji politički lideri RS upravo u takvom odnosu srbijanskog premijera prema BIH i vide podršku koja im daje snage da se ovako ponašaju – gore nego Karadžić prije nego što je otišao na Pale.\nAko među državama Evropske unije i SAD nema pukotina u odnosu i prema Lajčakovim najnovijim odlukama i prema BIH u cjelini, teško je povjerovati da se Dodik i njegovi politički istomišljenici mogu ratoborno ponašati samo zahvaljujući sopstvenoj snazi i podršci koju im pružaju Koštunica i njegovi politički istomišljenici u Srbiji. Prije će biti da je tu u pitanju Rusija. Njen predsjednik Putin je u posljednje vrijeme, nakon višegodišnjeg saginjanja glave pred Amerikancima, i sam krenuo u ofanzivu.\nKoristi sve potencijale s kojima Rusija raspolaže – i vojne i energetske – da bi Bušu dao do znanja da ga se ne plaši, ali da bi i sebi osigurao o(p)stanak na vrhu ruske piramide vlasti. Stoga se čini da se njegovi portreti na „događanju naroda“ u nedjelju u Banjoj Luci nisu pojavili onako slučajno i(li) samo iz pravoslavnih razloga.\nAli, možda ni Dodik ni njegovi politički istomišljenici, koji po svaku cijenu nastoje podijeliti BIH i onaj dio koji se, po Dejtonu, zove Republika Srpska otcijepiti od BIH i pripojiti Srbiji, i ne razmišlja o tome šta bi za Rusiju mogla da znači eventualna podrška o otcjepljenju RS od BIH. Čečenija je samo jedna od 22 ruske autonomne republike u kojoj je stanovništvo ruske nacionalnosti u manjini. Od toga u desetak njih većinu čine stanovnici muslimanske vjere.\nDa li to Dodik zna kad računa na to da bi Rusija, eventualno, mogla podržati njegove separatističke namjere?! Ili je spreman na totalnu avanturu, pa šta bude.


Raskinuli Enrike i Ana Kurnjikova? | Mondo Portal\nRaskinuli Enrike i Ana Kurnjikova\n29. oktobar, 18:21\nRaskinuli Enrike i Ana Kurnjikova? 7 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n02.10.2013. / 20:08 20:09\nRaskinuli Enrike i Ana Kurnjikova?\nIzvor mondo.rs 02.10.2013. / 20:08 20:09\nPar se navodno rastao nakon 12 godina veze zato što nije "pala" veridba.\nEnrike Iglesijas i Ana Kurnjikova navodno su raskinuli, piše "Pejdž siks". Razlog raskida je činjenica da još uvek nema priče o venčanju.\nPar inače ljubomorno čuva celu svoju priču od očiju javnosti, pa se tokom više od decenije veze šuškalo da su zajedno, da su raskinuli, da su se verili, već venčali pa razveli... Njih dvoje nisu hteli ni da potvrde, ni da demantuju ništa od toga.\nEnrike je prošle godine rekao da mu "papir od venčanja" ništa ne znači, možda zato što su njegovi roditelji razvedeni.\n"Nikada nisam mislio da venčanje zaista nešto znači. Važno je biti dobra osoba, voleti nekoga i biti dobar roditelj ako su tu i deca", rekao je on.\n04.10.2013. / 11:18\nCim ne padne veridba posle 3 do 6 meseci od toga posle uglavnom nema nista.Da ne bude zabune mislim na parove koji su situirani i znaju sta hoce\n03.10.2013. / 16:10\n03.10.2013. / 11:10\nAli vi i nemate decu Ana je samo gubila vreme 12 godina nije malo.


Kompletna kolekcija Indiana Jones filmova dolazi na Blu-rayu ove godine – HD Televizija – HDTV eZine\nHome » Filmovi » Blu-ray izdanja » Kompletna kolekcija Indiana Jones filmova dolazi na Blu-rayu ove godine\nPosted by: Igor Hlušička in Blu-ray izdanja, Filmovi, Vijesti 1. ožujka 2012.\t0\nFilm Indiana Jones i Kraljevstvo kristalne lubanje već je dostupan na Blu-rayu, ali tokom godine će mu se pridružiti i Otimači izgubljenog kovčega, Indiana Jones i ukleti hram te Indiana Jones i posljednji križarski pohod.\nZahvaljujući produkcijskim kućama Lucasfilm Ltd. i Paramount Home Media Distribution, Blu-ray izdanja svih Indiana Jones filmova sadržavat će intervjue, dokumentarce i još neka iznenađenja.\n[youtube id=”qsi-oR0Rgco” w=”600″ h=”337″]\nblu-ray indiana jones kraljevstvo kristalne lubanje lucasfilm ltd otimaci izgubljenog kovcega paramount home media distribution posljednji krizarski pohod ukleti hram\t2012-03-01


UN poèinje vakcinaciju dece u Iraku - 2003-02-18\nUNICEF nije direktno povezao vakcinaciju dece sa moguæim ratom u Iraku, ali je istakao da se napori za zaštitu dece odvijaju u senci tekuæe medjunarodne debate oko moguæeg konflikta u Iraku. Portparol UNICEF-a Vivina Belmonte (Wivina Belmonte) kaže da je vreme od najveæeg znaèaja i da æe, poèevši od 23. februara, više od 14 hiljada zdravstvenih radnika biti rasporedjeno po raznim delovima Iraka. U akciji od vrata do vrata oni æe se pobrinuti da svako dete mladje od 5 godina primi vakcinu protiv deèije paralize. Belmonteova je dodala da je Irak 1999. godine zadesila epidemija deèje paralize, ali da u poslednje tri godine nije bilo prijavljenih sluèajeva.\n”Kao što znate, deèja paraliza je bolest koja ne poznaje granice: Ako se ljudi kreæu, i bolest se širi, i to je ono što najviše brine. U tom smislu, naglasak na vakcinaciji protiv deèje paralize je na tome da se osigura da se epidemija ne ponovi.“\nKomesarijat UN za izbeglice procenjuje da bi - u sluèaju rata u Iraku - u susedni Iran, Tursku, Jordan ili Siriju moglo da izbegne izmedju 600 hiljada i milion i po ljudi. UNICEF je saopštio da je vakcinacija protiv deèijih boginja od najveæe važnosti za zaštitu dece u Iraku od ove paralizujuæe bolesti, kao i za spreèavanje epidemije u regionu. Takodje se dodaje da je važno registrovati decu koja prethodno nisu vakcinisana protiv boginja. Portparol UNICEF-a Vivina Belmonte kaže da blizu pola miliona iraèke dece mladje od pet meseci nije vakcinisano protiv boginja.\n”Svesni smo da je ovo veliki izazov za nas, zato što treba da dopremo ne samo do dece koja imaju manje od pet godina, veæ i do one uzrasta od 6 do 12 godina, od kojih mnoga nisu vakcinisana protiv boginja sredinom 90-tih godina, usled nestašice vakcine. Ako porodice poènu da se kreæu boginje æe se lako širiti i to može da bude fatalno po decu.“\nUNICEF je saopštio da su deca u Iraku izuzetno ugrožena. Prema procenama svetske organizacije, jedno od svakih osmoro dece u Iraku, umre pre navršene pete godine života, što predstavlja jednu od najgorih stopa smrtnosti dece u svetu. Dodaje se i da je jedna treæina dece u Iraku neuhranjena, a da èetvrtina nema pristup zdravoj vodi za piæe.


Dormeo Emotivna mini sovica II\nPrvi ostavite komentar o ovom proizvodu SKU: 99-1000179263\nEmotivna mini sovica je pravi poklon za svakoga ko se ne boji svojih osećaja i želi da ih podeli s drugima, bez obzira na godine. Mini sovice II predstavljaju 2 nove emocije: zelena stidljivost, a bela sovica zadovoljstvo. Sovice visine 16 cm ispunjene su Wellsleep® mikrovlaknima i peru se u veš mašini na 30 °C.\nProverite ostale emotivne mini sovice\nKako dete raste i upoznaje svet oko sebe, potrebno mu je i da razume emocije i nauči kako da se uspešno nosi sa njima. Emotivne mini II sovice pružaju im priliku da istražuju svet osećaja na bezbedan i zabavan način. Uživajte u upoznavanju osećaja s novim plišanim prijateljima.\nŠta znači kada se osećamo zadovoljno ili stidljivo, kako se osećamo kada smo nestašni ili kada nas neko voli? Šta nas plaši, a šta zasmejava? Otkrijte odgovore s emotivnim mini sovicama i budite puni samopouzdanja, ljubavi i sigurnosti.\nGoody-Coo sovica zna da se ponekad možemo osećati loše. No ona istinska snaga leži u nama samima. Možemo učiniti milion stvari kako bismo se osećali bolje, a ono što se događa unutar nas odražava se i na svet oko nas.\nGoody-Coo će vas naučiti da tajna pozitivnih osećaja uvek leži u Vama.\nBlushy-Hoo sovica je često stidljiva i tiha. Ponekad se oseća neprijatno u novim situacijama i s novim ljudima i razume koliko je teško pokazati svoj karakter.\nBlushy-Hoo će vam pomoći da se osećate opuštenije s drugim ljudima i pokazaće vam da možete biti stidljivi, ali i da dalje sijate od pozitivne energije.\nSrećnije i stabilnije emotivne veze\nVisoko samopouzdanje i pozitivnije emocije prema sebi i svetu\nBolju pažnju i fokus\nDva nova osećaja\nDve nove sovice Goody-Coo i Blushy-Hoo deo su porodice emotivnih sovica koji izražavaju osećaj zadovoljstva i stidljivosti. Svaka sovica dolazi u jedinstvenom i šarmantnom dizajnu kojem nećete moći odoleti.\nPraktična i zanimljiva plišana igračka\nSovica visine 16 cm i širine 14 cm idealna je za zagrljaj i igranje, a dovoljno je malena da ne zauzima previše mesta prilikom putovanja. Ispunjena Wellsleep® mikrovlaknima, sovica je periva u veš mašini na temperaturi od 30 °C.\nProverite i velike emotivne II sovice koje oduševljavaju svakog mališana, ali i odrasle.\nPogledajte ih klikom ovde\n100% polyester, wellsleep advanced mikrovlakna


* Srbija će nastaviti da uverava građane da balansira u odnosu na Rusiju, udaljavajući se i ovako već dovoljno udaljena od svojih suseda s jedne, odnosno EU s druge strane\nSedenje na dve stolice ili vođenje navodno balansirane politike između Evropske unije i Rusije ima svoje posledice ne samo na unutrašnjem planu, kada je reč o tempu sprovođenja reformi i usklađivanja sa evropskim standardima koji bi, vlada opšta saglasnost, doprineli boljem i kvalitetnijem životu građana Srbije, nego i kada je reč o regionalnim odnosima, pomirenju i uspostavljanju dobrosusedskih odnosa.\nČinjenica je da je Rusija intenzivirala odnose sa Srbijom u poslednje tri godine, od aneksije Krima i sankcija koje je Evropska unija uvela toj državi. Po prvi put u istoriji, na inicijativu Rusije, dogovorene su zajednične vojne vežbe između dve države, a u godinama koje su usledile, Rusija je počela da naoružava Srbiju, snabdevajući je teškim komadima, što je dovelo u pitanje ne samo evropsku orijentaciju ovdašnjih vlasti zbog produbljivanja odnosa sa državom sa kojom je EU u sukobu, već je zabrinulo i susedne države, navikle na ratoborni odnos Srbije prema njima.\nU poslednje tri godine zabeleženi su pokušaji dva državna udara, u susednoj Crnoj Gori i Makedoniji zbog, s jedne strane, njihovog opredeljenja za članstvom u NATO, odnosno smene vlasti, u drugom slučaju, koja ima težnju da se priključi NATO. U oba slučaja izazivanja nestabilnosti i sukoba, izvode se dokazi, Rusija je imala svoju ulogu ili doprinos. Kada se tome dodaju činjenice o uticaju Rusije na predsednika Republike Srpske Milorada Dodika, i njegovu ratnohuškačku retoriku i stalno pozivanje na raspad države Bosne i Hercegovine, kao i podrška koju Rusija daje političkim elitama u namerama da ne reše kosovski problem, odnosno ne priznaju nezavisnost nekadašnje južne srpske pokrajine, vođenje navodno balansirane politike između Zapada i Istoka prelazi u svoju suprotnost.\nIstovremena saradnja sa dve sukobljene strane neizostavno svrstava onog koji tvrdi da vodi uravnoteženu politiku na samo jednu stranu. Evropske integracije u novonastalim okolnostima imaju jedno određenje koje je nemoguće prenebregnuti - saradnja sa Rusijom, ako se ima u vidu sve gorenavedeno, jasan je pokazatelj antievropskih težnji ili evropskih dezintegracija.\nU nizu primera u kojima se aktuelna vlast godinama unazad određuje kao inspirator i glavni podržavalac secesionističkih težnji u RS, kao i naznaka da je u vezi sa srušenim makedonskim režimom, odnosno sukoba sa novoformiranom, tamošnjom vlašću, Crna Gora predstavlja vrhunac odnosa u kojem se Srbija pokazuje kao partner koji nikako ne doprinosi uspostavljanju odnosa odgovarajućih za neki budući evropski okvir. Čak i ako izuzmemo podatak da se Aleksandar Vučić od pokušaja državnog udara u toj zemlji intenzivno viđao i sarađivao sa političarima koji su direktno optuženi za terorizam, potom, ako zaboravimo da je glavni ruski obaveštajac, nekoliko dana nakon pokušaja likvidacije crnogorskih pronatovskih političara, došao u Beograd na razgovor sa Vučićem, posle čega se dvojici ruskih državljana osumnjičenih u istom procesu gubi svaki trag, najnovije tvrdnje Mila Đukanovića da su srpski zvaničnici znali šta se priprema u Crnoj Gori govore u prilog tome da Srbija vodi licemernu politiku ne samo prema EU već i prema susednim državama i to upravo zbog saradnje sa Rusijom.\nKakav god da je odnos prema crnogorskim zvaničnicima u javnom mnjenju Srbije, odnosno stepen sumnje u vezi sa tvrdnjama o državnom udaru i pretežnim stavovima da je pokušaj terorizma u toj državi izmišljen sa ciljem političkog profitiranja vlastodržaca, izvesno je da bi u normalnim okolnostima izjava Đukanovića da je Srbija znala za pripremu nasilne smenu vlasti u toj državi izazvala bar potrebu da se ta pitanja nađu u fokusu javnosti i izazovu uznemirenje. To se, međutim, ne dešava. Ovako, mediji, građani, javnost u načelu, ponašaju se baš kao vladajuća struktura. Naime, premijerka Srbije je Đukanovićeve tvrdnje prokomentarisala sledećim rečima: "Tako da, svakako, ako on ima takva saznanja, ne mislim da su ona na štetu ili za kritiku Srbije."\nDakle - krivi ili ne, nas se to ne tiče. Srbija će nastaviti da uverava građane da balansira u odnosu na Rusiju, udaljavajući se i ovako već dovoljno udaljena od svojih suseda s jedne, odnosno EU s druge strane.\nZa kraj, navedimo odgovor Mila Đukanovića na pitanje zašto dokazi koje je Srbija imala nisu dostavljeni na vreme crnogorskim službama: "Želim da verujem da se u srpskim bezbednosnim strukturama nije blagovremeno prepoznala krajnja namera nasilnog preuzimanja vlasti i izazivanja bratoubilačkog rata u Crnoj Gori."\nŽelim da verujem je, čini se, početak odgovora na mnoga pitanja u vezi sa spoljnom politikom Srbije.\nSrpska sopljnja politika nije sedenje na dve stolice već politika neutralnosti. Kada se u ringu bore dva boksera teške kategorije i sudija strada a kamo li bokser papir kategorije. U Srbiji je problem što nema tri sposobna poštena čoveka da uzmu fotelju u fabriku IMT i organizuju proizvodnju domaćih traktora a svaka proizvodnja omogućava povećanje budžeta, veća izdvajanja za PIO i zdravstveni fond a u isto vreme smanjenje broja socijalni slučajeva i abonenata narodne kuhunje. Tu se javlja i problem novinara koji nikako o tome da napišu, makar i loš, članak.... Kako je moguće da se ugasi Zvonačka banja a da o tome niko ni slovo da napiše niti da budu uhapšeni manipulatori jer ta banja je rađena i iz kase penzionera... Penzionera se sete poslanici samo kada treba da im umanjuju penzije a radom skupštine za poslednjih 30 godine bezakonski je povećan broj penzionera za 700.000. I tu niko da napiše ni slovo pa čak ni sindikat, O PUPS-u neću trošiti slova jer ih ne zaslužuje....\nGospođo Sonja, kada već pominjete Makedoniju i sami znate da bez pomoći NATO i zapada Zaev ne bi nikada došao na vlast, uzgred sada će početi ispitivanje pokušaja albanske manjine u Kumanovu da na silu preuzme , a slično je bilo i u Crnoj Gori..\nGospodjo Anastasija, voleo bih da cujem vase misljenje da li ni Vucic ne bi bio na vlasti da nije bilo "pomoci" tog istog zapada i NATO-a bez kojeg, kako kazete, Zaev ne bi nikada dosao na vlast.\nPa, Snezo, Srbiji je malo sta vazno, na njenom putu " ujedinjenja ili smrti"- ostvarenju sna- Velike Srbije. Ma sta krivi, lazemo, spinujemo, potpaljujemo, otkud i kao to da to kao steti i slicno. Mi, uz bozju i rusku pomoc, hrlimo, kroz fekalije moralnih bestidnika i odbrambene sisteme i naoruzanje u cilju zastite nasih granica( koje cemo tek da postavimo, jer ovo su samo administrativno- avnojevske) jurimo slepo i apokalipticno...Sa tim ciljem u nama, nema mesta osecaju krivnje, saosecanja, lustracije ili katarze, pomirenja.. To nas sve ometa u nasem naumu, poslenju od Svevisnjeg..


Cijene životnih namirnica u BiH vrtoglavo rastu\nKako ističu sagovornici “Nezavisnih novina”, razlog za to je u prvom redu rast nabavnih cijena u periodu pandemije virusa korona, kao i porast cijene goriva, ali da problem predstavlja i to što država trenutno ne raspolaže mehanizmima da rast cijena zaustavi.\nDa je poskupljenje vidljivo u svakom marketu u BiH, potvrdila je i Gordana Bulić, predsjednica Udruženja potrošača Tuzlanskog kantona, koja ističe da je cijena jestivog ulja skoro bila 1,8 KM, a sada iznosi oko 2,5 KM.\n– Došlo je do povećanja cijena i tu se ne može nešto puno učiniti, ne može se zaustaviti njihov rast i one se ne mogu vratiti na neki raniji nivo, kao što je to učinjeno u martu prošle godine kada je bilo proglašeno opšte stanje epidemije – rekla je Bulićeva za “Nezavisne”.\nMurisa Marić, izvršna direktorica Udruženja za zaštitu potrošača DON Prijedor, navela je za “Nezavisne” da je suštinski došlo do porasta nabavne cijene ovih proizvoda, te da trgovci poskupljenja u trgovinama pravdaju upravo poskupljenjem u nabavi, te da to ipak nije opravdanje za ovako drastičan rast, koji je počeo kada je gorivo poskupjelo.\n– Prošle godine, kada je na snazi bila mjera Vlade RS da nema marži na osnovne životne namirnice, padom cijena goriva nisu pale cijene ovih namirnica – rekla je Marićeva.\nPotrošače, prema njenim riječima, najviše brine rast cijena žitarica, jer, kako ističe, u našem narodu je još uvriježeno mišljenje da “dok ima hljeba u kući, nekako će se preživjeti”.\nRast cijena brašna, kako tvrde mlinari i pekari, ne bi trebalo da dovede do poskupljenja pekarskih proizvoda, a Radenko Pelemiš, predsjednik Udruženja mlinara i pekara regije Bijeljina, kazao je za “Nezavisne” da mlinari očekuju i dodatno poskupljenje brašna, ali da cijene pekarskih proizvoda neće dizati, jer se građani nalaze u nezavidnoj poziciji.\n– Očekujemo rast od oko dva do tri feninga, ali takođe smatramo da će za oko dva mjeseca doći i do stagnacije cijena, mada je još rano prognozirati – rekao je Pelemiš.\n– Zanimljivo je da je u Rusiji i Ukrajini, koje su najveće izvoznice pšenice, na primjer uvedena taksa na izvoz pšenice od nekih 25 evra po toni – kazao je Pelemiš.\nU Ministarstvu trgovine i turizma RS su za “Nezavisne” potvrdili da je, prema podacima kojima raspolažu, do poskupljenja povrća, brašna i ulja došlo već u januaru ove godine, te da je razlog za to rast berzanskih cijena pšenice, suncokreta i šećera na svjetskom tržištu zbog lošijih prinosa.