YouTube dobio veliki broj ažuriranja za desktop i mobilnu verziju - Ovo će vas ODUŠEVITI (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n02.09.2017. • 20:29 Srbija Danas/GSMArena\nYouTube je objavio veliki broj ažuriranja i nadogradnji za svoj servis. Prvo, servis sada ima novi logo, koji kombinuje wordmark i ikonicu. Sama ikonica ima poznati Play taster i smeštena je s leve strane wordmarka na sajtu.\nMobilna aplikacija servisa je ažurirana novim dizajnom, koji ima navigacione tabove u dnu, mogućnost ubrzavanja i usporavanja videa i red preporučenih videa dodat u full screen pregled. Pored ovoga, u dolazećim mesecima korisnik će moći da se premešta između videa pomoću svajpovanja. Takođe, ooblast ispod videa će omogućavati pretragu videa na druge i nove načine u nekom trenutku u budućnosti.\nDesktop interfejs YouTube servisa sada donosi kompletan Material Design svim korisnicima. Tu je i opcija za tamnu temu, koja je do sada bila dostupna selektovanom broju korisnika, a sada će moći da je koriste svi.\nHITNO! Evo kako da prepoznate PSIHOPATU na FEJSBUKU! Ako rade OVO, imate posla sa poremećenima...\nTagovi: Youtube, ažuriranje\nJEZIVA SCENA NA MARAKANI! Fotografija koja će ŠOKIRATI Delije! (FOTO)\nGRAD VELIČINE LEŠNIKA pao na Lazarevac! Veliko nevreme u Srbiji!\nPrelistavanje dnevnih novina za 20. maj 2019. godine\nJEZIVA SCENA NA MARAKANI! Fotografija koja će ŠOKIRATI Delije! (FOTO) Fudbal\nSUPERLIGA: Mega se saplela u Novom Pazaru Košarka\nI NEBO PLAČE ZA NJIMA: Na oproštaju LEGENDI od Superlige je nastao potpuni HAOS! ŠOK (VIDEO) Fudbal\nFAJNAL FOR EVROLIGE: Real ubedljivo protiv Fenerbahčea do trećeg mesta (FOTO) Košarka\nFAJNAL FOR EVROLIGE: Real ubedljivo protiv Fenerbahčea do trećeg mesta (FOTO)\nGRAD VELIČINE LEŠNIKA pao na Lazarevac! Veliko nevreme u Srbiji! Društvo\nSMEH DO SUZA U KONTRAVIZIJI: Pristalice opozicije kritikuju Miloša Vučevića, a razlog je URNEBESAN (VIDEO) Info\nPrelistavanje dnevnih novina za 20. maj 2019. godine Info


Iosif Vangelatos i Mirjana Radić, Inos Balkan: Cirkularna ekonomija je naša budućnost\nIosif Vangelatos, generalni direktor, i Mirjana Radić, finansijska direktorka, Inos Balkan\nCirkularna ekonomija je naša budućnost\nVIOHALCO grupa je u Srbiji prisutna od 2003. godine i ove godine proslavlja 15-u godišnjicu od akvizicije 70 godina stare kompanije “Inos Balkan” koja se bavi kupoprodajom i preradom sekundarnih sirovina za potrebe nacionalne i regionalne metalurške industrije\nČini se da će industrija reciklaže u narednim godinama najviše biti na dobitku. Potražnja za sekundarnim sirovinama biće stabilna i na visokom nivou, dok će se adekvatnim finansiranjem osigurati neophodni kapitalni izdaci za projekte namenjene proširenju kapaciteta.\nS obzirom da je vaša kompanija prisutna u Srbiji od početka ovog veka, da li stičete utisak da se dosta toga popravilo, da je došlo do podizanja svesti te da otpad sve više shvatamo kao robu i dragoceni resurs?\nTokom svih ovih godina, svedoci smo transformacije Srbije u političkom, ekonomskom i socijalnom smislu. Svest o životnoj sredini je takođe deo ovih reformi. Odgovarajući pravni okvir je obezbeđen i svest građana o tom pitanju se uvećava. Ljudi sada razumeju da prirodni resursi nisu neograničeni i da naš kvalitet života uveliko zavisi od toga koliko efikasno koristimo te resurse. Srpsko društvo počinje da uviđa da je potrebno da iznova osmislimo brojne oblasti ljudskog delovanja. Potrebno je pronaći nove odgovore na pitanja kako treba obrađivati zemlju i gajiti životinje; kako proizvoditi hranu i energiju i na koji način iskorišćavati otpad. Ekonomski model više nije linearan. Principi cirkularne ekonomije su vitalna komponenta napora da se smanji uticaj ljudskih aktivnosti na životnu sredinu i, naravno, otpad je dragoceni resurs i roba.\nUprkos tome što Srbija nije članica EU, puno je posla usmerenog na harmonizaciju zakona koji regulišu zaštitu životne sredine i cirkularnu ekonomiju. Može li se reći da smo na pravom putu?\nIako Srbija još uvek nije članica EU, potpisala je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SAA) sa EU, koji je na snazi od septembra 2013. godine, a Srbija je dobila status kandidata za pridruživanje EU u martu 2012. godine. Ovaj sporazum predstavlja neophodan pravni okvir ili alat za unapređenje saradnje sa EU institucijama. Sporazum kreira ekosistem koji je zemlji neophodan da usvoji sve neophodne reforme, uključujući politike zaštite životne sredine, i tako postigne integraciju sa pravnim tekovinama EU. Neki bi možda rekli da je proces spor, ali čvrsto verujem da smo na pravom putu. Kao kompanija koja se bavi reciklažom, svedoci smo neprestanih napora vlade Republike Srbije da kreira odgovarajući pravni okvir i da istovremeno obezbedi finansijska sredstva koja su neophodna za pružanje podrške reformama. Izvršni rukovodioci koji poseduju značajne tehničke i administrativne sposobnosti sada formiraju rukovodeći tim Ministarstva za životnu sredinu a stari birokratski model administracije ustupa mesto modernom, fleksibilnom i transparentnom regulatornom okviru.\nPoslujete u industriji koja beleži najbrži rast. Da je pokazatelj toga i činjenica da se sve više pažnje posvećuje promociji i razvoju modela cirkularne ekonomije?\nS brzim oporavkom svetske ekonomije od recesije izazvane pandemijom kovida 19, ogromna i rastuća potražnja za industrijskom robom uticaće na ono što će se dešavati u budućnosti. Širom sveta, države su usvojile ogromne pakete finansijske pomoći kako bi podržale svoju privredu i pospešile finansijski oporavak. Projekti koji su okrenuti u pravcu ekonomije sa nultim CO2 emisijama dominiraju u tim vladinim paketima podsticaja i čini se da će naša industrija biti jedna od onih koja će uživati dobrobiti toga u godinama koje dolaze. Potražnja za sekundarnim sirovinama biće na visokom i stabilnom nivou, dok će odgovarajuće finansiranje obezbediti kapitalne izdatke koji su neophodni za projekte proširenja kapaciteta.\nSrbija je jasno orijentisana prema stvaranju atraktivnog poslovnog okruženja za strane investicije, ali moramo hitno moramo da se pozabavimo manjkom kvalifikovane radne snage.\nZa vaše poslovanje potrebni su dobri putevi i stabilna ekonomska situacija, ali isto tako i dobri, posvećeni radnici. Da li vam manjkaju neki od ovih faktora?\nUčinak poslovne organizacije je povezan sa nekim osnovnim aspektima. Ljudski resursi i inovacije, pristup finansijskim tržištima i niskim transakcionim troškovima, javna infrastruktura i politička i makroekonomska stabilnost su među najvažnijim faktorima. Srbija je jasno orijentisana prema stvaranju atraktivnog poslovnog okruženja za strane investicije, ali moramo hitno moramo da se pozabavimo manjkom kvalifikovane radne snage.\nVaša kompanija se nalazi među pet najvećih operatera u industriji reciklaže u Srbiji i time značajno doprinosi poboljšanju izvoznog potencijala zemlje. Da li planirate da nastavite sa povećavanjem kapaciteta?\nZapadni Balkan, šire gledano, a naročito Srbija, od vitalnog su značaja za našu grupu. Naša kompanija je već dugo investitor u zemlji i svoje korake u Srbiji planira u skladu sa strategijom širenja poslovanja naše grupe. Tokom poslednjih šest godina, utrostručili smo količine sekundarnih sirovina koje obrađujemo, a za cilj imamo da ostvarimo još bolje rezultate. Koristimo sve potencijalne kanale snabdevanja sa ciljem da pribavimo veće količine i snizimo cene transporta. Pored toga, ulažemo u nove objekte i opremu koja će nam omogućiti ostvarivanje naših ciljeva.\nInos Balkan je poznat po strogim politikama zaštite životne sredine i po politici nulte tolerancije. Da li uspevate da poštujete sve postulate koje ste postavili za sebe?\nInos Balkan se već 70 godina bavi reciklažom i kupoprodajom sekundarnih sirovina za opsluživanje nacionalne i regionalne metalurške industrije. Inos Balkan je u vlasništvu grčkog metalurškog kongolomerata Viohalco, listiranog na berzi Euronext, koji je izuzetno zainteresovan za stalno ulaganje širom regiona, kroz zajedničko ulaganje sa EBRD i IFC. Viohalco poseduje i upravlja fabrikama aluminijuma, bakra, mesinga, cinka i čelika i proizvodi sve vrste kablova, kao i cevi za naftna i gasna postrojenja.\nInos Balkan, kao deo Viohalco korporacije, svoje poslovne aktivnosti obavlja u skladu sa skupom strogih korporativnih načela, u potpunoj usklađenosti sa svim zakonskim okvirima tj. pravima i propisima u oblasti zaštite životne sredine, finansija, kao i u oblasti rada. U ovom kontekstu, Viohalco sprovodi opsežne i česte interne revizije svojih zavisnih kompanija sa ciljem da se uveri u potpuno poštovanje našeg portfolija korporativnih vrednosti ali ne kao obavezu, što je svakako nešto po čemu se razlikujemo od konkurencije.


Govorila imena drugih muškaraca dok je spavala sa mužem - lekari otkrili da zapravo ima poremeæaj - B92\nSeksomnija je neobièno polno stanje koje pogaða ljude dok spavaju i uzrokuje neke neobiène simptome. Èesto je teško postaviti dijagnozu jer ljudi ne znaju da im se baš to dogaða. Od svih životnih èudnih medicinskih stanja, seksomnija je možda i najèudnija.\nIzvor: nethr utorak, 17.05.2022. | 15:38 -> 20:20\nPrema studiji objavljenoj na zdravstvenoj stranici "Sleep Foundation", oko 8% ljudi pokazalo je znakove ovog bizarnog stanja. Iz "Sleep Foundationa" su poruèili da je "struènjacima teško da procene koliko èesto ljudi doživljavaju seksomniju", jer ju je tako teško dijagnostikovati.\nZa parove, to može da bude posebno èudno, ali sreæom postoje stvari koje ljudi sa tim stanjem mogu da urade kako bi spreèili da ne doðe do ovakvog poremeæaja spavanja.\nŠta je seksomnija i kako se može zaustaviti?\nSeksomnija može biti bilo šta, od samozadovoljavanja u snu, milovanja ili pokušaja milovanja partnera, ili pokušaja snošaja dok spavate. Seksomnija se smatra "parasomnijom", a to su poremeæaji povezani sa spavanjem. Oblici parasomnije ukljuèuju meseèarenje, paralizu sna i mokrenje u krevet. Dok osoba spava, ne zna šta radi, a i zaboravi šta je radila u snu sledeæeg jutra.\nKlinièki psihijatar dr. Daniel Blok rekao je za "Newsweek" da oèi osobe mogu biti "otvorene tekom èina, ali postoji amnezija za dogaðaj nakon buðenja do pune svesti. Ako su oèi osobe otvorene, obièno su staklaste i imaju pogled u daljinu". Nekim parovima to može biti težak problem. U jednom sluèaju, navedenom u studiji o seksomniji objavljenoj u èasopisu "Sleep Science", prijavljeno je da je 42-godišnja žena povremeno masturbirala u snu.\nIstovremeno je izgovarala imena drugih muškaraca, što je izazvalo razdor u ženinom braku. Studija o ovom sluèaju izveštava: "U nekim je epizodama takoðe masturbirala. Bilo je tenutaka u kojima je milovala svog muža, koji je tada bio u seksualnim odnosima s njom, usred toga se probudila oseæajuæi se pomalo zlostavljano, jer je sa njene taèke gledišta, on nju prisiljavao na polni odnos tokom njenog spavanja."\nU nekim sluèajevima, poznato je da postoje "spontani orgazmi", a epizode obièno traju manje od pola sata. "Ovo joj je bilo jako neugodno i dovelo je do mnogih svaða, nepovjerenja i distanciranja izmeðu para. Muž se oseæao nesigurno jer je ne zadovoljava seksualno i ponekad je mislio da bi mogla da ga prevari sa drugim muškarcima, buduæi da je izgovarala imena drugih muškaraca u snu dok je spavala sa mužem", stoji u studiji.\nKako se leèi seksomnija?\nSreæom, seksomnija se može leèiti i ljudi se mogu usresreðuju na pokušaj ogranièavanja unosa alkohola i nekonzumacija droga. Neke terapije, poput kognitivno bihevioralne terapije (CBT), takoðe mogu da budu od pomoæi.\nAko mislite da možda doživljavate seksomniju, važno je da o tome razgovarate sa svojim lekarom. Bez obzira na to jesu li vaše brige opravdane ili ne, ostavljanje nerešenih problema može ometati vaš san i dovesti do razvoja drugih poremeæaja spavanja, kao što je nesanica."


Grad Evrope - Ozonpress :: internet portal\nTag: Beograd, EU, Evropa, grad\nManifestacija ”Grad Evrope”, održaće se u Beogradu, na Trgu Nikole Pašića u subotu, 11. maja, od 11 do 17 časova. Organizatori pozivaju sve zainteresovane da im se u nekoj od tri zone sa različitim sadržajima:\n– Štandovi zemalja članica EU, na kojima će posetioci moći da se upoznaju sa zanimljivostima vezanim za njihovu kulturu, kuhinju, istoriju i saradnju sa Srbijom. Sa centralne bine zemlje članice će se predstavljati muzičkim i scenskim nastupima;\n– Teren za basket „3 na 3“ po FIBA pravilima. Dobićete priliku da se oprobate u duelima za košarkaški tron. Za pobednike su obezbeđene vredne nagrade;\n– Prostor za najmlađe, gde će uz animatore moći da se oprobaju u kvizovima, slaganju Lego kockica, trkama, i drugim aktivnostima, uz najviši stepen bezbednosti. Radoznali će moći da vide i interesantne naučne eksperimente i da nauče nešto o svetu koji ih okružuje;\n– Predviđena su i zanimljiva mesta za selfije – slikanje na traktoru kojim promovišemo ulaganje EU u poljoprivredu, kao i izrada selfi-razglednica u okviru programa SelectEU.\nDogađaj je deo kampanje #EUzaTebe, kojom Delegacija Evropske unije u Srbiji i EU info mreža žele da skrenu pažnju na dostignuća Srbije i EU tokom procesa evropskih integracija.\n– Pozivamo vas da nam se pridružite u zajedničkoj proslavi Dana Evrope – poručuju organizatori.\nEU info Tim\nOprostiće ti Ana što si štrajkovala glađu\nForum za građanski nadzor javnih politika


Sudski savjet: Nijedan sudija nije disciplinski odgovarao - Vijesti.me\nPREVISOKO POSTAVLJENI KRITERIJUMI\nSudski savjet: Nijedan sudija nije disciplinski odgovarao\nNavodi se da u 2016. godini nije donijeta nijedna odluka kojom je utvrđena disciplinska odgovornost sudije, čime bilans ostvarenih rezultata ostaje ograničen i ostavlja prostor za smanjenje povjerenja javnosti u rad Sudskog savjeta.\nU Crnoj Gori prošle godine nijedan sudija nije disciplinski odgovarao, saopšteno je iz Sudskog savjeta.\nNavodi se da su kriterijumi za lakše, teže i najteže disciplinske prekršaje, "postavljeni previsoko".\n„Zato je vrlo teško doći do pokretanja postupka za utvrđivanje disciplinske odgovornosti sudija, posebno za najteže disciplinske prekršaje, koji za posljedicu mogu imati razrješenje sudije“, ocjenjuju iz Sudskog savjeta.\nZato je, kako se ocjenjuje, u ovoj godini potrebno intenzivirati aktivnosti na praćenju primjene zakonskih odredbi i predložiti izmjene Zakona o Sudskom savjetu i sudijama.\n„Tako bi se pravila disciplinske odgovornosti sudija preciznije identifikovala, odnosno nepoštovanje procesnih i materijalnih normi od sudija bilo propraćeno odgovarajućim postupcima“, navode iz Sudskog savjeta.\nIzvještaj o radu Sudskog savjeta i stanju u sudstvu za prošlu godinu razmatraće sjutra članovi Odbora za politički sistem, pravosuđe i upravu.\nkalimeropv 1 godinu i 6 mjeseci\nSudija osnovnog suda u Pljevljima Branko Pejović je zaslužio mnogo više od disciplinske odgovornosti, nedirate ga jer vam treba ovakav kakav je?\noci_boje_vina 1 godinu i 6 mjeseci\nKakav nam je Sud svima je vec odavno jasno. Kakav Sud takva i drzava.\nrasko5 1 godinu i 6 mjeseci\nIma,ali to treba da prate posteni zakonodavstva... Ledeno doba,tuzioci idu u advokate ili obrnuto..... Kameno,tuzioci postaju sudije....... Sto im je zajednicko,savjet,funkcija!!!! Reformskoo doba,pravda,jednaka za sve...Suncano doba....ZATVARANJE poglavlja 23,24 ,isp greske proslosti,ne ponovite u sadasnjosti...\nGovorim o pojedinacnim primjerima,a li se nadam da novi tuzilacki savjet,sudski,poceti konacno o GRESKAMA,priznati greske i da se greske ne dese,jer nacionali zna,korupcija,trca grupa,jedva ceka da samalje ili zaustavi,postene gradjane,javne,zakonodavne...Profesionalci zakonodavstva,Vas ima i budite reformatori SUDSTVA 23,24.\nLaza 1 godinu i 6 mjeseci\nBolje pišite ko sve nije korumpiran manji će biti spisak


pink.rs | 'MERKEL JE POKAZALA KOLIKO JOJ JE BALKAN VAŽAN!' Bisenić za Vesti: Trenutak kad je došlo do krize na severu Kosova i Metohije podudara se sa izborima u Nemačkoj!\n'MERKEL JE POKAZALA KOLIKO JOJ JE BALKAN VAŽAN!' Bisenić za Vesti: Trenutak kad je došlo do krize na severu Kosova i Metohije podudara se sa izborima u Nemačkoj!\nPublicista Dragan Bisenić rekao je večeras kako se trenutak krize na severu Kosova i Metohije podudara sa izborima u Nemačkoj, a zatim i podsetio da je kancelarka Nemačke pre samo dve nedelje bila u našem regionu.\nBisenić za autorsku emisiju Srđana Predojevića na TV Vesti kaže i kako Nemačka, kao vodeća snaga EU, više nije u punom kapacitetu kako bi mogla da odlučuje o važnim stvarima.\nTrenutak kad je došlo do krize na severu Kosova i Metohije podudara se sa izborima u Nemačkoj, na kraju krajeva i sa krajem madata Angele Merkel. Nemačka, kao vodeća snaga EU, nije više u punom kapacitetu kada bi mogla da odlučuje o svim stvarima, a posebno ne kada je reč o Balkanu. Onemogućena je da se punom snagom posveti onome što se dešava sada na Kosovu i oko Kosova. U svakom slučaju, treba podsetiti da je Angela Merkel bila pre samo dve nedelje u regionu, posetila Beograd i Tiranu i na taj način je pokazala koliko je njoj zapadni Balkan važan - rekao je Bisenić.\nInače, večeras je stigla vest da je grupa od petnaestak Srba iz opština na severu Kosova napadnuta u južnom delu Kosovske Mitrovice, dok su predavali dokumenta u Agenciji za poljoprivredu. Na njih je fizički nasrnula grupa mlađih Albanaca, a kako se saznaje, samo srećom nije došlo do težih povreda iako su neki napadnuti flašama i noževima.\nKAKVE PORUKE SRBIJI DONOSI ANGELA MERKEL? Zbog čega je kancelarka Nemačke odlučila da poseti Zapadni Balkan pred kraj mandata?\nNINDŽA IZ GLOĐANA PROVOCIRA! Haradinaj naoružan i u "crnom odelu" na planinama na severu Kosova i Metohije\nPINK NA LICU MESTA! Evo kakva je situacija na severu Kosova: Broj Srba na prelazu se povećava, situacija i dalje mirna, ALI SE OSEĆA NAPETOST!


Besplatna banja za penzionere- rok za prijavu do kraja maja – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Besplatna banja za penzionere- rok za prijavu do kraja maja\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje raspisao je poziv za penzionere koji do kraja maja treba da se prijave za rehabilitaciju u banjama Srbije. Pravo na rehabilitaciju imaju korisnici starosnih, invalidskih i porodičnih penzija s primanjima do 29.378 dinara i koji osim penzije nemaju druga lična primanja. Prijave se podnose udruženjima penzionera u opštini Doljevac.\nPravo na besplatnu rehabilitaciju u zdravstveno-stacionarnim ustanovama i banjsko-klimatskim lečilištima, u trajanju od 10 dana, imaju korisnici starosnih, invalidskih i porodičnih penzija\nOne thought on “Besplatna banja za penzionere- rok za prijavu do kraja maja”\n17.05.2021. u 18:13\nŠto ne okače sliku AV na zid? 🙂


Koliko gluposti stane u jedan tekst o „proterivanju Rusa“ - 27.10.2016, Sputnik Srbija\nPoluistine i spinovanja imaju smisla ako su uverljivi i ako mogu da ih progutaju prosečno inteligentni građani, a ove koje su osvanule na naslovnoj stranici... 27.10.2016, Sputnik Srbija\nkolumnisti, srbija, crna gora, aleksandar vučić, tomislav nikolić, vuk drašković, nikolaj patrušev, milo đukanović, alister kembel, miodrag miki rakić, vlada srbije, rusko geografsko društvo, savet bezbednosti rusije\n20:19 27.10.2016 (Osveženo: 16:55 28.08.2019)\n© AFP 2021 / SAVO PRELEVIC Hapšenje u Crnoj Gori za vreme izbora\nPoluistine i spinovanja imaju smisla ako su uverljivi i ako mogu da ih progutaju prosečno inteligentni građani, a ove koje su osvanule na naslovnoj stranici uglednog dnevnika teško da bi prošli i kod ljudi čiji je broj cipela veći od koeficijenta inteligencije.\nDa je globalna situacija sve grđa i da će se sukob velikih sila lomiti preko pleća nejakih, poput Srbije, odavno je opšte mesto. Da mediji u 21. veku sve manje informišu, a sve više obmanjuju javnost i spinuju, takođe je opšte mesto i globalni trend. Da su tabloidi, koji umesto što informišu, publici nude jeftinu zabavu i pobuđuju najniže strasti, pobedili tzv. ozbiljnu štampu postalo je, valjda, svima jasno nakon što su Britanci istupili iz EU na fer i demokratskom referendumu.\nI Srbija tu ne zaostaje za svetom. Ni za Istokom ni za Zapadom. U skladu sa proklamovanom (i jedino mogućom) spoljnom politikom koja bi se andrićevski mogla opisati: „Dobro jutro čaršijo, na sve četiri strane“.\nOno što je novost u celoj toj orvelovsko-tabloidnoj igranci u „nesvrstanoj“ Srbiji je to što je jedan od dva preostala ozbiljna dnevnika na naslovnoj strani kao glavni tekst objavio (ne)pismeni uradak sa naslovom „Nekoliko ruskih državljana proterano zbog špijunaže“.\nNi to ne bi bio problem, tabloidizacija je globalni medijski trend (valja od nečeg živeti), ali je glavni problem „ekskluzive“ to što je očajno napisana i teško da bi je „progutala“ i (polu)pismena tabloidna publika, kamoli obrazovaniji čitaoci ozbiljnih novina.\nNo, da vidimo šta smo imali.\nVeć u prvoj rečenici, iza „ekskluzivnog“ saznanja da je nekoliko ruskih državljana (koliko?) proterano iz Srbije zbog učešća u pripremama terorističkih napada u Crnoj Gori, stoji pozivanje na izvor — „krugovi bliski vrhu vlasti u Srbiji“.\n27 Oktobar 2016, 15:50\nAko ostavimo po strani loše režiranu igranku sa pevanjem i pucanjem nazvanu „državni udar u Crnoj Gori“, koja po dramaturgiji podseća ne na akciju „Pauk“, nego na „Osu“ (sećate li se holandskih turista koji su pokušali da otmu Slobu Miloševića i u gepeku ga prevezu do Mađarske), dolazimo do anonimnog, ali „pouzdanog“ izvora.\nSintagma „krugovi bliski vrhu vlasti“ sugeriše da izvor nije iz vlasti, ali da mu je blizak. Koliko blizak, ostavlja se mašti čitalaca — a mašta može svašta. Tako bi taj „pouzdani“ izvor mogao biti frizer/ka nekog iz vrha vlasti na svim nivoima, mada je utisak nakon čitanja celog teksta da je reč o konobaru nekog zamenika direktora javnog preduzeća iz pasivne srpske opštine.\n„Osim ove informacije nismo uspeli da dobijemo odgovore na pitanja…“, pa kad niste dobili odgovore zašto ste pisali nepristojno dug i nečitljiv tekst na osnovu NN izvora?\n27 Oktobar 2016, 12:53\nOdgovor sledi dalje iz teksta, jer u igru ulazi sekretar ruskog saveta bezbednosti Nikolaj Patrušev, a poznato je da se loše špijunske priče bolje prodaju ako su igri „zlikovci“ iz CIA ili KGB-a. U konkretnom slučaju KGB-a.\n„Ostalo je nejasno da li je ruski obaveštajac došao u Beograd upravo povodom onoga što je naš list saznao — deportacije ruskih državljana zbog učešća u pripremama terorističkih napada u Crnoj Gori.“\nPosle te rečenice, iole inteligentnim čitaocima „ostalo je nejasno“ čemu toliko dug, nepismen i na odsustvu činjenica zasnovan tekst na naslovnoj strani uglednog dnevnika.\nUporedo sa „šefom KGB-a“, dolazimo do drugog važnog elementa loših špijunskih priča — učešća vlasti u „zaveri“, u konkretnom slučaju predsednika Srbije.\n„Na Andrićevom vencu, takođe, nismo uspeli da dobijemo komentar najpre optužbi koje je izneo premijer Srbije Aleksandar Vučić o ’elementu inostranosti‘ u izazivanju nereda u Crnoj Gori, kao i o tome da li je predsednik Srbije obavešten o proterivanju ruskih državljana iz Srbije.“\nVučić: Đukanović praćen, uhapšeni nemaju veze s tim\n24 Oktobar 2016, 20:28\nPrethodna rečenica iz serije lektorskih noćnih mora trebalo bi da uđe u sve udžbenike novinarstva kao primer koliko se materijalnih (o stilskim da ne govorimo) grešaka može napraviti u 43 reči.\nDakle, kakve veze ima komentar predsednika Srbije na optužbe koje nije na njegov račun izneo premijer što se u tekstu implicira, gde je to premijer rekao da je u ’elementu inostranosti‘ mislio na Ruse i zašto bi iko, pa bio on smešten i na Andrićevom vencu, odgovarao na pitanje iz serije „što je babi milo“?\n„Spekulacije da je sekretar ruskog Saveta bezbednosti juče u Beogradu boravio kako bi odveo proterane, ni na koji način nismo uspeli da proverimo, kao ni da li njegov dolazak spada u ’kontramere‘ Moskve.“\nŠto bi se reklo — korak nazad. Informacija postaje spekulacija, koju ni na koji način nisu uspeli da provere, a tu je i preuzimanje „proteranih“. Zna li neko kako se preuzimaju ljudi koji su prethodno proterani? I odakle?\nŠto se tiče „kontramera Moskve“, postavlja se logično pitanje da li bi šef svih ruskih bezbednjaka dolazio u neku tamo Srbiju i natezao se sa paćenicima koji su spremali neuspeli državni udar? Ali ko je poverovao u priču da je Ratko Mladić uhapšen nakon što je pokojni Miki Rakić „pritegao“ ruskog kolegu, poverovaće i u ovaj kalambur.\n23 Januar 2016, 18:35\nU pregolemom tekstu imamo ono što je Vuk Drašković svojevremeno opisao kao „mixing grandmothers and frogs“, od citiranja drugih medija o slučaju špijunaže, preko pravljenja zavere od činjenice da je Sputnjik prvi objavio vest o dolasku Patruševa u Srbiju, iz konteksta istrgnut Nikolićev citat povodom prijema u članstvo Razvojnog centra Ruskog geografskog društva…\nKad se podvuče crta, „ekskluziva“ je čista lektorska noćna mora sa odsustvom logike, i materijalom za doktorsku tezu iz psiholingvistike na temu „ne znamo šta mislimo ali čvrsto i nelogično zastupamo svoje stavove bez obzira na činjenice“.\nStiče se utisak da je autor štiva bežao sa časova Alistera Kembla.\nKao novinar, zaslužio je ocenu: „Sedi — jedan“.\nMožda ne bi bilo loše da se vrati na časove novinarstva na drugoj godini Fakulteta političkih nauka (predavanja su javna) ne bi li u glavi punoj zbrkanih misli došao do definicija opštih pojmova.\nMiodrag Miki Rakić


grip – Zlatibor.News\n14/10/2019 AdministratorComments Off on U utorak počinje vakcinacija protiv gripa\nViše od 100.000 obolelih od gripa\n14/02/2019 AdministratorComments Off on Više od 100.000 obolelih od gripa\nKako je danas objavio Institut Batut epidemiološka situacija u Srbiji u vezi sa obolevanjem od gripa je u skladu sa kretanjem oboljenja za ovaj period godine. Prema podacima populacionog nadzora koji se sprovodi na teritoriji Republike Srbije od strane Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut” i mreže instituta i zavoda za javno […]\nDruštvo Obrazovanje Vesti Zdravlje\n14/02/2019 AdministratorComments Off on Produžen zimski raspust\nPredsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović danas je doneo odluku na osnovu zaključka Saveta za zdravlje da se prekine obrazovno – vaspitni rad u svim osnovnim i srednjim školama na teritoriji Opštine Čajetina. Odlukom je predviđeno da se početak drugog polugodišta odgodi za pet radnih dana zbog epidemije gripa pa će polugodište početi 25.februara. Odluka je […]\n17/10/2018 ZlatiborNewsComments Off on U Čajetini počela vakcinacija protiv gripa\nDruštvo Servisne informacije Vesti Zdravlje\n09/10/2017 ZlatiborNewsComments Off on Stigle vakcine protiv gripa u Čajetinu\nU Dom zdravlja u Čajetini su u ponedeljak, 9.oktobra stigle vakcine protiv gripa. Kako je krajem septembra objavljeno na internet stranici Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” ove godine je je naručeno oko 242.000 doza vakcina koje sadrže viruse gripa AH1N1, AH3N2 i B. Prema planu imunizacije Domu zdravlja u Čajetini je isporučeno 600 […]\nDobar odziv za vakcinaciju u Čajetini\n25/11/2014 ZlatiborNewsComments Off on Dobar odziv za vakcinaciju u Čajetini\nU Domu zdravlja u Čajetini vakcinacija se sprovodi od početka oktobra. Od ukupno 500 doza, koje su dostavljene čajetinskom Domu zdravlja, podeljeno je 460. Institut „Batut“ je na svom sajtu objavio podatke da je od 3. do 9.novembra zabeleženo 3.291 slučaj oboljena sličnih gripu. Iako je epidemiološka situacija stabilna, vakcinisanje se preporučuje svim hroničnim bolesnicima i starijima od […]


SZO: Devedeset devet odsto svjetske populacije udiše zagađen vazduh - Montenegro magazin\nSZO: Devedeset devet odsto svjetske populacije udiše zagađen vazduh\nPrema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (SZO), skoro čitava svjetska populacija udiše vazduh koji ne zadovoljava osnovne standarde o njegovom kvalitetu i izložena je preterano visokim nivoima zagađenja.\nOne prouzrokuju probleme sa disajnim putevima i krvotokom i svake godine rezultiraju milionima smrti koje bi mogle da se izbjegnu.\nOtprilike šest mjeseci nakon što je pooštrio smjernice o kvalitetu vazduha, SZO je nedavno objavio ažurirane podatke o njegovom kvalitetu koji se zasniva na satelitskim snimcima i informacijama iz sve većeg broja gradova, mjesta i sela širom svijeta, a radi se o oko 6.000 mjesta i gradova iz 117 zemalja svijeta.\nProcijenjeno je da 99 odsto svjetske populacije udiše vazduh koji prelazi utvrđene granice o kvalitetu vazduha, često prepunog čestica koje mogu da dospiju duboko u pluća, u vene i arterije i prouzrokuje razne bolesti.\nKvalitet vazduha najlošiji je u regijama istočnog Sredozemlja i jugoistočne Azije, a zatim slijede afričke zemlje, stoji u godišnjem izvještaju UN.\nSvake godine više od sedam miliona ljudi u svijetu umire od posljedica zagašenja vazduha, rekla je Maria Neira koja vodi sektor za zaštitu životne sredine, klimatske promjene i zdravlje pri SZO.\nBaza podataka, koja tradicionalno evidentira dvije vrste čestica poznatih kao PM2,5 i PM10, prvi put uključuje i mjerenje ugljen dioksida azot-dioksida na tlu.\nPosljednja verzija baze podataka datira iz 2018. Azot- dioksid uglavnom proizvode motori s unutrašnjim sagorijevanjem i najčešće ga nalazimo u urbanim sredinama.\nIzloženost takvim česticama može da rezultira respiratornim bolestima poput astme i simptomima kao što su neprestani nadražajni kašalj i poteškoće sa disanjem. Nerijetko zbog tih simptoma ljudi završe u hitnoj pomoći ili na liječenju u bolnicama, stoji u saopštenju SZO.\nSvijet u razvoju posebno je teško pogođen: u Indiji je evidentiran vrlo visok nivo PM10, a u Kini je uočena visok nivo PM2,5, pokazala je baza podataka.\n– Čestice, posebno PM2,5, mogu da prodru duboko u pluća i uđu u krvotok i prouzrokuju kardiovaskularne, cerebrovaskularne i respiratorne probleme. Imamo i dokaze o tomu da čestice utiču i na ostale organe i prouzrokuju razne druge bolesti – navodi se u izvještaju SZO.\nIndija i svijet moraju da se pripreme za velike promjene da bi pokušali da obuzdaju zagađenje vazduha, a to su korišćenje električnih vozila, ograđivanje od fosilnih goriva, masovno povećanje zelene energije i domaćinstva u kojima se otpad razdvaja, kaže Anumita Ročovduri, stručnjak iz Centra za nauku i životnu sredinu, aktivističke organizacije iz Nju Delhija.\nŠef SZO Tedros Adhanom Ghebrejesus govorio je o potrebi ,,hitnog djelovanja na rješavanju dvostrukih izazova za zdravlje, a to su zagađenje vazduha i klimatske promjene”.\nOn je rekao da SZO zagovara ,,hitnu potrebu da što prije postanemo manje zavisni od fosilnih goriva”.\nZdravstvena organizacija pozvala je mjerodavna tijela da donesu odluku o subvencijama koje će omogućiti ljudima prelaz na čistu energiju, s obzirom na to da je dim iz peći i kamina glavni faktor globalnog zagađenja vazduha.\nSZO smatra da treba što prije preduzeti odgovarajuće mjere za dobrobit pješaka, biciklista i korisnika javnog prevoza.\nPrema izvještaju o kvalitetu vazduha, jasno su izražene razlike između bogatijih i siromašnijih regija.\nU zemljama sa visokim dohotkom 17 odsto gradova ispunjava vrijednosti smjernica SZO o zagađenim česticama, a u zemljama sa niskim i srednjim dohotkom samo njih jedan odsto.\nPreporuke SZO upućene vladama:\n– Usvojiti ili revidirati i primijeniti nacionalne standarde kvaliteta vazduha u skladu sa najnovijim Smjernicama za kvalitet vazduha SZO\n– Pratiti kvalitet vazduha i identifikovati izvore zagađenja vazduha\n– Podržati prelazak na isključivo korišćenje čiste energije u domaćinstvu za kuvanje, grijanje i osvjetljenje\n– Izgraditi bezbjedne i pristupačne sisteme javnog prevoza i mreže prilagođene pješacima i biciklima\n– Sprovesti strože standarde o emisiji izduvnih gasova vozila i efikasnosti i sprovesti obavezni pregled i održavanje vozila\n– Investirati u energetski efikasna stanovanja i proizvodnju električne energije\n– Poboljšati industriju i upravljanje komunalnim otpadom\n– Smanjiti spaljivanje poljoprivrednog otpada, šumske požare i određene agro-šumarske aktivnosti (npr. proizvodnja drvenog uglja)\n– Uključiti zagađenje vazduha u nastavne planove za zdravstvene radnike i obezbijediti alate za angažovanje zdravstvenog sektora.\nSvjetski dan zdravlja, koji se obilježava 7. aprila, usmjeriće globalnu pažnju na hitne akcije potrebne da bi ljudi i planeta ostali zdravi i podstakli pokret za stvaranje društava fokusiranih na dobrobit. SZO procjenjuje da je više od 13 miliona smrtnih slučajeva širom svijeta svake godine posljedica ekoloških uzroka koji se mogu izbjeći.\nOne Response to SZO: Devedeset devet odsto svjetske populacije udiše zagađen vazduh


Turska berza obustavila trgovanje nakon pada lire – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetTurska berza obustavila trgovanje nakon pada lire\nTurska berza obustavila trgovanje nakon pada lire\nobjavljeno 18. dec 2021. u 16:07 18. dec 2021.\nTurska berza je obustavila trgovanje nakon što je nacionalna valuta pala na 17 lira prema dolaru.\n“Od 16:24 časova (po istanbulskom vremenu) privremeno su obustavljene transakcije svih dionica kojima se trguje na tržištu akcija na našoj berzi”, navodi se u saopštenju Istanbulske berze.\nLira je izgubila više od polovine vrijednosti prema američkom dolaru od početka godine.\nTurska centralna banka je u četvrtak smanjila ključnu kamatnu stopu sa 15 na 14 odsto, uprkos inflaciji koja je dostigla 21 procenat. Centralna banka je od septembra smanjila referentnu kamatu za 500 baznih poena, uključujući i jučerašnje smanjenje.\nDržavna monetarna politika, zajedno sa značajnom deprecijacijom lire, dodatno će pogurati inflaciju naviše, koja bi mogla da skoči na 30 odsto međugodišnje početkom 2022. godine, prema procjeni agencije S&P Global Rejting, koja je prošle sedmice smanjila izglede kreditnog zaduživanja Turske sa stabilnih na negativne.


Izbori 2020: Zašto se privredni napredak (ne) oseća u džepu stanovnika Srbije - Javni servis\nIlustracija. BBC na srpskom\n„Imamo opštu statističku sliku za koju može da se kaže da nije toliko loša, ali kada to spustimo na realan život, nema ozbiljnijeg popravljanja standarda, posebno za najugroženije kategorije”, kaže za BBC na srpskom profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić.\nKonačno, jer je – makar prema najavama – to trebalo da se desi još 2017, a zatim je „termin” pomeren za kraj 2018.\n„Jedno je da 10 odsto ljudi prima iznad 1.000 evra, a da većina ima manju platu od proseka ili dobija minimalac”, kaže Zdravković.\n„Kako da stanovnici Srbije osete boljitak, kada vide da sve evropske zemlje – osim tri suseda – žive bolje”, objašnjava Popović.\nOna dodaje da u Srbiji ljudi ne rade manje ili lošije, već se „doprinosi prelivaju u džepove onih koji su bolje povezani”.\nU odgovoru RZS stoji da je „minimalna neto zarada obračunska kategorija i ne predstavlja iznos koji će biti isplaćen radniku, već se na nju dodaju topli obrok, regres, minuli rad i ostala uvećanja ukoliko ih ima”.\nRZS ne saopštava podatke o modalnoj zaradi – odnosno najčešćoj zaradi u Srbiji – „jer ta jedinica mere nije adekvatan pokazatelj”.\n„Modus je vrednost koja se u određenoj grupi najčešće pojavljuje. Modus je adekvatna mera i pokazatelj kada se posmatraju pojave koje imaju manje varijeteta nego što je slučaj sa zaradom”, piše u odgovoru koji je BBC dobio.\n„Uglavnom je to proizvodnja poluproizvoda koji se izvoze i montiraju u nekoj drugoj zemlji, a onda je tu i ukupna zarada koju ostvaruje Srbija mala”, objašnjava Savić.\n„Kao kada poljoprivrednik prodaje krompir i od toga zaradi dinar ili dva. Onaj ko kupi taj krompir i pravi čips, zaradi 10. Reč je o istom krompiru. Mi uglavnom prodajemo krompir, ne pravimo čips”, kaže Savić.\n„Treba napraviti otklon od trenutne ekonomske politike subvencija, a ulaganja usmeriti na visoko tehnološku proizvodnju i inovacije”, kaže Đogović.\nPoboljšanje od stranih ulaganja vidljivo je jer su otvorena radna mesta, ali za radnike „nije dovoljno samo da dobiju posao”, kaže Savić.\n„Na poslovima koji ne zahtevaju nekakvu posebnu obuku, niko nema stalno zaposlenje. To govori ne o kvantitetu, već o kvalitetu života zaposlenih, a on je u dobrom delu na najnižem nivou.”\n„Tamo plata od 300 evra nije malo. Ali kada neko u razvijenom gradu, gde su cene jače, dobije 300 evra, njemu to nije napredak.”\n„Iako je bilo izvesnih metodoloških prilagođavanja 2015, stopa nezaposlenosti je rapidno smanjena u odnosu na pre šest-sedam godina, kada je bila 24 odsto”, objašnjava Savić.\n„Pre pandemije bila je jednocifrena, što je zaista dobar rezultat”, kaže on.\n„Ima ljudi koji su izgubili posao i redovno se javljali na biro, ali su odustali jer su videli da ne mogu da ga nađu, pa su izbrisani iz ove evidencije”, kaže on\nProfesorka Popović kaže da je to tačan, ali „besmislen podatak”.\n„Brzina privrednog rasta se meri u dužim intervalima. Zasnivati dugoročne prognoze na jednom tromesečju – krajnje je neozbiljno. Kao da objavljujete rezultat maratona – posle pretrčanih sto metara”, kaže Popović.\n„Treća – većina stranih kompanija u Srbiji proizvodi poluproizvode za nekog drugog. One će raditi kada te druge kompanije prorade.”\n„Njima ni dvocifrena stopa rasta neće doneti boljitak, jer u relativnom smislu manje učestvuju u raspodeli. Zato su statistički rezultati dobri, a životni standard ne ide napred”.\nIspostavilo da je reč o proračunu koji za pretpostavku ima da u Srbiji postoje izgrađene institucije kao u Nemačkoj”, kaže Popović.\n„Dugo se bavim istraživačkim radom i teško mi je da sagledam neke pokazatelje”, dodaje Popović.\n„Kao kada poredite fiću i mercedes. Fiću možete da nadograđujete i lickate, sipate najbolje gorivo, a u mercedes ništa da ne ulažete, ali zna se ko je brži.”\nČlanak je prnet sa portala BBC na srpskom.


Gamzigrad: POČINJE RESTAURACIJA SKUPOCENOG MOZAIKA – SOLARIS MEDIA\nZaječar – U Specijalnoj bolnici za rehabilitaciju ’’Gamzigrad’’, nadomak Zaječara, uskoro počinje restauracija mozaika koji se nalazi oko bazena sa termomineralnom vodom, čija je površina 125 kvadratnih metara.\nMozaik “Oda života, a život je san” je rad akademika Mladena Srbinovića i procenjen je na više od 875.000 evra, a radovi su predviđeni memorandumom o saradnji koji su potpisali dr Rade Kostić, direktor Specijalne bolnice “’Gamzigrad”’ i mr Dejan Krstić, direktor Narodnog muzeja Zaječar.\n← IZ OČIJU STAROG NAREDNIKA KANUŠE SUZE (18)\nZAPOSLENI U NACIONALNOM PARKU ĐERDAP PRIMAO MITO →


iAnatomija: Google Takeout sada dozvoljava i preuzimanje spiska stranica kojima ste dodelili +1\nGoogle Takeout sada dozvoljava i preuzimanje spiska stranica kojima ste dodelili +1\nPre tri nedelje, uoči predstavljanja društvene mreže Google+, Internet div predstavio je i novu uslugu Google Takeout, koja korisnicima omogućuje da na svoj računar preuzmu podatke koje ostavljaju i generišu na Googleovim serverima.\nPrimera radi, možete da skinete sve svoje kontakte, albume sa servisa Picasa, Google Buzz arhive, krugove prijatelja sa Plusa itd. Na svom službenom blogu, kompanija je objavila da je sada moguće i preuzimanje spiska svih stranica koje ste "lajkovali" preko usluge Google +1, što može biti izuzetno korisno.\nRecimo da tražite nameštaj za svoj novi stan - možete dodeliti +1 svim sajtovima na kojima ste videli nešto što vas interesuje, a onda preuzeti arhivu i natenane razgledati odabrane stranice.\nhttp://www.google.com/takeout | Google Data Liberation Blog


KAKO SU SE VOLELI NIKOLINA I VIDOJE: Zaprosio je prstenom od 15. … | pudlica.com\nMon, 23 May 2022 05:21:12 +0000\nKAKO SU SE VOLELI NIKOLINA I VIDOJE: Zaprosio je prstenom od 15. …\nProsidba je došla brzo nakon početka veze. U jednom beogradskom restoranu pred nju je stavio prsten od belog zlata, vredan 15.000 evra i na uho joj zapevao pesmu Sandija Cenova “Žena budi mi ti“. Tada joj je rekao: “Kad budeš spremna, stavi prsten na ruku”. Mada je u početku bila iznenađena i šokirana, pristala je da se uda za beogradskog istoričara umetnosti i kolekcionara umetničkih dela.\nGala slavlje sa 70 zvanica održano je 3. septembra 2013. u Monte Karlu, a nakon venčanja par je dobio ćerku Unu Sofiju. Nikolina je nosila venčanicu sa potpisom dizajnerke Monik Lilije, što je za nju bilo “nešto novo”, ali i “nešto plavo” – s obzirom na zanimljive plave detalje na ovoj haljini! Nikolina je uz njih, kako su mediji tada pisali, nosila dijamantske minđuše Vidojeve majke, koji su bile “nešto staro”. Venčanje je koštalo oko 400.000 evra, preneli su tada mediji.


Karijera - Viacademica\nUkoliko još uvek niste odlučili oblast Vaših budućih studija, a voleli biste da studirate nešto što će Vam se isplatiti, za šta ste talentovani i što ćete raditi sa elanom i uspehom, predlažemo Vam da dođete kod nas na Akademsku i profesionalnu orijentaciju\nOva usluga je koncipirana kao kompletna akademska i profesionalna orijentacija i izrada tvog ličnog karijernog projekta uz pomoć stručnog mentora. Orijentaciju vode mentori sa dugogodišnjim iskustvom u akademskom savetovanju i visokoškolskom obrazovanju. Prilikom Akademske i profesionalne orijentacije, Via Academica koristi metod dubinskog intervjua: kroz niz pažljivo formulisanih pitanja i vežbi čiji je cilj da, uz pomoć Via mentora, dođeš do ključnih odgovora, razbistriš svoje ideje i želje, koncipiraš svoj akademski i profesionalni put, i definišeš šta je sve potrebno da uradiš kako bi ostvario/ostvarila svoj cilj.\nProfesionalna odluka jedna je od najvažnijih i zato joj ne treba pristupiti olako. Potrebno je da se detaljno informišeš o vrstama srednjih škola i fakulteta, kao i smerovima i predmetima koji se izučavaju tokom studija. Svako zanimanje traži određeni sklop ličnosti, sposobnosti i veština presudnih za uspeh u toj oblasti rada. Zato bi trebalo da dobro upoznaš svoja interesovanja i sklonosti, a naša orijentacija ti u tome mnogo pomaže. Ako ne želiš da trošiš svoje vreme i novac, savetujemo da uradiš akademsku i profesionalnu orijentaciju.\nNaš posebno razvijen i testiran metod ne zahteva da satima odgovaraš na pitanja i radiš psihološke testove. U 90 minuta tvoj lični mentor vodi razgovor uz pomoć otvorenog upitnika koji se zasniva na tvom prethodnom formalnom i neformalnom obrazovanju, interesovanjima, odnosu sa ljudima, željama, snovima i ličnim očekivanjima od budućeg posla i karijere.\nAkademsku i profesionalnu orijentaciju sa mentorom je moguće uraditi lično, dolaskom u naše prostorije u centru grada u Takovsku 12, 1. sprat ili preko interneta, ukoliko nisi u mogućnosti da dođeš. Termin možeš zakazati na telefon +381 66 236 436 ili putem mejla info@viacademica.com.\nNakon orijentacije, mentor piše izveštaj koji sadrži detaljan opis tvog profila ličnosti, studijske oblasti i okruženja koja ti najviše odgovara, potencijalna zanimanja, kao i predloge konkretnih programa u inostranstvu. Prilikom pisanja izveštaja Via mentori vode računa o interesovanjima, potencijalima, željama kandidata, ali i o potrebama tržišta rada i zanimanjima budućnosti. Rok za slanje izveštaja je 10 radnih dana.\nREŠI SVE NEDOUMICE!\nAkademska i profesionalna orijentacija pruža odgovor na ključna pitanja koja se tiču izbora budućeg zanimanja i studija koje bi trebalo da pohađaš. Neka od tih pitanja su sledeća:\nCena Akademske i profesionalne orijentacije je 8500 RSD (70 EUR).\nUz izveštaj u zavisnosti od profila kandidata možeš besplatno da dobiješ:\nPregled oblasti studija koje ti najviše odgovaraju,\nListu potencijalnih zanimanja, pozicija i mogućnosti za zaposlenje koje imaš nakon završetka studija,\nPrimer studijskog programa iz oblasti studija koja ti najviše odgovara,\nListu potencijalnih master programa i specijalizacija koje je moguće pratiti nakon osnovnih studija iz oblasti koja ti najviše odgovara.\n← Savetovanje sa ličnim mentorom\nOdabir programa i priprema strategije →


PREFAKTURISANJE TROŠKOVA INO DOBAVLJAČU ZA TROŠKOVE CARINJENJA, TRANSPORTA I OSTALO PRI UVOZU ROBE - Biljana Trifunović\nPREFAKTURISANJE TROŠKOVA INO DOBAVLJAČU ZA TROŠKOVE CARINJENJA, TRANSPORTA I OSTALO PRI UVOZU ROBE\nIno-partner nam salje zbirno, preko DHL-a robu, mi placamo carinu, pdv i uslugu carinjenja DHL-u, a zatim refakturisemo troskove carine i usluge carinjenja nasem partneru ( tako je Ugovorom predvidjeno). Prilikom dobijanja iz banke obavestenja o prilivu po toj fakturi, koja bi bila ispravna sifra osnova za refakturisanje tih troskova? Da li to takodje podleze izvestavanju Deviznom inspektoratu kao usluga refakturisanja troskova?\nPRAVDANJE RAZLIKE U NAPLATI/PLAĆANJU PO SPOLJNOTRGOVINSKIM POSLOVIMA\nIZVOZ I UVOZ ROBE I USLUGA BEZ PRELASKA CARINSKE LINIJE\nSPOLJNOTRGOVINSKO I DEVIZNO POSLOVANJE 02.07.2012.\nKALENDAR SPOLJNOTRGOVINSKIH OBAVEZA ZA JUL 2012. GODINE.


'Kadrovi SDA su generator reformi i kretanja BiH ka EU'\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović je, govoreći na 7. Kongresu stranke o radu između dva kongresa, ocijenio da su napravljeni bitni pomaci u prethodne četiri godine.\nDodao je kako je moglo više i bolje da je bilo manje rivalstva, a više mudrosti, koordinacije i iskrenosti.\nOcijenio je da odnosi u trouglu Srbija – BiH – Hrvatska nisu napredovali te da su paternalizam i miješanje u unutarnje stvari BiH rasli.\nPo njegovim riječima, Srbija i Hrvatska su ulagale u naoružavanje najintenzivnije od vremena završetka ratova. Otvorena pitanja poput demarkacije granica nisu rješavana. Oba susjeda su, mišljenja je, nastavila da troše vodne resurse BiH bez pravične naknade.\n- Hrvatska, unatoč opetovanim zahtjevima Predsjedništva i Vijeća ministara BiH nije vratila imovinu naših firmi vrijednu milijarde eura. Počela je gradnja Pelješkog mosta kojim se zatvara izlaz BiH na otvoreno more garantovan Konvencijom Ujedinjenih nacija. Presude za udružene zločinačke poduhvate Prliću i grupi, a zatim i Karadžiću i Mladiću, koji su sezali do ratnih vlada u Beogradu i Zagrebu, nisu dovele do pokajanja i pijeteta prema BiH i žrtvama dva UZP-a. Dapače, zajedno s najuticajnijim političkim predstavnicima Srba i Hrvata u BiH krenulo se u negiranje presuda Haškog tribunala i glorifikovanje zločinaca - naveo je Izetbegović.\nUmjesto katarze i prihvatanja presuda, u BiH smo, mišljenja je, dobili političku i ideološku kontraofanzivu s ciljem izjednačavanja branilaca i agresora, relativiziranja istine o ratnim zbivanjima, kompromitacije uglednih komandanata.\nNaveo je da su iz vrha Tužilaštva i Suda BiH odstranjeni Bošnjaci te da je otpočela kampanja hapšenja i podizanja optužnica protiv uglednih komandanata Armije i MUP-a R BiH.\n- Očigledan cilj je kompromitovati ugledne komandante u svakom od korpusa Armije BiH, kao i u MUP-u BiH, i time dokazati da su sve strane u ratu činile iste stvari. Da nema bitne razlike. Izjednačavanje branilaca i agresora bi skinulo teret odgovornosti sa strane koja je izvršila agresiju, počinila etnička čišćenja koja su kulminirala srebreničkim genocidom, i omogućilo novu poziciju politici koju oličava SNSD predvođen Miloradom Dodikom. Politici koja otvoreno obećava dovršetak ratnih ciljeva političkim sredstvima. Bez ustezanja se govori o podjeli BiH, o brisanju granice na Drini, crtaju se nove granice na Balkanu - istaknuo je predsjednik SDA.\nDodao je da ova politika sve drskije podriva rad institucija koje garantuju stabilnost države BiH – OSA-e, SIPA-e, Ustavnog suda, Tužilaštva i Suda BiH, i pokušava da nametne volju entiteta državi u sferi nadležnosti koje su isključivo državne, u odbrani i vanjskoj politici.\nIzetbegović navodi da ekspanziju ovakve politike ohrabruje izostanak reakcije bh. pravosudnog sistema, OHR-a i međunarodne zajednice.\nNapominje da je odlučna reakcija domaćih i međunarodnih institucija izostala i kada je u pitanju protivustavno i protivzakonito djelovanje vlasti u RS-u prema Bošnjacima i Hrvatima. Mada Hrvata i Bošnjaka u RS-u ima 15 posto, oni zauzimaju manje od dva posto pozicija u administrativnom aparatu ovog entiteta, njihove predstavnike u Vladi imenuje SNSD, djeca Bošnjaka nemaju pravo na izučavanje bosanskog jezika u školama, napadi na povratnike i džamije se ciklično ponavljaju.\nIzetbegović je ocijenio da su SDA i HDZ u pitanjima od strateškog značaja za napredak BiH ostvarili relativno dobru saradnju. To je omogućilo implementaciju Reformske agende, snažan ekonomski oporavak, napredak na evropskom putu, spremnost NATO saveza da aktivira MAP za BiH, početak masovne izgradnje infrastrukture u BiH.\nPo njegovim riječima, odnose je kvarilo različito gledanje HDZ-a i SDA na izmjene Izbornog zakona.\n- HDZ i HNS insistiraju na promjenama koje bi nametnule dominaciju etničkog principa, ojačale segregaciju i mogle voditi novim podjelama. Model na kojem se insistira je u koliziji sa stavovima iz Mišljenja Evropske komisije, onemogućio bi implementaciju presuda Evropskog suda za ljudska prava, obesmislio bi građanski princip, a time i postojanje multietničkih stranaka u BiH. I metod kojim se kani postići cilj nije dobro odabran – jer treba raditi na relaksaciji odnosa Hrvata i Bošnjaka, recimo – podržati ugovor Islamske zajednice sa državom, onakav kakav imaju Pravoslavna i Katolička crkva u BiH, prestati s pritiscima i blokiranjem formiranja nove strukture vlasti - kazao je Izetbegović.\nNaveo je da je bošnjačko-bosanska komponenta oličena u saradnji SDA sa DF-om, a zatim i sa SBB-om bila motor koji je pokretao BiH u pravom smjeru, ali da je i ova saradnja trebala biti bolja.\nNapomenuo je i da se unutar same SDA vodila borba za uticaj i pozicije koja je nanosila štetu stranci, državi i narodu.\n- SDA je davala odgovore na sva bitna pitanja kroz intenzivan rad svojih organa. Zauzimani su jasni stavovi koji su zatim implementirani kroz rad kadrova SDA u zakonodavnim i izvršnim tijelima države, entiteta i kantona - naveo je predsjednik te stranke.\nIstaknuo je da su kadrovi SDA bili generator reformi i kretanja BiH ka članstvu u EU.\n- Mišljenje Evropske komisije sa preporukama koje je uslijedilo daje nam realnu šansu BiH da, nakon formiranja kompletne strukture zakonodavne i izvršne vlasti, dobijemo status kandidata i otvorimo proces pregovora za članstvo BiH u Evropskoj uniji. Mišljenje sadrži niz preporuka koje vode jačanju vladavine zakona, jačanju građanskog principa u odnosu na etnički, supremaciji države nad nižim nivoima vlasti - kazao je Izetbegović.\nNaveo je da je implementacija reformske agende bila usporena politikantskim otporima, naročito opozicije. Ipak, dio koji je implementiran dao je impozantne rezultate: na nivou Vijeća ministara usvojeno je 26 strategija, od kojih su neke bile na čekanju godinama, poput strategije saobraćaja, ruralnog razvoja, energetike itd. Uz niz zakona i podzakonskih akata koji su kreirani od Vlade Federacije, strategije i zakoni predloženi od Vijeća ministara su omogućili najznačajniji ekonomski rast i razvoj u postdejtonskom periodu.\n- Federacija BiH je prednjačila i vukla cijelu zemlju naprijed. Sedamdeset posto direktnih stranih investicija je bilo u Federaciju BiH, tri četvrtine novih radnih mjesta je također u Federaciji BiH, kao i 70 posto turističkih noćenja. Rast prihoda u Federaciji je u četiri godine iznosio 23 posto, a rast neto dobiti 52 postto, rast indirektnih poreza je iznosio 53 posto, a direktnih 30 posto – ukupno dvije milijarde i 184 miliona više u odnosu na prethodni mandat - kazao je predsjednik SDA.\nIznio je i podatke da je BDP po glavi stanovnika u Federaciji porastao skoro 20 posto i prešao ciljanih 10.000 KM. Federacija je po glavi stanovnika skoro dvostruko manje zadužena od RS – vanjski dug je u mandatu smanjen za 640 miliona KM, a unutarnji za 334 miliona KM. Kompletan dug PIO fonda koji je prije tri godine iznosio 226 miliona KM je vraćen, čime je rad Fonda stabiliziran. Plaće su u mandatu porasle za 12,5 posto, a penzije za 12,6 posto.\nU ovom mandatu su, unatoč teškim otporima, konačno usvojeni zakoni kojima je riješen status penzionera, a zatim i status demobilisanih boraca u Federaciji BiH.\nIzetbegović je kazao da izgradnja infrastrukture nikada nije bila intenzivnija, i tek joj slijedi zamah. Osigurana su sredstva za skoro kompletnu trasu Koridora V-c, za brze ceste sa dugim tunelima prema Goraždu, Neumu, Krajini, za Blok 7 u Tuzli, za niz hidroelektrana i vjetroparkova, za izgradnju i modernizaciju aerodroma u Sarajevu, Mostaru, Bihaću i Tuzli.\nGovoreći o integraciji BiH u NATO savez, podsjetio je da je prije skoro deset godina u Talinu održan samit NATO saveza na kom je BiH odobren format saradnje MAP – Akcioni plan za članstvo, ali nam je postavljen tzv. Talinski uslov – registracija perspektivne vojne imovine na Ministarstvo odbrane kako bismo predali prvi Godišnji nacionalni plan – ANP.\n- Vlasti u RS-u su iz početka tiho, a zatim otvoreno bojkotovale ovaj uslov. Dobili smo decenijski zastoj napretka ka članstvu u NATO. Mi smo prvo ulagali napore da se knjiženje izvrši, i ono je izvršeno u Federaciji BiH, a u RS je putem suda uknjižena samo jedna lokacija. Nakon usvajanja reforme Oružanih snaga pod nazivom 'Pregled odbrane', koju smo uz velike otpore opozicije usvojili, krenuli smo u kampanju uklanjanja Talinskog uslova. Izgledalo je to kao nemoguća misija, međutim upornom akcijom upravo nas iz SDA ovaj uslov je uklonjen. U decembru 2018. BiH je pozvana da preda prvi ANP - podsjetio je Izetbegović.\nGovoreći o migrantskoj krizi, kazao je da su putem kadrova SDA u Vijeću ministara i federalnoj vladi poduzimali mjere čiji cilj je bio spriječiti masovan ulazak migranata, stvoriti uslove za normalan život onih koji su ušli u BiH, smanjiti pritisak na dijelove USK u koje se migranti uporno koncentrišu.\n- Problem ulaska migranata u BiH je tretiran, posebno od strane srpskih političara, kao pitanje koje trebaju rješavati isključivo Bošnjaci, na prostoru Federacije koji nastanjuju Bošnjaci. Ovaj problem se tiče cijele Evrope i cijele BiH, i u budućnosti on tako mora biti i tretiran. Dodatne napore treba poduzeti da se pomogne Bihaću i USK - istaknuo je predsjednik SDA.\nTakođer je naveo da su branili neovisnost i stvarali uslove za profesionalan rad sigurnosnih agencija i pravosuđa koji su bili izloženi stalnom pritisku i pokušajima političkog ovladavanja.\nDosljedno smo, dodao je, branili i podupirali slobodu medija.\n- Briga o povratnicima u RS je bila stalna tema rukovodstva SDA - kazao je Izetbegović.\nOsvrnuvši se na opšte izbore 2018, podsjetio je da je SDA ostvarila sve ciljeve koje je zacrtala u izbornoj platformi – osvojila je mjesto člana Predsjedništva BiH, najveći broj poslaničkih mjesta u svim parlamentarnim skupštinama, od nivoa kantona, preko Federacije BiH do PS BiH. Jedino smo, napomenuo je, u Tuzlanskom kantonu izgubili od SDP-a sa razlikom od samo 200 glasova.\n- U RS-u je naš kandidat izabran za potpredsjednika entiteta, a koalicija Zajedno za BiH je osvojila četiri poslanička mjesta. Nakon izbora nas je čekalo neugodno iznenađenje – sve stranke bošnjačko-bosanske provenijencije, sa izuzetkom S BiH, su se ujedinile protiv SDA i pokušale da strukturu vlasti uspostave bez nas. U maratonskom procesu pregovaranja smo postupno smirivali tenzije i animozitete, i političke rivale pridobili za partnerstvo - kazao je Izetbegović.\nOcijenio je da su pregovori sa SNSD-om i HDZ-om bili teški "jer su bili praćeni pokušajima Milorada Dodika da dominira, da ucjenjuje, da daje ultimatume, da pokušava nametnuti volju entiteta državi BiH u nadležnostima koje su isključivo državne“.\n- Unatoč svemu, uspjeli smo postići solidan sporazum o principima za formiranje vlasti na nivou BiH sa HDZ-om i SNSD-om. Kada bi se ovaj sporazum dosljedno proveo, BiH ne bi imala nikakvih problema u funkcionisanju, osigurala bi sigurnost i stabilnost i napravila najveći reformski i integracijski pomak od završetka rata.\nNažalost, unatoč prihvatanju člana 3. ovog sporazuma, koji definiše da će BiH, citiram: "unaprijediti odnose sa NATO u skladu sa svim relevantnim odlukama Predsjedništva, Parlamentarne skupštine i Vijeća ministara BiH……. uključujući i izradu nacrta i planova“, Milorad Dodik se nastavio suprotstavljati slanju prvog Nacionalnog plana u Brisel. Ovim se zaustavlja NATO integracijski proces BiH, ali se pokušava postići i nešto mnogo opasnije od toga – nametnuti volja entiteta državi i poništiti princip poštivanja usvojenih zakona po sistemu "švedskog stola“ – ovaj zakon hoću, ovaj neću. Ukoliko ovo dopustimo, dovest ćemo u pitanje temelje na kojima počiva stabilnost i perspektiva Bosne i Hercegovine – ustavnopravni sistem i vladavinu zakona, i bit ćemo krivi za sve sljedeće ucjene, ultimatume, zastoje i dominaciju koju će ostvariti snage koje odavno obećavaju raspad BiH - naglasio je predsjednik SDA.\nPo njegovim riječima, SNSD je već napravio blokadu rada Parlamentarne Skupštine BiH. Sada prijeti nizom mjera koje znače udar na državu BiH i Dejtonski mirovni sporazum. Između ostalog, vraćanjem nadležnosti koje su prenesene na državni nivo.\n- Postoje historijski trenuci kada treba reći – Dosta! i odmjeriti snage sa onima koji su umislili da su dominantni i da mogu diktirati. Ovo je takav trenutak. Za naše, za njihovo, i za dobro svih građana BiH moramo im pokazati gdje su granice. Međunarodna zajednica koja je u prethodnoj deceniji svašta tolerisala, konačno se probudila - kazao je Izetbegović.\nIstaknuo je da je vrijeme da se svi u BiH, uključujući i SNSD i njihovog predsjednika, nauče poštovati bazične vrijednosti i principe koje svima trebaju – Ustav, zakone, zakletve koje su položili, partnere, komšije.


Novost | Vinska elita na skupu 'Okusi razliku, okusi prokupac' | Vinski magazin Vino&Fino | Magazin o vinskoj i gurmanskoj kulturi\nPočetna»Novosti»Vinska elita na skupu 'Okusi razliku, okusi prokupac'\nVinska elita na skupu 'Okusi razliku, okusi prokupac'\nKonferencija u okviru proslave Međunarodnog dana prokupca okupiće stručnjake za vino iz svih oblasti, od genetike i uzgoja do marketinga i prodaje\nU beogradskom hotelu Radisson Collection u utorak, 13. oktobra, u okviru proslave Međunarodnog dana prokupca, biće održana konferencija pod nazivom Okusi razliku, okusi prokupac! Na konferenciji će se okupiti priznati vinski stručnjaci koji će srpsku autohtonu sortu i vina nastala od nje analizirati iz više uglova, od genetike i uzgoja pa sve do marketinga i prodaje.\nDogađaj će kratkim obraćanjem na početku otvoriti Šenli Pinčoti, direktorka USAID-ove Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj. Prvu radionicu na konferenciji vodiće dr Slavica Todić, šef Katedre za vinogradarstvo Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu, jedno je od najvažnijh imena u srpskom vinogradarstvu: svoje ogromno znanje o vinovoj lozi, a naročito o prokupcu Slavica Todić produbljuje i radom u sopstvenim vinogradima i vrlo uspešnoj vinariji Doja. Radionica Slavice Todić nosi naziv Uzgojni oblici prokupca.\nTomas Kurtijus MW vodiće radionicu po imenu Prokupac na međunarodnoj sceni. Ovaj nosilac titule Master of Wine, koju je stekao prošle godine, izvanredan je izbor za sagovornika kada je reč o proboju naših vina na globalno tržište - Tomas Kurtijus specijalizovan je za stvaranje prodajnih i investicionih strategija, vinski marketing, sondiranje tržišta i PR rad.\nNaši vinski znalci, Tomislav Ivanović i Igor Luković, na vođenoj degustaciji predstaviće reprezentativne primere srpskih prokupaca, a dr Nataša Štajner sa Agronomskog fakulteta u Ljubljani ponudiće nešto širi pogled na regionalno vinogradarstvo radionicom o genetici balkanskih sorti vinove loze.\nRobert Gorjak, dugogodišnji sudija na Dekanterovim DWWA nagradama i najpoznatiji slovenački vinski novinar, održaće veoma inspirativnu radionicu na temu izgradnje identiteta vinske regije kroz autohtone sorte.\nKonferencija će se završiti panel diskusijom naziva Prokupac: potencijal za veliko vino, na kojoj će učestvovati Dragoslav Ivanović, Dejan Stanković, Nebojša Aleksić, dr Radovan Đorđević i Marina Bogićević.\nUlaznica za konferenciju košta 1.000 dinara i može se kupiti na licu mesta.\nProbrani gosti u promo spotu za Dan prokupca


SAD JE JASNO, OVAKO JE PIKSI PREPORODIO ORLOVE! Strašan govor, a jednu stvar nikad, ali nikad ne smeju da urade! – online-news.rs\nNjujork Tajms o sluaju Lei: “Nema indicija da je to tano” – Vesti – ivot\nIbrahimovi sam sebe krunisao za kralja vedske\nSpektakl u Hrvatskoj – B92\nNakon što je obrijala glavu ne mogu da se smire\nHome > Sport > Fudbal > SAD JE JASNO, OVAKO JE PIKSI PREPORODIO ORLOVE! Strašan govor, a jednu stvar nikad, ali nikad ne smeju da urade!\nTrenutno je stigao do 41 pogotka na 64 meča, a njegova želja je da golovima pomogne Srbiji da se plasira na Svetsko prvenstvo.\n– Znamo da je tek početak kvalifikacija, ni pola posla nije odrađeno, ali naš glavni cilj je da u Katar odemo sa prvog mesta u grupi. Da, da, ideja je direktan plasman na Mundijal – rekao je za “Mozzartsport” napadač Srbije Aleksandar Mitrović.\n– Još sam gladan. Deluje kao fraza, ali za mene stvarno nema ništa lepše nego kad obučem dres reprezentacije. Bože zdravlja, da moji saigrači i ja predstavljamo Srbiju najpre na sledećem Mundijalu, pa na narednom Prvenstvu Evrope, onda onom tamo prvenstvu sveta… U najboljim sam godinama.\nNjegovi nekadašnji treneri Vuk Rašović i Ljubinko Drulović veruju da zbog činjenice da mu je tek 26 godina može da stigne i do 100 golova u dresu Srbije.\n– Eto kakve trenere sam imao, koliko veruju i mene i koliko su ambiciozni. Možda drugima deluje nerealno, ali hajde da probamo. Ubeđen sam da, ako me zdravlje posluži, a sreća isprati, mogu daleko. Prvi preduslov je žestok rad. Što da ne? Pa, u životu moraš da imaš najviše ciljeve. Čak i da ne uspem, makar ću pokušati. Najgore bi bilo da po okončanju karijere vrtim film i kažem: ’E, mogao sam ovo, trebalo je da budem veći profesionalac, što nisam ono…’ Kad se budem osvrnuo za sobom, neću ni za čim da žalim. A što se ovog i budućih rekorda tiče, lepo je rekao Kristijano Ronaldo: Ne jurim ja njih, nego oni mene.\nOn ističe da je novi selektor Dragan Stojković Piksi vrlo brzo ubedio tim da Srbija na svakom meču treba da ide po pobed.\n– Prva stvar, nemamo poraz. Druga, imamo sedam bodova i prvi smo. Da nam je neko ponudio, rekli bismo da to lepo izgleda, možda bismo u podsvesti prihvatili, negde iz malog mozga čuli glasove ’dobro je’, međutim, Piksi nas je toliko ubedio da možemo da budemo prvi u grupi da smo svi, pa i ja, očekivao devet bodova. Stvarno smo verovali da smo u stanju da dobijemo sve tri utakmice.\nMitrović objašnjava šta je to selektor uradio, kako je pokrenuo “orlove”.\n– Kao veliko ime i jedan od najboljih igrača koje je država imala, Piksi nas je osvojio novom energijom, ubedio da sa svakim možemo da igramo fudbal, da se ni pred kim ne povlačimo. Ma, kakvo povlačenje, rekao nam je čovek da napadamo, dominiramo, pitamo se na terenu. I da nikad, ali baš nikad, ne odustajemo bez obzira na razvoj situacije.\nPredrag Mijatović je rekao da posle ovakvog starta u kvalifikacijama čitava nacija već “očekuje Srbiju u polufinalu Svetskog prvenstva”.\n– Mi smo takav narod! Skoni smo krajnostima, ali budite sigurni da u ekipi nema euforije. Sećam se, bilo je i kod Musilina nepoverenja na početku, Irsku je u Beogradu dočekalo jedva desetak hiljada ljudi, a kad smo protiv Gruzije overili plasman na Mundijal ispratila nas je u Rusiju krcata Makarana. E, da bi se došlo do toga da tribine budu pune, mora da se ide postepeno. Ljudi, pa nama tek slede teške utakmice. Znate zašto, naša pauza će biti duža od portugalske, sledeći takmičarski meč igramo tek u septembru. Kako rastemo tako će svaki rival biti teži.\nMitrović bi voleo i da bude najbolji strelac evropskih kvalifikacija za Mundijal.\n– Što da ne? Voleo bih, zašto da krijem? Nije baš da razmišljam o tome svaki dan ili da se opterećujem, mada priznajem da je lepo videti listu. Moja velika prednost je što sam okružen igračima koje znam u dušu, sposobnim da kreiraju šansu u pola noći. Ako budemo nastavili da igramo kao dosad, Tadić, Sergej, Kostić i Radonjić će mi sto posto nameštati prilike. Znam da će dođi, na meni je da ih koristim. Kao špicu mi je izuzetno drago što tačno znam kako razmišljaju navedeni momci, a i ostali, jer su jednako važni. Zbog njih sam se nadavao golova. Njima hvala do neba – rekao je Aleksandar Mitrović.\nMiško se nije šalio – Milosavljević potpisao za Megu!\n28 марта, 2021 17


Prva noc SezamaPro - PC #118, Dejan Ristanovic\nPrva noć SezamaPro\nSezamPro je počeo sa komercijalnim radom 18. decembra 1995... ili je to ipak bio 19. decembar? Evo kako je tekla ta neobična noć u kojoj je Skadarlija dobila još jednog noćobdiju, neumornijeg i neobičnijeg od svih ostalih...\nŠta ste radili na današnji dan pre 10 godina? Malo ko bi umeo da odgovori na takvo pitanje, ali ja sa njim nemam baš nikakvih problema. Na današnji dan pre deset (i, što se toga tiče, devet, osam, sedam...) godina radio sam isto što radim i danas - ispavao se, srećan što je januarski "PC" otišao u štampariju, odgovorio na gomilu e-mail-ova koji su se skupili dok smo završavali prelom, a onda se zagledao u prazan i taman ekran koji treba popuniti pričom za novogodišnji umetak. Ključna reč mog života je periodičnost. Ipak, ponekad (recimo, na svakih 10 godina) bude i nekih uzbuđenja... 18. decembar 1995. bio je malo drugačiji od kasnijih osamnaestih decembara, pošto gomilu zaostalih e-mail-ova nisam imao gde da pošaljem. Taj problem je, srećom, trebalo da bude rešen iste večeri - počinjao je komercijalni rad SezamaPro!\nPokretanje SezamaPro predstavljalo je kulminaciju jednog prilično uzbudljivog perioda. Posle tri ili četiri godine rasta, koji ga je doveo na poziciju ubedljivo najvećeg i najznačajnijeg on-line sistema kod nas (a možda i nešto šire), posle preživljene inflatorne 1993. godine i boljih vetrova koji su duvali u 1994, Sezam se našao u krizi. Interesovanje korisnika je i dalje bilo veliko, ni prihoda nije nedostajalo, ali je atmosfera u BIGZ-u bila sve gora. Ulaganja u opremu i nove linije nije bilo, čak je i servisiranje postajalo problematično, i tako je Sezam u Novu 1995. ušao isto kao i u prethodnih par godina - sa 15 linija na kojima su bili (za to vreme već zastareli) 2400 bps modemi. Videvši da stvari ne idu dobro i da ćemo, ako se ništa ne promeni, nestati sa tržišta čim neko ponudi pristup Internetu, Zoran Životić i ja smo počeli da tražimo rešenje i, sa Dankom Jevtovićem i Nenadom Jovanovićem, investirali u nekoliko telefonskih linija i opremu koja je probno pokrenuta 16. aprila 1995. U početku nismo planirali da to bude "novi Sezam", već da nađemo načina da napravimo profesionalni deo Sezama koji će raditi u sadejstvu sa osnovnim sistemom. Naravno, razmatrali smo razne varijante, pa je test sistem preventivno nazvan Sezam Proba, sa idejom da se odatle, zavisno od toka događaja, može stići i do Sezam i do SezamPro.\nSezamProba je radio kao manje-više samostalan i besplatan BBS gotovo osam meseci. Sa njega su Sezamovci uglavnom download-ovali fajlove (14400... to je brzina!), mada je postojala i (jedna) konferencija po imenu TEST u kojoj se svašta dešavalo. Za to vreme mi smo pokušavali da nađemo neki zajednički jezik sa BIGZ-om ali nije išlo, naročito pošto smo Vesna Jeremić, Zoran i ja napustili "Računare" i osnovali firmu PC Press i časopis "PC". Formalno govoreći, ostali smo vlasnici 49% Sezama, ali u realnosti... Prelomna tačka nastupila u novembru - sedeli smo u "Jugodati" i po ko zna koju put razmatrali razne planove kada je, nekim sasvim drugim poslom, u sobu ušao Klisa, tadašnji programer u "Jugodati" ali i prototip tipičnog Sezamovca. Kada smo ga pitali da li mu se više sviđa ova ili ona ideja za "saradnju dva Sezama", odgovorio je "previše mislite o ovom ili onom Sezamu - treba misliti kako može da se napravi dobar sistem. Korisnici će doći na njega". Zvučalo je kao odlična ideja - digli smo ruke i od BIGZ-a, i od tamošnjih linija i opreme i krenuli svojim putem.\nSledeća prelomna tačka bio je 6. decembar, dan kada smo obavestili korisnike Sezama o svojim planovima - najavili smo da će 13. decembra biti aktiviran novi softver za prijavljivanje i zakazali veliko otvaranje SezamaPro za 18. decembar, od kada će moći da mu pristupaju samo oni koji uplate pretplatu, naravno uz značajan popust koji smo ponudili. Odmah posle toga je i Vladan Aleksić, tadašnji glavni urednik "Računara", obavestio korisnike da planira pokretanje sistema Sezam.NET sa novim (doduše kompatibilnim) softverom koji će se izvršavati na hardveru starog Sezama, pojačanom 14400 bps modemima. Kako reče jedan od retkih korisnika koji nisu bili naklonjeni našoj strani, "veče kad su sevali cirkulari". U konferenciji Sezam su se razvile velike diskusije, ali za njih nije bilo mnogo vremena - oko 10. decembra oba Sezama su prestala sa radom radi prelaska na novi softver.\nU želji da što bolje pripremi Sezam za dolazak Interneta, Zoran je odlučio da preradi kompletan softver pod kojim je BBS radio - nova aplikacija je takođe pisana za Ethernet mrežu DOS računara (svih osam bilo je smešteno u namenski projektovan metalni orman, koji i danas čuvamo u "muzeju") povezanih sa Novell serverom, ali je mnogo toga promenjeno kako bi softver mogao da radi i na (anticipiranom) Windows NT serveru koji će "vrteti" puno nodova. Druga važna novost bio prelazak na BTrieve sistem za upravljanje bazom podataka na serveru, što je omogućilo konferencije sa neograničenim brojem poruka (do danas ih u Forumu ima 110,000) i, što je naročito važno, neograničen broj privatnih poruka - za 10 godina kroz sistem ih je prošlo 116 miliona (doduše, BTrieve je u kasnije zamenjen SQL Server-om). Već u test fazi se videlo koliko će novi softver, potpomognut daleko boljim računarima (nove i ispravne 386-ice, naspram XT/AT računara na starom Sezamu), biti brz i koliko će rad u konzolnom režimu biti prijatniji.\nPrva verzija novog softvera pokrenuta je 13. decembra u neko večernje vreme. Nisam prisustvovao tom srećnom događaju (sećate se, trebalo je završavati PC #9) ali me je Danko oko 23.30 pozvao u Redakciju (tada nije bilo mobilnih) i rekao da treba da se svečano prijavimo kao novi korisnici na novi sistem. Modemi još nisu bili podešeni, dakle zamolio sam ga da me on prijavi iz lokala, a onda je za očuvanje username-a trebalo uneti lozinku sa starog Sezama. Rekao sam je Danku, on je otkucao i... lozinka nije dobra. Još jednom - nije dobra. Odavno se nisam osećao tako bedno - sistem administrator koji je uspeo da zaboravi sopstvenu lozinku, pa stvarno... Onda pomislih da će možda prsti znati ono što glava ne zna - otvorim DOS prozor na lokalnom računaru, zamislim da sam u Telemate-u, otkucam dejanr, Enter, lozinku, Enter i pogledam šta sam otkucao - aha, kod diktiranja sam zaboravio jedno slovo. I tako sačuvah svoj ID broj 2 u bazi korisnika novog Sezama - ako danas otkucate resume read, videćete da su se 13. decembra 1995, osim Zorana, Danka i mene, prijavili još i klisa, mjova i bojt koji su tada bili u (budućem) Sezam Cafe-u; petnaestak minuta posle ponoći aktivirano je modemsko prijavljivanje.\nVeliki broj Sezamovaca je nestrpljivo zivkao broj 3222-592 očekujući da se umesto "zvonjenja u prazno" čuje karakteristično zujanje modema. I zaista, do jutra se prijavilo preko 100 korisnika (prvi su bili ognjen.s (već u 00.16), ivanc, mbiresev, wizard, itomic...) a do večeri gotovo 500, da bi 18. decembra, na dan zakazanog svečanog otvaranja, u korisničkoj bazi bilo preko 900 imena. Tadašnja (a i sadašnja) sekretarica Sezama Dragana Miletić imala je pune ruke posla oko slanja uplatnica i evidentiranja pretplate, ali je već bilo očigledno da su korisnici na našoj strani. Možda je pomalo pomoglo i to što je Sezam.NET u BIGZ-u proradio na novom softveru sa kojim je bilo neviđenih problema - softver je sam po sebi verovatno bio korektan, ali se nije snalazio sa tamošnjom zastarelom opremom, stalno je nešto pucalo i padalo, a o najavljenoj kompatibilnosti sa komandama na koje su korisnici navikli nije vredelo ni pričati. No za mene je bilo ključno to što su nam korisnici ukazali poverenje... trebalo ga je opravdati!\nI tako sam 18. decembra u 16.30 odneo priču o džepnim računarima za novogodišnji umetak u Krušedolsku na disketi (poslednji tekst koji je putovao na taj način, ali šta sam drugo mogao kad Sezam još nije radio) i zaputio se u Skadarliju. Sezamova prostorija, koja mi je nekada izgledala prilično prostrano, sada je bila pretrpana opremom, alatom, kablovima i, naravno, ljudima. Svi moderatori Sezamovih konferencija su iz sveg srca podržali našu odluku da osnujemo SezamPro i obećali saradnju, koja je počela kada smo se svi okupili da "podignemo sistem". Dok je Zoran išao po kilometarskom spisku fajlova koje treba prekopirati, konfiguracija koje treba podesiti, foldera koje treba kreirati i baza podataka koje treba inicijalizovati, moderatori su "štelovali" spisak tema u konferencijama. Podeliti "sve na svetu", o čemu bi ljudi želeli da diskutuju, u desetak konferencija i stotinak tema nije jednostavno - na osnovu iskustava sa starog Sezama trebalo je napraviti još koherentniji spisak koji će izdržati izazove naredne decenije. Naime, na starom Sezamu konferencije su mogle da prime po 5000 poruka posle čega je otvaran "novi tom", što je ujedno bila i prilika da se revidira spisak tema; sada je svaka konferencija trebalo da traje "zauvek". Najviše se pričalo o konferencijama Forum i Civilizacija, uz ozbiljnu diskusiju treba li u konferenciji Programiranje da postoji samo tema C ili treba odvojiti C++... najzad je Dejan Jelović odlučio da tema ostane jedinstvena.\nNekih većih problema nije bilo, ali je posao trajao - pošto je mreža osposobljena svi smo se logovali i probali da u paraleli radimo razne stvari i prijavljujemo eventualne greške na koje naiđemo, a Zoran je sedeo za prenosivim računarom (prenosivim u smislu da ga je preneo od kuće - tada nije bilo notebook-a na kome bi se mogao efikasno kompajlirati toliki source) i menjao program. Najzad je postalo jasno da će SezamPro teško proraditi 18. decembra, ali bili smo rešeni da ne izlazimo iz sobe dok ne vidimo prve korisnike na vezi. Doduše, prisećam se da je jedan od moderatora malo dremao na stolici...\nSistem je postao operativan oko 03:30, kada sam imao zadovoljstvo da izvadim iz torbe drugu disketu sa pripremljenim uvodnim porukama, malo prepravim exec kako bi se slagao sa izmenama u poslednjem trenutku i u 03:41 pošaljem poruku broj 1.1 u konferenciji Sezam/Obaveštenja. Istovremeno je među prisutnima usaglašavano pitanje koji je prvi vic koji treba da bude poslat u konferenciju Vicevi (najzad je "izglasana" pitalica "Šta je to što danju laje, a noću pliva?" - odgovor "taština vilica" je za ovih deset godina dobio bradu, ali tada je bio sasvim nov), a onda je, u 03:45, Zoran obrisao fajl closed.x iz sistemskog direktorijuma i tako omogućio nestrpljivim korisnicima da se loguju. Mnogo njih je i u "sitne sate" očekivalo SezamPro - prvi se na vezi našao darone, moderator koji je imao prijatan zadatak da sedi kod kuće i odatle isprobava Sezam modemom, a neki trenutak posle njega na who listi se pojavio i jasicp. Ubrzo je svih osam linija bilo zauzeto...\nSoftver poput Sezamovog možete testirati kod kuće, ali nema načina da predvidite šta će desetak korisnika koji su istovremeno na vezi uraditi i kakav rezultat može da nastane. Zato smo sve do 6 ujutru ostali u Skadarliji, pregledali poruke koje korisnici šalju u konferencije i sistemske dnevnike, a Zoran je on-line ispravljao sitne bagove i restartovao softver - pravu gužvu smo očekivali tek ujutru, pa je trebalo da sve bude u punom pogonu za "ranoranioce".\nUživanje je danas pročitati poruke pristigle u prvim satima i danima rada SezamaPro, ali i prisetiti se ljudi koji su ih slali. Recimo, dr Milan Božić, kasnije ministar a danas Predsednik upravnog odbora Telekoma, je proglasio "najznačajniji naučni prilog u istoriji SEZAM-a pa i šire" (bila je to analiza particija diska koju je napisao dulev) ali i tražio ćirilični kodni raspored da bi mogao da citira ruske izraze u diskusijama. Nenad Cekić, tada direktor "Radio Indeksa" a danas predsednik Saveta za radio-difuziju, je čestitao moderatorima koji su temu devojke smestili na pravo mesto - u konferenciju Razonoda, između tema Kafane i Kućni_ljubimci. Jakša Šćekić, danas producent SKY televizije, je javljao da su uspostavljene telefonske veze sa Hrvatskom i pitao kada će početi razmena konferencija sa njihovim sistemima... Najviše me je nasmejala poruka koju je poslao cnenad, primetivši da prva poruka sistema glasi "Dobrodoršli na SezamPro" - moglo bi se, dakle, reći da je SezamPro svoj rad počeo greškom. Ipak, stvari su kasnije dobro išle...\nKada sam tog jutra, oko 7 sati, izašao na ulicu dočekalo me je iznenađenje - nekim hirom meteorologije, nakon relativno toplog i tihog 18. decembra 1995. nastupio je kijamet, a kaldrma u Skadarskoj bila je opasno zaleđena. Za trenutak sam se pitao da li je moguće da sam u Sezamu proveo "samo" 15 sati, ili izlazim u neku sasvim desetu vremensku zonu... Kroz mećavu sam se nekako probio do kuće, još jednom modemom probao da li je SezamPro zdrav i čitav (bio je!) i konačno se prepustio (nadam se zasluženom) odmoru, znajući da ću osamnaestih decembara sledećih decenija imati gde da pošaljem priču kojom sam, Bogu hvala, upravo popunio ekran!


Von Hagen Case Study - Canon Serbia\nVon Hagen stvara nove poslovne mogućnosti investiranjem u položeni štampač kompanije Canon\nKompanija Von Hagen GmbH iz Blomberga u Nemačkoj, specijalizovana za pravljenje štandova i za korporativne enterijere, stvara nove poslovne mogućnosti instaliranjem Océ Arizona XT položenog UV štampača kompanije Canon za izuzetno velike formate. Novi štampač kompaniji Von Hagen otvara mogućnosti štampanja na asortimanu krutih supstrata, za složene štandove ili poslove diferenciranja robnih marki. Kompanija interno obavlja poslove štampe već osam godina, ali do sada je štampanje bilo moguće samo na fleksibilnim materijalima poput papira i tekstila. Mogućnost štampanja na krutim materijalima unela je revoluciju u poslovnu praksu i stvorila nove mogućnosti za rast poslovanja.\n„Océ Arizona ima sve; veličinu, produktivnost i svestranost za rad sa širokim asortimanom fleksibilnih i krutih materijala. Zajedno, ovo znači da klijentima možemo da ponudimo mnogo isplativiji i efikasniji način kreiranja štandova. Pošto sada imamo mogućnost da štampamo na bilo kojem supstratu, možemo da realizujemo praktično svaku kreativnu ideju.“\nVon Hagen studija slučaja


MZ Rgotina | Za media\nUčitelju zdravlja najviše godišnje priznanje Grada Zaječara\n30.08.2016 - 15:45\nOdbornici Skupštine grada Zaječara na sednici u četvrtak, 1. septembra, usvojiće između ostalog, rešenja o dodeli godišnjih nagrada i povelja pojedincima i organizacijama, povodom 7. septembra Dana grada. Godišnje nagrade za 2016. godinu biće dodeljene primarijusu dr. sci. med. Petru Paunoviću i Savetu MZ Rgotina. Priznanje doktoru Paunoviću dodeljuje se za postignute rezultate u oblasti...Više\nPročitaj više o Učitelju zdravlja najviše godišnje priznanje Grada Zaječara


Edukacija u OŠ Meša Selimović: Ovo je sistemski odgovor\nU sklopu UNICEF projekta ''Pravda za svako dijete'', koji se realizuje uz podršku vlada Švedske i Švicarske, u januaru su u 81 školi u Kantonu Sarajevo održane edukacije nastavnog osoblja i stručnih službi o ''Programu sekundarne prevencije neprihvatljivih oblika ponašanja i zaštite učenika u osnovnim školama KS''\nEdukacija u OŠ Meša Selimović održana je 20.01.2020., a bilo je prisutno 42 učitelja, nastavnika, te stručna službe škole. Tim za podršku u ovoj školi bile su Jadranka Kapetanović i Marija Vajdec, dok je supervizorica bila Elma Omersoftić.\n‘’Program sekundarne prevencije je uspio onog momenta čim je pokrenuo pozitivnu promjenu, multidisciplinarno promatranje problema, odnosno kada je pedagoškim postupcima i terapijskim metodama modificirao ponašanje prema društveno poželjnim modelima. Dosadašnja praksa nam je pokazala da postoje brojni nesporazumi koji se protežu od propuštanja pravovremene zaštite učenika preko djelimičnih ili nestručnih intervencija do situacija u kojima su prisutne međusobne optužbe, dezinformacije, a sve na štetu ranjive populacije. Ovo je sistemski odgovor za prevazilaženje socijalnih, emocionalnih problema, a koji imaju štetan utjecan na učenika u okruženje'', objašnjava jedna od članica Tima za podršku.


Doručak kod akademika - Nacionalne nagrade za nauku - Nedeljnik Vreme\n18. 4. 2012. / 15.26\nEvo, na primer, o Nikoli Tesli znamo gotovo sve. Osim popisa svih njegovih brojnih izvanrednih i nesumnjivo korisnih izuma, znamo i to – da je brojao korake dok hoda i da je svakog jutra doručkovao dve pinte toplog mleka i poneko kuvano jaje. Ovakvi detalji nisu poznati samo zbog podrobnih arhivskih istraživanja njegovog lika i dela, nego su bili javna stvar još u Teslino doba, jednako kao što su danas poznati detalji iz privatnog života filmskih i pop zvezda.\nNikola Tesla je svojevremeno bio takva zvezda njujorške štampe, toliko poznat i popularan da su posmatrači dolazili da gledaju kako veliki naučnik ritualno obeduje u restoranu. Sa druge strane, nešto malo manja slava Mihajla Pupina, još jednog američkog izumitelja i naučnika srpskog porekla, ipak je bila tolika da je njegova autobiografija Od pašnjaka do naučenjaka očas postala nacionalni bestseler, a potom bila uvršćena i u lektiru u američkim školama.\nKoliko životnih detalja danas znamo o savremenim srpskim naučnicima? Koji se naši naučnici današnjice izdvajaju po bilo čemu, bilo da žive i rade u Srbiji ili istražuju negde u svetskim laboratorijama? Da li znate ime bar jednog savremenog srpskog naučnika? Ako se izuzme nekolicina pojedinaca koji su, mada naučnici, vrlo prisutni i na javnoj sceni, poput nekih akademika ili pak genetičara Miodraga Stojkovića, građani jedva da znaju ijednog srpskog istraživača po imenu. Kako bi se to stanje moglo promeniti?\nNedavno je Srpska akademija nauka i umetnosti učinila korak ka rešenju tog problema i ustanovila naučnu nagradu koja se najavljuje kao najveća i najznačajnija u oblasti egzaktnih nauka. Ova inicijativa pruža mogućnost da se srpski naučnici i njihov rad predstave široj javnosti, a možda i da od pojedinaca nastanu i buduće srpske naučne zvezde.\nNaime, za razliku od većine evropskih zemalja, Srbija nema nacionalnu nagradu za nauku. Istina, u pojedinim oblastima, postoje nagrade koje najčešće dodeljuju stručna društva ili fondovi i zadužbine. Jedna takva je nagrada za fiziku "Prof. dr Marko Jarić" koja se ponekad i naziva "srpskim Nobelom", ali njen odjek u široj javnosti nije ni približan onom koji, na primer, ima NIN-ova nagrada u oblasti romanopisanja.\nPredsedništvo Srpske akademije nauka i umetnosti je zato, na predlog Izvršnog odbora SANU, donelo odluku da se istaknutim naučnicima u Srbiji dodeljuju godišnje nagrade za izuzetne rezultate i dostignuća u naučnoistraživačkom radu, koji su ostvareni u toku poslednjih 10 godina. SANU je potom raspisala i javni oglas koji je za ovogodišnje nagrade otvoren za prijavljivanje do 31. avgusta 2012.\nNova nagrada Srpske akademije će se, naime, uručivati već od ove godine, a dodeljivaće se naučniku ili grupi naučnika u četiri kategorije, tako da se svake druge godine naizmenično dodeljuju po dve. Ove godine će tako biti dodeljene nagrade u dve kategorije – u oblasti fizike i srodnih nauka, astronomije, meteorologije, biofizike i geofizike. Drugu oblast u kojoj se tokom 2012. dodeljuje nagrada za najviša dostignuća domaćih naučnika čine biologija, hemija i njima srodne nauke. Sledeće godine će biti dodeljene nagrade iz tehničkih i iz biomedicinskih nauka.\n"Smisao ovih nagrada je u tome da naučni rezultati dobiju odjek u javnosti", kaže za "Vreme" predsednik SANU Nikola Hajdin, koji je bio i inicijator ove nove nagrade. "Smisao nagrade je još jedan – da se dođe i do podataka o naučnim radovima, s obzirom na to da je najčešće reč o ljudima o kojima se više zna u inostranstvu nego u Srbiji", objašnjava Hajdin.\nZanimljiva propozicija nove nagrade je da njen dobitnik ne može biti akademik, a kako objašnjava predsednik SANU, akademik Hajdin, "ukoliko niko ne zadovolji kriterijume, priznanje ne mora biti dodeljeno". Hajdin je inače najavio da će se nagrada dodeljivati na Dan akademije, 19. oktobra, kao i da će postati "najznačajnije naučno priznanje kod nas".\nMeđutim, u Srbiji se dodeljuje ne stotine, već i hiljade raznovrsnih nagrada, od kojih se većina odnosi na oblasti umetničkog stvaralaštva. Po čemu može da se izdvoji još jedna nagrada? Pored načina na koji se dodeljuje i kredibiliteta onog ko je raspisuje, jedan od sigurnih načina da nacionalna nagrada bude ozbiljna jeste i da bude značajna u finansijskom pogledu.\nKako bi se to postiglo, SANU je okupila nekoliko značajnih sponzora "koji su se odazvali na njen poziv" i ustanovila pristojan nagradni fond. Tako se ova nagrada za egzaktne nauke sastoji od povelje i novčanog dela u iznosu od 10.000 evra, a pored toga što je prva nacionalna, rekordna je po novčanom dobitku.\nNagrade će finansirati poznate nacionalne kompanije – Elektroprivreda Srbije će finansirati nagradu iz fizike i srodnih nauka, Naftna industrija Srbije iz hemijskih, gradonačelnik grada Beograda iz oblasti tehničkih i srodnih nauka, a Udruženje banaka iz oblasti biomedicinskih i srodnih nauka. Nema sumnje da će ova nagrada privući pažnju medija i baciti nešto svetla na njene laureate, sada javnosti sasvim nepoznate, ali uspešne naučnike. Da li ćemo posle toga znati šta oni doručkuju, ostaje da vidimo.


RASPISAN JAVNI POZIV ZA DODJELU SREDSTAVA ZA ODRŽIVI POVRATAK | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti RASPISAN JAVNI POZIV ZA DODJELU SREDSTAVA ZA ODRŽIVI POVRATAK\nRASPISAN JAVNI POZIV ZA DODJELU SREDSTAVA ZA ODRŽIVI POVRATAK\nJavni poziv biće otvoren 15 dana, a namijenjen je povratnicima koji posjeduju imovinu i druge resurse potrebne za bavljenje poljoprivredom i nisu koristili novac ili druge oblike pomoći posredstvom donacija istih ili sličnih namjena.\nPravo na pomoć imaju povratnici iz socijalne kategorije, civilne žrtve rata, lica sa invaliditetom, samohrani roditelji, staratelji ili hranitelji porodice, porodice poginulih boraca, porodice nestalih, bivši logoraši i nezaposleni.\nPredsjednik Skupštine grada Sead Jakupović rekao je Srni da je Programom o raspodjeli budžetskih sredstava za podršku povratku u ovoj godini obuhvaćeno finansiranje dodjele plastenika, koji će omogućiti proizvodnju rasada za ljetnu i ranu povrtarsku proizvodnju i proizvodnju povrća u zatvorenom prostoru.\n“Predviđena je i dodjela sredstava za nabavku građevinskog materijala za izgradnju štalskih objekata, nabavka priključaka za poljoprivrednu mehanizaciju, muzilice za krave, alata i uređaja za održavanje dvorišta okućnica, opreme za pčelarstvo i slično”, naveo je Jakupović.\nOn je napomenuo da će dio sredstava sa ove budžetske stavke biti skucesivno korišćen za nabavku građevinskog materijala za rekonstrukciju objekata za stanovanje na osnovu pojedinačnih zahtjeva samo u urgentnim slučajevima.\nPrethodniOTVORENA NOVA POSLOVNICA U PRIJEDORU\nSlijedećiDRUGI MEMORIJAL „MARKO DRINIĆ”


VUČIĆ: SRBIJA RAZMATRA MOGUĆNOST GRADNJE NUKLEARNE ELEKTRANE | Hayat.ba\nVUČIĆ: SRBIJA RAZMATRA MOGUĆNOST GRADNJE NUKLEARNE ELEKTRANE\nVučić je za YouTube kanal “Solovjov live”, uoči predstojećeg susreta sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom u Sočiju, izjavio da Srbija sada počinje ozbiljno da razmatra takvu mogućnost.\nPredsjednik Srbije rekao je da se razmatraju mnoga pitanja zajedno sa “Rosatomom”.\nDa vidimo kako će to ići, ali su nam potrebne dodatne konsultacije sa našim ruskim partnerima, kako da radimo u budućnosti”, naveo je Vučić.\nOn je istakao da postoji problem finansiranja jer velika nuklearka košta više od 10 milijardi, a da je Srbija odlučila da njen državni dug uvijek bude manji od 60 posto.\nNikada ne smemo da ugrozimo budućnost naše dece zbog velikog državnog duga”, rekao je Vučić.\n“Solovjov live” je YouTube kanal poznatog ruskog novinara Vladimira Solovjova.


Tužilac protiv Navaljnijeve organizacije bio predmet izvještaja o korupciji\nGlavni tužilac u Moskvi Denis Popov (arhivska fotografija)\nPiše: Robert Coalson\nDržavni tužilac koji predvodi potencijalno razornu kampanju da označi mrežu organizacija Alekseja Navaljnog "ekstremističkom" nije nepoznat kritičaru Kremlja: U 2019. godini, u izvještaju Navaljnove fondacije za borbu protiv korupcije (FBK) navodi se da je porodica tog službenika kontrolisala neprijavljenu imovinu vrijednu više miliona dolara, piše Radio Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nČitamo vam: Tužilac protiv Navaljnijeve organizacije u izvještaju o korupciji\nTužitelj u slučaju prema kojem bi FBK, Fondacija za odbranu prava građana (FPZG) i kancelarije Navaljnog širom zemlje mogle da budu proglašene ekstremističkim je šef moskovskog gradskog tužilaštva Denis Popov.\nPopovljev potpis također je na dnu naredbe od 26. aprila kojom se zamrzavaju aktivnosti Navaljnove mreže regionalnih ogranaka do ishoda saslušanja iza zatvorenih vrata Gradskog suda Moskve. Njegova kancelarija je također zatražila od suda da učini isto sa FBK i FPZG.\nNaređeno obustavljanje aktivnosti u Navaljnijevim kancelarijama\nSlučaj "ekstremizam" nije prvi put da se Popov i Navaljni sukobljavaju. Popova (48) je predsjednik Vladimir Putin imenovao za moskovskog tužioca u septembru 2019. Prethodno je bio glavni tužilac u sibirskom regionu Kakazija i republici Dagestan na Sjevernom Kavkazu.\nPopov je bio glavni tužilac u takozvanom "slučaju Moskva" 2019., u kojem je nekoliko potencijalnih kandidata za mjesta u moskovskom okružnom vijeću i njihove pristalice procesuirano zbog učešća u mirnim protestima.\nPopov "lično pokreće postupke protiv opozicionara po nalogu Nacionalne garde", navodi se u izvještaju FBK objavljenom u novembru 2019. "Moskovski tužilac igra veoma važnu ulogu u popisivanju svih vrsta 'stranih agenata'. Svako bezakonje na koje naletite u Moskvi tužilac Popov može da proglasi zakonitim."\nNekoliko nedjelja prije objavljivanja izvještaja, Popov je podnio tužbu protiv FBK i njenog rukovodstva, uključujući Navaljnog, tražeći nadoknadu od skoro pet miliona rubalja (55.500 eura) za troškove koje je Moskva navodno pretrpjela tokom dva protesta bez dozvole ranije te godine. Popov je posebno bezuspješno pokušao da zaplijeni skromni moskovski stan Navaljnog.\nKritičar Kremlja Aleksej Navaljni na jednom od svojih mnogih sudskih ročišta posljednjih godina.\nIzvještaj FBK, koji je sadržavao video i tekst, pružio je dokaze uz tvrdnje da povezuju Popova i njegovu porodicu sa neprijavljenom imovinom u Rusiji i inostranstvu.\nU izvještaju se navodi da je crnogorska kompanija pod kontrolom Popovljeve bivše supruge Irine Popove posjedovala stambeni kompleks pored jezera i druge nekretnine u vrijednosti, navodi se u finansijskom dokumentu podnesenom u Crnoj Gori 2018. godine, više od tri miliona eura.\nKompanija je nastala 2009. godine i posjedovala je svu imovinu bar još 2011. godine, kada su Popovi još bili u braku.\n"Sve te crnogorske investicije planirala je i ostvarila porodica radnog tužioca, birokrate i čuvara zakona", navodi se u Navaljnovom izvještaju. "Novcem koji je došao od ko-zna-odakle."\nPrema izjavama o imovini podnesenim u Rusiji u tom periodu, Popov je mjesečno zarađivao 58.000 rubalja (1.600 eura), a njegova supruga je bila "nezaposlena".\nIrina Popova je također navodno 2010. kupila stan u Španiji za 645.000 eura. Ona navodno posjeduje ribarsko odmaralište u regionu Astrahan u južnoj Rusiji.\nNakon pretrage putem društvenih mreža, Navaljnijevi istražitelji su iskopali i objavili fotografije Popova i njihove djece na svim imanjima koja su identifikovali.\nTakođer su pronašli raskošan dom u elitnom dijelu moskovskog predgrađa poznatom kao Rubljovka registrovan na ime Popovljeve majke, Ljudmile Popove.\nNakon objavljivanja izvještaja Navaljnog, dvoje poslanika moskovskog gradskog vijeća, jedna iz komunističke stranke, Jelena Šuvaljova a drugi član stranke Jabloko Maksim Kruglov, apelovali su na Putina da istraži navode protiv Popova.\nU očiglednoj reakciji, portparol Kremlja Dmitrij Peskov uvjeravao je novinare da su tvrdnje o Popovu bile "podvrgnute ozbiljnoj kontroli". On je međutim dodao da bi administracija predsjednika mogla ponovo da ih pogleda ako se procijeni da je to neophodno.\nKao i nakon drugih istraga FBK-a o korupciji službenika u Rusiji, istraga o Popovu nije pokrenuta.\nU svojoj knjizi "Putinova kleptokratija" iz 2014. godine, pokojna američka politikologinja Karen Daviša (Dawisha) identifikovala je izopačenost sistema sprovođenja zakona – a posebno tužilaštva – kao ključnu karakteristiku Putinovog političkog modela.\nOtkrila je da je "u deset godina, od 2002. do 2012., stotine hiljada biznismena zapravo zatvoreno, a ne samo ispitano ili uhapšeno, prije svega kao rezultat toga što su rivali plaćali korumpiranoj policiji, tužilaštvu i sudijama da uklone konkurenciju."


UNSA sa Vladom KS o Kampusu Univerziteta u Sarajevu | TV1\nUNSA sa Vladom KS o Kampusu Univerziteta u Sarajevu\nU Rektoratu Univerziteta u Sarajevu (UNSA) danas su održana dva sastanka između predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti Kantona Sarajevo i predstavnika rukovodstva, Upravnog odbora i Senata UNSA.\nOdržavanje, izgradnja i razvoj Kampusa UNSA bili su tema sastanka kojem su prisustvovali Elmedin Konaković, predsjedavajući Skupštine KS, Edin Forto, premijer KS, Damir Filipović, ministar prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, Zineta Bogunić, ministrica za obrazovanje, nauku i mlade, Mirza Hulusić, direktor Zavoda za izgradnju KS, Nedžad Koldžo i načelnik općine Novo Sarajevo te odgovorni predstavnici UNSA.\nU otvorenom i konstruktivnom razgovoru utvrđene su smjernice za postupanje svih nadležnih institucija u pogledu trenutnih aktivnosti izgradnje i razvoja Kampusa UNSA, a koje se odnose na kapitalni projekat izgradnje univerzitetske biblioteke, unapređenja sistema grijanja i javne rasvjete, obnove devastiranih objekata i drugih pitanja koja su od suštinskog značaja za uspostavljanje modernog Kampusa UNSA.\nU skladu sa zaključkom Senata UNSA organiziran je i zajednički sastanak kojem su prisustvovali rukovodstvo i zastupnici Skupštine KS, premijer i ministri u Vladi KS, rukovodstvo i članovi Upravnog odbora i Senata UNSA, predstavnici Sindikata UNSA i zaposlenika te predstavnici studenata.\nNakon kraćih uvodnih izlaganja otvorena je diskusija u kojoj se razgovaralo o potrebnim izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju KS, procesu integracije UNSA, naročito u segmentu uvođenja UNSA u sistem trezorskog poslovanja, imovini UNSA, otvorenim pitanjima koja se odnose na primjenu nedavno usvojenog Kolektivnog ugovora u oblasti visokog obrazovanja, angažmanu vanjskih saradnika, te strateškim opredjeljenjima Kantona Sarajevo u pogledu visokog obrazovanja i Univerziteta u Sarajevu.\nPredsjedavajući Skupštine KS Elmedin Konaković je izrazio punu podršku integriranom Univerzitetu u Sarajevu, dok je premijer Kantona Sarajevo naglasio da je ključna i izuzetno značajna stalna komunikacija uz vođenje računa da se ne naruši autonomija Univerziteta.\nSvi učesnici su naglasili kako su sastanci ovog karaktera, koji omogućavaju direktan kontakt predstavnika izvršne i zakonodavne vlasti i članova akademske zajednice, izuzetno korisni, te ih je potrebno održavati u kontinuitetu.\nRektor prof. dr. Rifat Škrijelj je istakao da Univerzitet u Sarajevu u godini u kojoj obilježava 70 godina svoga postojanja i kontinuiranog rada prolazi kroz najveće transformacijske, reorganizacijske i reformske procese. U zaključnoj napomeni rektor Škrijelj je istakao da je Univerzitet u Sarajevu pristupio finansijskoj integraciji, ukazavši na značaj saradnje Univerziteta s ministarstvima finansija i obrazovanja, nauke i mladih, te naglasio potrebu za završetkom procesa pravne integracije Univerziteta, kao i hitnim izmjenama i dopunama Zakona o visokom obrazovanju KS, saopćeno je iz UNSA.\nPrethodni članakAutomobil direktorice TVSA zapalio bivši uposlenik TVSA?\nNaredni članakTužilaštvo BiH: Cvetković treba da bude osuđen za ubistva i silovanja\nU Dnevniku gledajte: ANP nije samo NATO, već i ekonomija – Žena i dijete iz BiH poginuli u Crnoj Gori – Avion sletio...