Početkom augusta se prodaje Hotel Internacional\nNa osnovu odluke Skupštine i Odbora povjerilaca stečajnog dužnika “Željezara” d.o.o. Zenicau stečaju, stečajni upravnik je objavio oglas o prodaji poslovnog objekta Hotel “Internacional” u Zenici usmenim javnim nadmetanjem.\nProdaje se predmetna nekretnina u vlasništvu ovog pravnog lica koja se nalazi na adresi Bulevar Kulina bana 29, sagrađena na parcelama ezk.ul.br. 1267, ezk.ul.br. 7157, ezk.ul.br. 7158, sve k.o. Zenica I, ezk.ul.br. 4018, ezk.ul.br. 4021, ezk.ul.br. 4022, ezk.ul.br. 4023, ezk.ul.br. ezk.ul.br. 4024, ezk.ul.br. 4025, ezk.ul.br. 4026, ezk.ul.br. 4027 i ezk.ul.br. 4028, sve k.o. SP-Zenica, procjenjena po stalnom sudskom vještaku građevinske struke na iznos od 9.180.000,00 KM a što je i početna cijena u javnom nadmetanju za kupovinu predmetnog objekta po principu “viđeno kupljeno”.\nU usmenom javnom nadmetanju po ovom oglasu svako podizanje cijene ne može biti ispod 10.000 KM.\nPravo učešća imaju sva pravna i fizička lica koja najkasnije jedan dan prije predmetnog usmenog nadmetanja uplate depozit u iznosu od 10.000 KM na račun prodavca broj 134 481 10027543 11 kod “ASA” banke d.d. Sarajevo, te o tome na nadmetanju predoče dokaz. Ovaj iznos se uračunava u postignutu ukupnu kupoprodajnu cijenu koja treba da se isplati u roku od 15 dana od dana izvršenog nadmetanja. Taj iznos će se odmah vratiti licima koja nisu uspjela u nadmetanju, osim za prva tri, tako što, ako prvi kupac ne plati u roku ponuđenu cijenu nudi se drugi, te ako i on ne ispoštuje rok za plaćanje u narednih 15 dana, nudi se treći kupac pod istim uslovima, a prethodnom kupcu ili kupcima se ne vraća uplaćeni depozit.\nProdaje će uspjeti ako se pojavi samo jedan kupac koji ispunjava uslove ovog oglasa.\nObjekat koji se ovim oglasom prodaje može se razgledati svakog radnog dana u vremenu od 12 do 15 sati uz prethodnu najavu na telefon stečajnog upravnika broj 061/130-860.\nUsmeno javno nadmetanje po ovom oglasu održat će se na licu mjesta na Recepciji Hotela u utorak, 7. augusta 2018. godine sa početkom u 13:00 sati.\nPrethodni članakUsvojena politika upravljanja zračnim prostorom BiH\nNaredni članakKako je BiH za godinu smanjila nezaposlenost mladih za 7 posto?


Festival WakEUp! - filmske priče o izbeglicama - Zdrava i prava\nFestival WakEUp! – filmske priče o izbeglicama\nFestival WakEUp!, nakon četrdesetosmočasovnog performansa kojim je iz Beograda neprekidnim čitanjem ispovesti izbeglica, poslan poziv na solidarnost i humanost, nastavlja se ciklusom filmova 11. i 12. decembra u Ustanovi kulture Parobrod.\nWakEUp! – poziv na solidarnost i humanost\nWakEUp!, kao i istoimeni performans, otvorili su 7. decembra u 19h grafički dizajner Mirko Ilić i dramska spisateljica Biljana Srbljanović, nakon čega su brojni građani Beograda 48 sati bez prekida čitali ispovesti izbeglica, kao i tekstove o izbegličkoj krizi koja je ove godine kulminirala u Evropi.\nStotine ljudi čitali su potresna svedočanstva onih čija se lična drama odvijala na dugom putu od Bliskog istoka do Evrope. Posebnu atmosferu performansu doneli su Mustafa (Senegal), Ibrahim, Muhamed (Gana), Fahini (Somalija), Mohamed (Burkina Faso), Gabriel (Gvineja) i Abubakar (Sudan) koji su sa aktivistima Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila posetili Galeriju 12HUB.\nU okviru WakEUp! festivala, u Ustanovi kulture Parobrod 11. i 12. decembra biće organizovan ciklus filmova koji su se poslednjih decenija na različite načine bavili osvetljavanjem izbeglih sudbina.\nDvodnevni ciklus otvoriće 11. decembra u 18 časova film “Beasts of No Nation“ (2015), nagrađivana ratna drama smeštena u Africi, o dečaku koji se bori za život dok njegova zemlja prolazi kroz užasavajući rat. Film je prikazan na ovogodišnjem Filmskom festivalu u Veneciji, gde je osvojio prestižnu nagradu “Marčelo Mastrojani“! Iste večeri od 20 časova biće prikazan film “La Pirogue” (2012), potresna priča o grupi izbeglica iz Senegala koji pokušavaju da na jednom splavu savladaju Atlantik i domognu se španske obale.\nFoto: Marko Drobnjaković\nU subotu, 12. decembra od 16 časova, možete pogledati film “In This World“ (2002), dokumentarnu dramu o dvojici mladih Avganistanaca u Londonu, britanskog reditelja Majkla Vinterbotoma, koja je nagrađena Zlatnim medvedom na Berlinalu. S početkom u 18 časova posetioci će moći da pogledaju film „Terraferma“ (2011), italijanskog kandidata za Oskara u kategoriji filmova van engleskog govornog područja, koji je usredsređen na probleme zajednice u koju izbeglice dolaze.\nZa kraj ciklusa, u subotu u 20 časova, ostavljen je film simboličnog naziva i još simboličnije poruke – “Welcome“ iz 2009. godine, koji prati sedamnaestogodišnjeg Bilala, Kurda koji iz rodnog Avganistana zbog ljubavi namerava da se zaputi u Veliku Britaniju.\nFestival WakEUp! zaokružiće izložba fotografija Marka Drobnjakovića (od 13. do 16. decembra u Galeriji Štab), fotografa poreklom iz Beograda, koji je proteklih meseci intenzivno beležio svakodnevicu izbeglica sa Bliskog Istoka na njihovom putu ka Starom kontinentu.\nAko ste umorni, osećate se naduto – Probajte dijetu bez mleka


hamartia: jer ja sam skitnica, planine me vuku\nodmah dok ne zaboravim brojeve, u istom trenutku (kao i juče, posle večere) kada svodim rang liste, danas mi fali 488-457=32km da uđem u top stotinu.\nto je taj broj koji sam rekao da ćemo pratiti do kraja godine.\ne sad koliko mi je falilo juče nemam pojma ali još sutra je vikend pa će mnogi divljati glede kilometraže a nakon toga ćemo mi što divljamo svakog dana da im opalimo kontru.\njao koliko me sad svrbi da proverim blog od juče ali ne mogu da izađem iz ovog windouwa i moram da ispišem sve do kraja pa će to mikro-saznanje da sačeka još desetak minuta.\nelem(čić), to je mali elem, jutros nisam imao ni najmutniju predstavu kako bi dan mogao da mi izgleda, obzirom da su nam zatvorili biznis preko vikenda pa se pojavila i ova subota "viška".\nujutru sam otrčkarao nekih 15-ak km i vratio se kući da na neki simboličan način obeležimo onog porodičnog Sveca koji pravoslavci koriste da se ožderu i opiju, s tim da sam se ja samo najeo nakon prvog treninga, sa merkanjem krajičkom oka onog drugog, takođe treninga, ili više manje izleta, to mu dođe ovih dana na isto.\ntačnije i najtačnije, glavni izlet bi trebao da se dogodi sutra, ovo je bila samo generalna proba. recimo. i zaista je mnogo toga prošlo idealno. na Stravi imate tuce slika, prvi sat sunčanja, drugi sat istraživačke ekspedicije i lagani ulazak u maglu, treći sat totalnog avanturizma i bauljanja na slepo ali sa upaljenim mapama u telefonu, baš je zabavno kada od magle ne vidiš ni deset metara a karta ti kaže gde treba da dođeš nakon dva kilometra :-)\nali ne bi mi bili nuklearni junaci ako se ne bi snašli čak i u toj "ni prst pred okom" situaciji, i sve ovo što vidite ovde zapamtite da se u stvarnosti uopšte nije videlo. evo ilustracije:\nda, upravo ovako u prirodi izgleda ono lepo divno osunčano drvce na mapsima iznad.\nali prošli smo dalje i opet pronašli sunce, ono je srećom uvek na istom mestu u određeno doba dana, tako da je nemoguće da te iznenadi, ako ga očekuješ sa prave strane, ha.\nnakon tog trećeg sata bauljanja nekako smo uspeli da se probijemo do vrha planine i odatle bi trebalo da bude najlakše ali naprotiv, odatle je iz zasede vrebao najgori spust pod ručnom i kroz šipražje i gotovo okomit sve dok se nismo dokopali "one livade" koju sam ja zapamtio kada sam se pre desetak godina tuda spuštao sa sve biciklom na ramenu. kao što se vidi iz Lola Komaneči gimnastičkog položaja na gredi, sišli smo skroz odozgo sleva, a umetnički dojam nam je u rangu nula koma pet :-P\nza one koji nemaju Stravu prekopiraću par slika i ovde, a i ne samo za njih, prosto je i meni potrebno da ih pogledam još koji put da bih se uverio da smo zaista ovoliko daleko pobegli od magle i smoga, i da smo se baš ovako dobro proveli. ajd što je Loli sve bilo novo kao da je uplatila safari u podnožju Kilimandžara, nego sam čak i ja po prvi put prošao nekim skroz novim stazama i usput zaključio kako nema lepšeg mesta od ovog, za letnje brdske Dužine.\nveć godinama me "muči" ovaj deo između dve planine, i nakon što smo u par meseci evo već tri puta tuda prošpartali, polako sam povezao glavne prolaske i otvorio mi se jedan skroz novi mali svet, zovite me Alisa.\nObjavio/la saša u 20:08


vlada srbije - YIHR.rs\nPovodom ponovnog otvaranja procesa izmena i dopuna Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, Koalicija za slobodu pristupa informacijama podnela je zahtev Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave za dostavljanje svih informacija o ovom procesu, uključujući i plan rada radne grupe.\nĐurić: Zakon o slobodnom pristupu informacijama se krišom prepravlja\nZakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, koji obezbeđuje transparentnost institucija i državnih organa, sada se krišom prepravlja, kaže za N1 Ivan Đurić iz Inicijative mladih za ljudska prava.\nKoalicija za pristup pravdi zahteva od vlade Republike Srbije da bez odlaganja ukloni brojne nedostatke u radu na izmeni i dopuni Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja (ZSPIJZ), i to tako što će obezbediti da rad na Zakonu preuzme nadležno ministarstvo za ljudska prava uz ravnopravno učešće stručnjaka, predstavnika medija, udruženja i dr, u skladu sa Zakonom o planskom sistemu.\nOrganizacije civilnog društva i mediji zahtevaju od Uprave za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma da se u što kraćem roku izjasni o nalazima Radne grupe za finansijsku akciju (FATF), da je u slučaju “Spisak” proverom 57 organizacija i pojedinaca iz medija i civilnog sektora bez odgovarajućeg pravnog osnova prekoračila svoja ovlašćenja i postupila suprotno preporukama i standardima ovog međunarodnog tela. Takođe, pozivamo ovaj organ da preduzme konkretne korake da sanira štetu koja je nastala organizacijama i pojedincima koji su neprimereno targetirani.\nInicijativa mladih za ljudska prava našla se na spisku Uprave za sprečavanje pranja novca Ministarstva finansija, na kome se nalaze još 20 lica i 37 organizacija od kojih se zahteva uvid u sve transakcije od 1.1.19. Smatramo da je ovakav zahtev zloupotreba institucija i opasan pokušaj daljeg urušavanja vladavine prava u Srbiji. Zbog toga zajedno sa potpisnicima ovog saopštenja zahtevamo da se predoče osnovi sumnje zbog kojih su naložili vanredno prikupljanje informacija o organizacijama, medijima i pojedincima od strane poslovnih banaka.


Kosovo: Suspenzije sa posla zbog članstva u SLS - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Kosovo Kosovo: Suspenzije sa posla zbog članstva u SLS\nKosovo: Suspenzije sa posla zbog članstva u SLS\nBEOGRAD – Sladjana Djokić, koja kao glavna tehničarka pri KBC Priština u Lapljem Selu radi više od 20 godina, rekla je da je suspendovana sa posla zato što je njena ćerka na listi Samostalne liberalne stranke (SLS) u Gračanici.\nSladjana Djokić je za TV N1 rekla da je direktor Doma zdravlja od nje zatražio da utiče na ćerku da se povuče sa liste te stranke i predje u Srpsku listu ili će dobiti otkaz i dodala da je, uprkos suspenziji, njena porodica odlučila da ne menja stav.\nSličan slučaj se desio pre dva dana radniku Doma zdravlja Saši Djordjeviću, potpredsedniku ogranka SLS iz Štrpca, kojem je takodje uručeno rešenje o otkazu.\n“Oni su od mene tražili da raspustim opštinski odbor SLS, posto sam ja predsednik. Naravno nisam prihvatio. Bio je vidno uznemiren i rekao je da to nije njegova volja, da su njemu to drugi naredili”, rekao je Djordjević.\n“Ovo ; se radi smišljeno, ne radi se od pojedinca do pojedinca. Ovo je šablon, praksa koju su sproveli, koja je dala rezultate. Ovde nema dileme da je na čelu te kampanje Srpska lista”, kaže predsednik SLS Slobodan Petrović.\nSrpska lista je navela da joj nije potrebno da se služi bilo kakvim prljavim trikovima, ocenjujući da će “ljudi poput Slobodana Petrovića činiti sve da Srpsku listu prikažu kao snagu koja podršku dobija pod prisilom”.\n“Zapravo su oni ti koji se služe najprljavijim sredstvima u saradnji sa pojedinim albanskim političkim i bezbednosnim strukturama kako bi ljude primorali da glasaju protiv svog interesa i interesa srpskog naroda na Kosovu i Metohiji”, citira N1 navode Srpske liste.\nVučić: Uveren sam da Angelina Ajhorst nije autor non pejpera o Kosovu\nVučić: Nemojte ni da sanjate da će Srbija priznati Kosovo\nGAZA - U jeku sukoba između Izraela i palestinskog Hamasa izraelska avijacija raketirala je danas soliter od 13 spratova u Gazi, koji se ubrzo...


NOVA”HJUNDAI KONA N” – AUTOSRBIJA.CLUB\n08 April 2021 – Hyundai Motor je otkrio najnovije detalje potpuno novog modela KONA N. Prvi SUV kompanije Hyundai visokih performansi biće dostupan sa osmostepenim menjačem sa dodatnim podmazivanjem sa dvostrukim kvačililom, poznat kao N DCT, pružajući karakteristike visokih performansi za još zabavniju vožnju.\n„Dodatni N DCT nam omogućava da proširimo filozofiju„ Fun to drive “marke N“, kaže Andreas-Christoph Hofmann, potpredsednik marketinga i proizvoda u Hyundai Motor Europe. „Integrišući ga u potpuno novu model KONA N, omogućavamo sve vrste karakteristika vožnje visokih performansi i pretvaramo KONA N u pravi„ vrući SUV “.\nKONA N: „vrući terenac“ sa 280 PS i N DCT\nKompanija Hyundai Motor Group, osnovana 1967., raspolaže inovativnom poslovnom strukturom sposobnom da zaokruži čitav proizvodni sistem od čelika do gotovih automobila. Angažovanjem osam fabrika i sedam dizajnersko – tehničkih centara širom sveta,u 2019. godini prodato je ukupno 4,4 miliona vozila. Od januara 2021. Hyundai postaje automobilski brend sa potpuno obnovljenom gamom, prvi među konkurencijom, budući da su novi modeli zamenili u potpunosti prethodnu generaciju u poslednjih godinu i po. Više od 75 posto Hyundai-eve game u Evropi sada je dostupno u elektrifikovanoj verziji, a kompanija planira da elektrifikuje celokupnu evropsku gamu do 2025. Pored toga, Hyundai je pionir u razvoju vozila sa nultom emisijom štetnih gasova. Kompanija ulaže napore u razvoj napredne tehnologije kao što su robotika i leteći automobili Urban Air Mobility (UAM) kako bi ponudila revolucionarna rešenja na polju mobilnosti.


Nepotrebna kritika | INFO 24\nNajlakše je kritikovati sve i svakoga za lične neuspehe.\nTo se razvija od malena. Da li mi je za svaki neuspeh u školi ili u sportu dok sam bio dečak bila kriva država, rukovodstvo škole, nastavnik ili trener. Naravno da nije. Bio sam kriv uglavnom samo ja. Ili nisam dovoljno učio ili se nisam dovoljno potrudio na treninzima ili sportskom takmičenju.\nTako Vam je i u životu.\nNaravno da se desi nekada da Vam je neko drugi kriv za lični neuspeh, pa sa pravom druge kritikujete. Ali, iskreno rečeno to je retkost kod svih nas.\nUglavnom smo sami krivi, to jest odgovorni za određeni neuspeh na svim poljima.\nDanas, pored silnih različitih medija i društvenih mreža dobar procenat građana, čak i javno, saopšti kritiku na račun drugih ljudi zbog sopstvenog neuspeha.\nZna se tačno kada su drugi krivi, a ne mi.\nNajbolji primer, prema mom mišljenju, su nametnuti ratovi devedesetih godina na prostoru bivše Jugoslavije, NATO agresija i međunarodne sankcije prema našoj državi što je uticalo na živote svih građana u našoj zemlji.\nAli, tada nismo svakako imali pravo da krivimo naše bližnje što su imali male plate i što ne možemo da živimo istim standardom kao i pre strašnih ratova i sankcija.\nSvi normalni ljudi se svakako nisu ljutili na svoje roditelje, deke i bake, što ne mogu da im kupe skupu garderobu, hranu ili priušte letovanje i zimovanje. Bili smo skoro svi svesni loše situacije u zemlji, koja nam je nametnuta od stranog faktora.\nNažalost, danas imamo situacije da pojedini ljudi, koji su uglavnom u manjini, krive vlast u Srbiji za lične neuspehe.\nDobili otkaz na poslu zbog lošeg rada ili nove sistematizacije bilo da je reč o privatnom ili državnom sektoru, krivi im Aleksandar Vučić i Vlada Srbije.\nOstavi ih bračni partner i opet krivi Vučić i njegovi saradnici.\nDožive sportski neuspeh, kriv im Vučić.\nDobiju lošu ocenu u školi i fakultetu, kriv im Vučić.\nGužva u saobraćaju, kriv im Vučić.\nRed u pošti, banci ili prodavnici, kriv im Vučić.\nI tako u nedogled kritičari kritikuju samo kritike radi ili da bi prikrili svoje lične nesposobnosti ili lošu sreću.\nPa, dragi građani, ne može Vam Vučić biti krivi za svaki Vaš lični nesupeh.\nKao prvo, svi treba da učinimo sve što je do nas, a onda da realno pogledamo da li nam je neko kriv.\nKao drugo, pitamo li se nekada a šta smo mi učinili za našu Srbiju, za naše prijatelje i komšije, a pre svega za naše porodice.\nU našem društvu imamo dosta nepotrebne kritike na račun i države, i političara na vlasti, kao i na račun lekara, profesora, učitelja, vaspitača, šalterskih službenika, prodavaca, policajaca i sveštenika.\nAjde da nekada vidimo i za šta smo i mi sami krivi.\nLako je kritikovati. Naročito je lako nepotrebno kritikovati.\nHvala svima onima koji čine da nam država i društvo u kojem živimo budu sve jači i stabilniji.\nHvala predsedniku Aleksandru Vučiću i svim ljudima koji se na različitim dužnostima pokazuju kao odgovorni ljudi koji čine da nam svima bude bolje.\nŽiveo naš narod ma gde god se nalazio.\nNovi mopedi za poštare u Kraljevu i Vrnjačkoj Banji\nGak: Inđija je za mene najlepši grad na svetu


Vesti online / Vesti / Srbija / Poruka iz Rusije: Tribunal nastavlja mit da su Srbi jedini odgovorni\nPoruka iz Rusije: Tribunal nastavlja mit da su Srbi jedini odgovorni\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova ocenilo je, povodom presude lideru bosanskih Srba Radovanu Karadžiću, da Haški tribunal nastavlja da stvara mit o srpskom narodu kao jedinom odgovornom za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji.\nHaški tribunal je danas sve, samo ne sud pravde\nU saopštenju MSP se navodi i da se nisu obistinila očekivanja Rusije da Tribunal bude institut pravde, prenosi Tas.\n- Rusija podržava MKSJ stvoren 1993. godine i otvoreno je govorila da Tribunal ne treba da postane mesto za obračunavanje ili instrument osvete, već da bude pravi institut pravde koja bi dovela do pobede pravde i zdravog razuma - navedeno je u saopštenju uz konstataciju da se "ta očekivanja nisu obistinila".\nRusko ministarstvo navelo je da čak ni sudije Tribunala ne skrivaju da sud koristi sumnjive metode u svom radu.\n- Treba imati u vidu da MKSJ, ad hok, ili provizorna institucija, deluje već više od 20 godina i da je potrošio milijarde za rad.\nU saopštenju ruskog MSP se ocenjuje da bi bilo bolje da je novac utrošen u mirovni proces u zemljama bivše Jugoslavije.\n- Tribunal je ignorisao rokove koje je postavio Savet bezbednosti UN za njegov rad i težak je teret na plećima svetske zajednice - zaključuje rusko Ministarstvo.


Petković: Raskrinkana Stamatovićeva priča o lažnom poštenju – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 27 јула, 2017 · Updated 27 јула, 2017\n„Uveren sam da su svi shvatili da pričama o Nato bazama i o velikim svetskim temama pokušavate da izbegnete odgovore na pitanja koja ćemo Vam i ja i svi drugi postavljati sve dok se bavite politikom (pa i posle toga) :\n1. Zašto ste kreirali urbanistički haos na Zlatiboru? Zašto ste odobriliprijateljima kriminalcima da podignu one silne spratove u centru koji su ruglo i sramota cele Zapadne Srbije?\n2.Zašto ste neracionalno potrošili desetine miliona evra novca dobijenog od prodaje narodne zemlje koju su Vamvaši predhodnici ostavili u nasleđe? Zašto ste dobar deo tog novca svih Zlatiboraca usmerili na račune pojedinih medija da bi veličali Vaš lik i delo?\n3. Zašto ste uzeli kredit od 750miliona dinara za nabavku gondole, počeli da plaćate kamatu na taj kredit, nabavili opremu koja rđa po Zlatiborskim livadama a da niste jošpribavili neophodne dozvole za gradnju? Da li ste svesni koliku ste štetu naneli na taj način svom narodu i koliko je to ponašanje daleko od ponašanja dobrog srpskog domaćina? Zašto ste , za kredit od 6,5miliona eura, dali u hipoteku 35 ha najbolje Zlatiborske zemlje koja po vama vredi oko 100miliona eura i zašto ste pod hipoteku, srpski domaćine, dali i zemlju pod najpoznatijim Zlatiborskim spomenikom?\n4. Zašto niste zakonito sproveli javnu nabavku opreme za Gondolu? Kada je jedini ponuđač ponudio cenu veću od navedene u konkursnim uslovima, morali ste poništiti konkurs i krenuti u novu javnu nabavku. Umesto toga, Vi ste nastavili sa pregovorima i zaključili ugovor , što je strogo kažnjivo jer obesmišljava postupak javne nabavke.\n5. Zašto niste u budžetu opštine planirali raskode po osnovu kupovineopreme za gondolu što je zakonski preduslov za pokretanje postupka javne nabavke? Zbog ovakvih propusta gradonačelnici i predsednici opština po Srbiji su dobijali redovno krivične prijave. Kako to da Vi niste?\n10. Zašto ste neposrednom pogodbom, u četiri oka , dogovorili kupovinu objekta za potrebe komunalnog preduzeća na Zlatiboru, vrednog 55,9 miliona dinara? Da li je to zbog interesa Vašeg naroda? Da se narod pita, morali ste se držati Zakona i sprovesti postupak javnog nadmetanja“, pitanja su koja je Petković javno postavio Stamatoviću.\nU saopštenju se navodi i da ne očekuje odgovore.\n„Verujem da ćete i dalje izbegavati odgovore na ova pitanja jer ona ruše mit o Vašim velikim uspesima i Vama kao najvećem srpskom domaćinu. Lekovito je i za Užičane i za Zlatiborce, a posebno za Vas, da konačno prestane politička farsa čiji ste glavni junak u poslednjih godinu dana. Pre svega zbog zdrave Srbije“.\nOdgovarajući na prozivke od strane Milana Stamatovića Tihomir Petković ovako odgovara.\n„Mogao bih pisati o tome da sam bio deo rukovodstva grada od 2006. do 2008. godine kada je Užice dobilo 30 miliona EUR-a iz republičke kase za realizaciju desetine važnih projekata za grad.\nMogao bih pisati da je za ove zadnje dve godine, kada sam opet deo rukovodstva grada došlo oko 17 miliona EUR-a donatorskih sredstava i sredstava sa republičkog nivoa.\nMogao bih pisati da je Užice, pre svega zahvaljujući užičkim preduzetnicima, sa 4262 nezaposlenau maju 2017. godine ( 611 manje nego u maju 2016.) jedan od nekoliko gradova u Srbiji sa najmanjom nezaposlenošću. I kada bih na sve to ,izgradnju fabrike vode vredne preko 4 miliona EUR-a i izgradnju pristanišne zgrade na aerodromu Ponikve, počeo da pripisujem sebi a neVladi Republike Srbije i Aleksandru Vučiću koji su zaista zaslužni za to, počeo bih da ličim na Vas.\nA to mi Užičani nikada ne bi oprostili.\nA ono što Užičani i Zlatiborci posebno od mene očekuju jeste da Vas zaustavimo u štetočinskom odnosu prema interesima ovog dela Srbije i da Vas raskrinkamo, ”najveći srpski domaćine” u lažnoj priči o poštenju.\nVidim da Vam posebno smeta što ogromna većina građana Zlatiborskog okruga pa i ja lično duboko verujemo i podržavamo sve ono što za dobrobit našeg kraja čini predsednik države Aleksandar Vučić.\nA ko uopšte, ko razmišlja svojom glavom, može da bude protiv kada vidi da je tek dolaskom Aleksandra Vučića krenula ubrazana izgradnja autoputa ka Užicu i Zapadnoj Srbiji?\nSve ovo Vi vrlo dobro znate ,”najveći srpski domaćine” , ali je ključni problem jer nema u svemu ovome Vašeg ličnog interesa i interesa kriminalnog miljea koji Vas okružuje“,navodi se u saopštenju gradonačelnika Užica Tihomira Petkovića.\nZavršen projekat Kroz kulturu i turizam za bolje partnerstvo (video)\nNext story Bogat kulturno-umetnički program narednih dana na Zlatiboru\nPrevious story Voda u Đetinji treće kategorije


Zahvala Stožera civilne zaštite Koprivničko-križevačke županije na primljenoj donaciji | Koprivničko-križevačka županija\nZahvala Stožera civilne zaštite Koprivničko-križevačke županije na primljenoj donaciji\nObjavljeno:27.03.2020.\t/ Pregledano: puta\nStožer civilne zaštite Koprivničko-križevačke županije danas je zaprimio vrijednu donaciju tvrtke Hospitalija trgovina d.o.o. koja je za potrebe Stožera donirala veću količinu medicinskog alkohola. Ova vrijedna donacija tvrtke Hospitalija, koja je za jednu od prvih donacija izabrala Opću bolnicu T. Bardek Koprivnica uvelike će pomoći u radu zdravstvenih djelatnika. Dio donacije raspodijeliti će se i za potrebe ostalih županijskih zdravstvenih ustanova.\nOvim putem Stožer civilne zaštite Koprivničko-križevačke županije zahvaljuje na donaciji predstavnicima tvrtke te svim pojedincima koji su svojim trudom i zalaganjem doprinijeli u nabavci medicinske opreme i ostalih potrepština kojima pomažu lakšem funkcioniranju zdravstvenog sustava Koprivničko-križevačke županije u ovim izvanrednim okolnostima.


Biznis Autor:Maja Đurić17. feb. 201918:34 > 21:37\nOd trenutka kada je na koncesioni ugovor stavljen potpis – do momenta kada je u ruke francuskog Vansija otišao „ključ“ beogradske vazdušne luke, prošlo je punih 11 meseci. Više od 300 dana i 300 propuštenih prilika da se javnosti saopšte detalji dogovorenog i ispuni obećanje da će – kako su i iz Vlade i iz tadašnjeg menadžmenta aerodroma „Nikola Tesla“ naveli – ugovor predstaviti građanima.\nNo, gotovo paralelno sa slavljem na beogradskom aerodromu, u Nišu su se pronele ne tako dobre vesti. Ponovo je jedna od low cost kompanija, koje lete sa aerodroma „Konstantin Veliki“ ukinula pojedine linije.\nDirektnu vezu između Vansija, preuzimanja niškog aerodroma od strane države i aktuelne situacije na aerodromu „Konstantin Veliki“ – vide u Nacionalnoj koaliciji za decentralizaciju, ali idu i korak dalje. Za N1 kažu: Vansijev glavni interes, ipak, nije u Beogradu, već na aerodromu Adem Jašari u Prištini, koji je takođe u vlasništvu te francuske kompanije.\n„Mislim da ovde generalno, imajući u vidu ranija iskustva, niški aerodrom nikada nije bio konkurent beogradskom, da su uvek imali različite strategije razvoja i različite orijentacije prema putnicima, ja mislim da se ovde više radi o jednom pokušaju Vansija – koji je i ostvario – da putem tog ugovora sa Vladom Srbije, vezano za beogradski aerodrom u suštini ostvari svoj glavni cilj – spreči negativan uticaj niškog aerodroma na razvoj Adema Jašarija. Jer, ako pogledamo brojke, Adem Jašari je prvi put uspeo da prebaci 2 miliona putnika tek u 2018. kada je niški aerodrom imao prvi put stagnaciju posle dužeg vremena“, kaže Danijel Dašić iz Nacionalne koalicije za decentralizaciju.\nDašić dodaje i da je zabeležen pad broja putnika od 11 odsto u januaru 2019. u odnosu na isti period godinu dana ranije. Stoga, postavlja se pitanje: kakva je budućnost „Konstantina Velikog“ između beogradskog i prištinskog aerodroma, kojima upravljaju francuzi?\n„Imamo niški aerodrom, državni aerodrom koji se nalazi između dva aerodroma kojima upravlja Vansi, zbog čega bi opet mogao da trpi niški. Mada ne možemo sa sigurnošću da tvrdimo to zato što ne znamo ugovor o koncesiji, ne vidimo da li postoji u njemu neke klauzule koje bi mogle da ograničavaju rast broja putnika na niškom aerodromu“, kaže ekonomski novinar lista Danas Miloš Obradović.\nZaključak sagovornika N1 je da „Konstantin Veliki“ pritisnut sa dve strane trpi, ali i da je pred njim neizvesna budućnost pod upravom Vlade Srbije. Vlada je, podsetimo, donela i Uredbu o subvencionisanju letova iz Niša, iako je aerodrom u 2017. poslovao profitabilno.\naerodrom Konstantin VelikiAerodrom Nikola TeslaBeogradkoncesijaNacionalna koalicija za decentralizacijuPrištinavansi erportsVlada Srbije


Versus: Lemoni Sniket - Serija nesrećnih događaja - knjige vs. film - Život Šećerne Pilule\nVersus: Lemoni Sniket - Serija nesrećnih događaja - knjige vs. film\nS obzirom na to da sam počela da gledam filmove i da su isti ti filmovi uglavnom ekranizacije knjiga, želela sam da i ovde započnem ono čuveno šta-je-bolje-knjiga-ili-film takmičenje. Biće najverovatnije još poređenja osim ovog, ali knjiga vs. film će biti ono što ćete najčešće moći da primetite u ovom odeljku.\n(Ne)čast da otvori ovo takmičenje dobila je Serija nesrećnih događaja Lemoni Sniketa.\nEkranizovane su prve tri knjige ovog podgučakog serijala - Loš početak, Soba reptila, i Kraj otvorenog prozora - i to u formi jednog filma.\nO prve četiri knjige ovog serijala sam već pisala svoje utiske. Njih možete pročitati ovde.\nOno što je uvek bila i biće glavna prednost knjige nad filmom je detaljnija radnja. U ovom slučaju, detaljnija radnja je poželjna da bismo stekli bolju sliku o tome na koje je sve načine grof Olaf terorisao decu Bodlerovih, dok su boravili u njegovoj kući i dok je on boravio u kući doktora Montgomerija. Ovo je veoma dobro i detaljno opisano u knjigama. Takođe, dopada mi se što u knjigama oni imaju više dodira sa sudijom Štraus, dok se u filmu ona na kratko pojavljuje na početku i na kraju. U knjigama deca do svih rešenja dolaze detaljnom analizom, dok se u filmu dešavaju i slučajnosti.\nŠto se filma tiče, pametan potez je razdvajanje radnje prve knjige na dva dela i smeštanje istih na početak i kraj filma, sa radnjom druge dve u sredini. Ekranizacija u steampunk stilu je doprinela mračnoj atmosferi cele priče. U film su ubačeni sjajni delovi za koje mi je žao što ih nema u knjizi. Na primer, momenat na samom početku kada Olaf pokušava da ubije decu tako što parkira kola na pruzi. Takođe, kroz ceo film se provlači ta nit povezanosti likova u vidu teleskopa. Posebno mi se svidelo razvijanje radnje u periodu dok su deca bila kod tetka Džozefine, kada su otkrili povezanost između njihovih roditelja i ljudi koji su odabrani za njihove staratelje. Ta radnja u knjizi ne postoji. Super mi je deo u kom se u oluji dešavaju sve one stvari kojih se tetka Džozefina boji, kao i sam kraj radnje sa njom. Generalno, taj deo u kom je Olaf prerušen u mornara u filmu ima daleko bolju radnju nego knjiga.\nKraj filma je veoma upečatljiv i otkriva se kako je nastao požar u domu Bodlerovih. To se u knjigama ne spominje, ali verujem da je to zato što će možda biti otkriveno u nekom od ostalih mnogobrojnih delova. Svakako, Olaf u četvrtoj knjizi, koja se ne nalazi u filmu, vrlo diskretno napominje da treba da bude optužen i za piromaniju, ali taj momenat niko od aktera priče ne primećuje.\nRadnja je svakako vrlo slična, ali odstupanja koja su napravljena veoma idu u prilog filmu. Iskreno verujem da niko ne bi zamerio da su knjige duže od sto stranica zbog ovakve radnje kakva je ubačena u film.\nDefinitivni pobednik ovog duela je ekranizacija.\nTags: Film, knjige, Lemoni Sniket, Versus.\nVersus: Lemoni Sniket - Serija nesrećnih događaja ...


San Francisco Giants rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati - Bejzbol - SofaScore\nSan Francisco Giants rezultati uživo, raspored i rezultati - Bejzbol\nSan Francisco Giants rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream), raspored mečeva i baseball rezultati za sva natjecanja u kojima San Francisco Giants nastupa. San Francisco Giants i Pittsburgh Pirates igraju sljedeću utakmicu 13. svi 2021. u MLB, Regular Season.\nKad utakmica započne, moći ćete pratiti Pittsburgh Pirates v San Francisco Giants rezultati uživo, ažurirane bod po bod. Statistika se ažurira na kraju utakmice. San Francisco Giants i Texas Rangers su igrali/le prethodni meč u sklopu natjecanja MLB, Regular Season, meč je završio s rezultatom 4 - 2 (San Francisco Giants je pobijedio/la utakmicu). Tab "Utakmice" za San Francisco Giants prikazuje zadnjih 100 utakmica iz sporta Bejzbol sa statistikama i prikazom pobjeda i poraza. Također, ovdje je prikazan raspored svih utakmica koje San Francisco Giants tek treba odigrati.\nBejzbol rezultati uživo rezultati uživo i graf učinka i forme za tim San Francisco Giants omogućuju detaljno praćenje tima i predviđanje ishoda putem jedinstvenog algoritma koji se izračunava na osnovu zadnjih 10 utakmica, statistika, detaljnih analiza i naše vlastite ekspertize. Ovaj graf vam može pomoći u klađenju na utakmice tima San Francisco Giants, ali uzmite u obzir da SofaScore LiveScore ne preuzima nikakvu odgovornost za financijske i druge gubitke koji su izravno ili neizravno proizašli zbog oslanjanja na informacije preuzete s naše stranice.\nU detaljima utakmice nudimo vam link za gledanje online Pittsburgh Pirates San Francisco Giants prijenos uživo. Ukoliko je za ovaj meč dostupan Pittsburgh Pirates San Francisco Giants prijenos uživo, možete pratiti na Vašem računalu ili mobilnom uređaju - iPhone, iPad, Android ili Windows phone. Prava intelektualnog vlasništva za prijenose utakmice (streamove) najčešće su vezana na državnoj razini, te iz tog razloga je moguće da neki prijenosi ne budu dostupni na vašoj lokaciji.\nSofaScore Bejzbol rezultati uživo rezultati uživo dostupni su kao iPhone i iPad aplikacija, Windows phone aplikacija i Android aplikacija na Google Play trgovini. Ukoliko u tražilicu upišete "SofaScore", lako ćete nas pronaći u trgovinama svih mobilnih platformi. Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite sve San Francisco Giants mečeve uživo na Vašem mobilnom uređaju!


Niš: Diler droge napao policajca i pokušao bekstvo | MediaPress\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u ovom gradu, uhapsili su I. S. (1989) iz Niša, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga i napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nI. S, kod koga je pronađeno oko 255 grama heroina i vagica za precizno merenje, sumnjiči se da je fizički napao policijskog službenika i pokušao da pobegne, ali ga je policajac sustigao i uhapsio.\nTag:dilerDrogagrad Nishapsenjehapšenje dilera droge u NišuHeroinMUP NISNapad na policajcanapad na službeno liceneovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droganispolicajacPolicijska uprava NišPU NISSrbija\nPacijent skočio sa trećeg sprata UKC Niš i poginuo\nPre pet dana pacijent je skočio sa trećeg sprata nove zgrade Univerzitets


Vlada FBiH dodeljuje koncesiju EPHZHB za gradnju reverzibilne HE Vrilo\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH) donela je odluku o postupku dodele koncesije za izgradnju reverzibilne hidroelektrane (HE) Vrilo snage 66 MW na reci Šuici u opštini Tomislavgrad.\nPostupak se sprovodi na osnovu samoinicijativne ponude ponuđača JP Elektroprivreda HZHB (EPHZHB) iz Mostara, u skladu sa Zakonom o koncesijama i Pravilima o postupku dodele koncesija, navodi se u saopštenju entitetske vlade.\nObjekat reverzibilne hidroelektrane Vrilo tretiran je kao prioritetni objekat od javnog interesa, pa su za njegovu izgradnju odobrena kreditna sredstva od strane nemačke razvojne banke KfW preduzeću EPHZHB u iznosu od 100 miliona evra, navodi se u saopštenju.\nHidroelektrana Vrilo imaće dva agregata ukupne instalisane snage 66 MW, a puštanje u rad se očekuje 2023. godine. Godišnja proizvodnja HE Vrilo se planira na nivou 196 GWh električne energije, prema najavi na sajtu EPHZHB.\nEPHZHB je 16. jula 2018. godine održao svečanost polaganja kamena temeljca za izgradnju hidroelektrane Vrilo na Šuici, reci ponornici.\nKfW finansirao i VE Mesihovina\nKfW je finansirao i projekat izgradnje Vetroparka (VE) Mesihovina instalisane snage 50,6 MW, čiji je glavni investitor bio EPHZHB.\nKfW je za projekat vredan oko 82 miliona evra obezbedio kredit od 71 milion evra.\nMesihovina, prva vetroelektrana u Bosni i Hercegovini (BiH), puštena je u rad u martu 2018. godine.\nZa prvih osam meseci rada, VE Mesihovina proizvela je oko 85 GWh električne energije, preneli su lokalni mediji.\nU novembru 2018. godine, Marinko Gilja, generalni direktor EPHZHB-a, izjavio je u intervjuu za Jabuka.tv da će kompanija lobirati da se VE Mesihovina uključi u sistem podsticaja za obnovljive izvore energije (OIE), u koji nije ušla zbog nedostatka slobodnih dinamičkih kvota.\nEPHZHB nastaviće sa proizvodnjom kapaciteta iz obnovljivih izvora, a snage je usmerila na proizvodne projekte CHE Vrilo, VE Poklečani, VE Velika Vlajna/Jastrebinka, kao i na aktivnosti pripreme za izgradnju malih hidroelektrana i solarnih elektrana, izjavio je Gilja.\nTagovi: Elektroprivreda HZHB, EPHZHB, KfW, reverzibilna hidroelektrana\nPočetna » Vesti » OIE » Vlada FBiH dodeljuje koncesiju EPHZHB za gradnju reverzibilne HE Vrilo


Vozdovac ugao Dusana Jovanovica i Kumodraske 45 kvm jednoiposoban I sprat cg na gas novogradnja sa dozvolom lift lodja siva faza ili kljuc u ruke 40600e 064/350-1071\nIzdajem Brace Jerkovic\nul. Vojvode Vlahovica 52 kvm jednoiposoban prizemlje nov mesecno placanje terasa parket pvc stolarija blind vrata 190e 064/277-0777\nNemacka CONRAD TEHNIKA u Srbiji po super POVOLJNIM cenama!!!\nVirdzinija Sitno seckana A klasa\nna prodaju rotvajler star 2 godine,temperamentan,odlican cuvar\nna prodaju rotvajler star 4 godine\nna prodaju muzjak rotvajlera star 2 godine,temperamentan,odlican cuvar\nKwasaki zx 636r\nNa prodaju kawasaki zx 636r 130ps 2006god 8500km sa novim gumam,uradjen servis,garaziran,motor je kupljen nov u CH prvi sam vlasnik motor ima i tri kljuc,na motoru sem zadnjih led migavca nista nije radjeno,motor bez ulaganja


MOTOR blog » Volkswagen povećava uštedu energije u kancelarijama širom sveta Volkswagen povećava uštedu energije u kancelarijama širom sveta – MOTOR blog\nVolkswagen Grupa ima uštedu od oko 9,26 miliona kilovat sati godišnje zbog reorganizacije svoje infrastrukture. Ovaj projekat je započet 2005. godine i stupio je na snagu prvi put prošle godine. Kompanija tako smanjuje potrebe za energijom u ovoj oblasti za 86% u poređenju sa 2005. godinom. Dostignuta ušteda je jednaka godišnjoj potrebi za energijom oko 1.400 domaćinstava.\nVolkswagen je napredovao u pogledu uštede troškova, uštede energije bilansa stanja zamenom više od 52.000 faks mašina, štampača, fotokopir aparata i skenera sa manje od 17.500 multifunkcionalnih uređaja unutar cele Grupe, a onda je integrisao ove nove uređaje u jedinstvenu IT infrastrukturu. Sedam ekonomičnih standardnih uređaja zamenjuju 832 različita modela u okviru kancelarijske opreme. IT je smanjio broj uređaja za 66% i eliminisao oko 35.000 pojedinačnih mašina. Kada bi se poređali jedni na druge, ovi uređaji bi formirali toranj visok 14 kilometara.\nNovi uređaji servisnom centru automatski prijavljuju probleme i stanje sa tonerima. Prednosti: popravke i održavanje se obavljaju po potrebi, skladištenje potrošnog materijala nije više neophodno, a toneri se uvek menjaju na način odgovarajući za očuvanje čovekove okoline bez neophodnog stručnog osoblja.\nAnketa zaposlenih je pokazala pozitivne rezultate, 72% kažu da je njihovo štampanje, skeniranje i kopiranje unapređeno. Takođe vrednuju i pouzdanost uređaja kao i kvalitet rezultata štampanja, skeniranja i kopiranja.\nRukovodilac IT Grupe, Klaus Hardi Milek, je izjavio da je projekat multifunkcionalnih uređaja, koji je sada završen, bio glavni i uspešan korak. A još mnogo toga će uslediti. U toku su dodatna unapređenja u poslovnoj infrastrukturi koja obuhvataju kompjutere i monitore.\nVolkswagen povećava uštedu energije u kancelarijama širom sveta was last modified: March 11th, 2010 by Goran Aničić


DUPLEX OMEKŠIVAČI VODE | OMEKŠAVANjE VODE DUPLEX |\nDuplex omekšivači vode koriste se u situacijama kada je neophodno konstantno omekšavanje vode, bez prekida. Postoji nekoliko varijanti duplex omekšivača za vodu, najčešće su MONOPOINT odnosno DUPLEX PARALELNA veza.\nMonopoint duplex omekšivač vode sastoji se od dve kolone i jednog kontrolera koji naizmenično upravlja jednom ili drugom kolonom. Dok jedna kolona omekšava vodu, druga je u fazi regeneracije ili u Stand-By režimu.\nParalelni duplex je koncipiran tako da obe kolone u isto vreme omekšavaju vodu (duplo veći protok) dok je kada dođe vreme za regeneraciju samo jedna kolona u režimu regeneracije a druga radi normalno. Ova opcija se koristi najčešće jer se po približno istoj ceni dobija duplo veći kapacitet.\nObe opcije neophodno je zaštititi mehaničkim filterom za vodu adekvatne rezolucije odnosno protoka. Ukoliko u sistemu nema mehaničkog filtera vode, moguće je očekivati probleme u radu zbog zapušenja ili oštrećenja kontrolera peskom, blatom i sl.. Ponekad (kada je voda veome zaprljana) neophodno je konfigurisati mehanički predtretman sa dva ili više mehanička filtera za vodu.\nDuplex omekšivači obezbeđuju neprekidno omekšavanje vode!\nOmekšavanje vode Duplex Parallel\nOmekšavanje vode Duplex Monopoint\nMONOSTAND OMEKŠIVAČI VODE KABINET OMEKŠIVAČI ZA VODU DUPLEX OMEKŠIVAČI VODE INDUSTRIJSKI OMEKŠIVAČI VODE PRIPREMA ZA UGRADNjU


Goran Vesić - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged Goran Vesić\n02/10/2019 02/10/2019 889Ostavi komentar na BILJANA STEPANOVIĆ: ZAŠTO MI SVI ĆUTIMO? I DOKLE ĆEMO?\nAko odbacimo sumnju da notorni Iznogud Goran Vesić u stvari radi za Dragana Đilasa, a protiv Aleksandra Vučića, dok samo prikriva tragove predstavljajući da je stvar obrnuta, onda nije jasno šta on još treba da uradi Beogradu, pa potom i Beograđanima, da se jednom i napokon digne „kuka i motika“. Ili ekvivalent tim oruđima u […]\n12/07/2019 952Ostavi komentar na PSG: VESIĆU, NE TRAŽI ELITU U ŠAHTU!\nPovodom besramnog napada zamenika gradonačelnika Vesić Gorana na jednog od najuglednijih naših reditelja u svetu, osnivača i člana Političkog saveta Pokreta slobodnih građana, ukazujemo javnosti na određene „detalje“ koji predstavljaju razliku između Vesić Gorana i Gorana Markovića. Nazivanje proslavljenog reditelja „lažnom elitom, prevarom koja guši i uništava Srbiju“ nije samo sramota pozornika Vesića kao pojedinca […]


Učesnici tribine na festivalu Mirdita - Dobar dan: Idro Seferi (levo, moderator), Emel Ajdini, Jovana Prusina, Eraldin Fazliju, Bojan Elek, u beogradskom Centru za kulturnu dekontaminaciju, 31. maja 2018. (Foto: Glas Amerike)\nPolitičke elite Srbije i Kosova koriste proces normalizacije odnosa da bi se zadržale na vlasti, bez ikakve stvarne želje za normalizacijom i boljitkom po građane, a trenutak kada Beograd bude priznao Kosovo, biće tek početak prave normalizacije odnosa, rečeno je između ostalog na debati "Kosovo - Srbija: Šta predstavljamo jedni drugima", u okviru festivala kulture "Mirdita, dobar dan" koji se održava u Beogradu.\nMlade učesnike tribine i goste, koji su vreme rata na Kosovu 1998. i 1999. godine bili deca, ili koji su rođeni nakon rata, i drugog dana festivala čuvao je prsten jakih policijskih snaga koje su potpuno blokirale okolne centralne beogradske ulice za saobraćaj, proveravajući ko ulazi peške između barikada.\nPrema rečima Emel Ajdini, aktivistkinje organizacije Integra sa Kosova, mladi sa Kosova većinom ne veruju da je moguće otputovati u Beograd bez problema, što je slučaj i sa mladima iz Srbije, kada je reč o Prištini. Nedostaju bazične informacije kako se živi u Beogradu, odnosno Prištini, a udžbenici istorije stvaraju osnov za lako narastanje mržnje.\nVideo: Emel Ajdani o mladima u regionu\n"Narodi Zapadnog Balkana uopšte ne poznaju jedni druge, udžbenici istorije ih uče mržnji. Kad istorija u V ili VI razredu piše samo loše o Albancima, to normalno podstiče jezik mržnje. I šta će biti sutra kada se sretnu sa svojim vršnjaima, kako će razgovarati", upitala je ona.\nJovana Prusina, aktivistkinja Inicijative mladih za ljudska prava, bila je đak prvak kada je počeo rat na Kosovu i bombardovanje NATO-a, a kako je ispričala, kontekst tragičnih događaja zbog nedostatka kredibilnih informacija u javnosti Srbije, shvatila je tek mnogo kasnije.\n"Mislim da mora da se razgovara sa mladima", rekla je ona, posebno po pitanju suočavanja sa prošlošću, odnosno šta su doživljavali ljudi na Kosovu i ljudi u Srbiji.\n"Civilno društvo jedino redovno međusobno komunicira. Posao civilnog društva je jako veliki, ali to mora bolje, izdržljivije, tako da festival Merdita-Dobar dan u nekom momentu postane mejnstrim Beograda", istakla je Prusina.\nVideo: Jovana Prusina o Mirdita - dobar dan\nIspričala je kako ima mladih ljudi koji odu u Prištinu i iznenade se zato što je Priština grad. "Ljudi odu, pa se vrate i kažu 'uh, šta sam sve video i naučio'", kaže ona. Po povratku im bude teško, jer ne razgovaraju u društvu šta su sve videli, kao inače kad se vrate sa puta, već se suoče sa pitanjima "a šta si uopšte tamo radila kod 'Šiptara'".\nBojan Elek, koji je u Kosovskoj Mitrovici živeo kao dečak u vreme bombardovanja, danas aktivista Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, rekao je da su rat na Kosovu i bombardovanje Srbije bili tragedija, a da je ono "što se sada dešava farsa".\n"Na vlasti su iste političke elite kao i u vreme rata, kojima se isplati da se bave normalizacijom odnosa i dijalogom kako bi ostali na vlasti", kazao je Elek koji je rođen u Mitrovici i koji je živeo na Kosovu do 2006. godine.\nOn je podsetio na istraživanje BCBP, koje je pokazalo da se dve trećine građana Srbije zalaže za nastavak Briselskog dijaloga, ali da se 84 odsto njih protivi priznanju nezavisnosti Kosova, čak i ako je to uslov za članstvo u EU.\nEraldin Fazliju, novinar redakcije "Kosovo 2.0" koja je jedna od retkih na Kosovu koja svoje vesti sa albanskog jezika prevodi na engleski i srpski, ocenio je da je na sceni "licemerje predstavnika obe vlasti, zbog čega se ne može doći do istinske normalizacije odnosa".\n"Na Kosovu i u Srbiji govore o finalnoj fazi pregovora, govore o finalu, kao u fudbalu, a ne znamo kako se došlo do finala", kazao je on i dodao da se ne priča o realnim problemima poput nerešenog pitanja 1.670 nestalih.\nPodsetio je da neki funkcioneri Srbije govore o Kosovu kao o "islamskoj državi", dok neki funkcioneri Kosova porede Srbiju sa nacističkom Nemačkom.\n"Zanimljivo mi je - zašto rade to kad se u Briselu vodi dijalog o normalizaciji. To govori da su nenormalni. A kako proces normalizacije sa nenormalnim ljudima", upitao je Fazliju i dodao - "kako možeš da normalizuješ odnose ako tvrdiš da se ništa nije dogodilo u prošlosti?"


film - Moonrise Kingdom - sa prevodom online - filmovi247\nOdaberi Player 803 Pregleda\nMoonrise Kingdom (2012) Online sa Prevodom\nMay. 24, 2012USA94 Min.PG-13\nPriča je smeštena u 1965. godinu, i dešava se na izmišljenom ostrvu Nju Penzans, koje se nalazi negde na obali Atlantskog okeana, na istoku Amerike. Dvanaestogodišnji Sem Šakuski je siroče koje pohađa letnji dečji kamp za izviđače, Ajvanho, kojeg vodi Vord. Dvanaestogodišnja Suzi Bišop takođe živi na ostrvu sa svojim roditeljima, Voltom i Lorom, i trojicom mlađe braće. Sem i Suzi se upoznaju na letnjoj predstavi u kojoj je ona glumila i zaljubljuju se. Pošto se Suzi oseća zanemarenom u svojoj porodici, ona i Sem odlučuju da pobegnu i žive u šumi. Tamo provodu nekoliko dana, a jedan zaliv nazivaju Kraljevstvo izlazećeg meseca.\nMeđutim, kada ih pronađu, roditelji zabranjuju Suzi da ikada više vidi Sema, kojeg kod sebe uzima policijski kapetan Šarp – koji je pak jednom bio u tajnoj vezi sa Lorom – dok ne dođe žena iz socijalnog, i ona bi Sama trebalo da odvede u popravni dom.\nMladi izviđači, iako pre nisu bili njegovi prijatelji, odluče da ipak pomognu Samu da se opet sretne sa Suzi. Međutim, vremenska prognoza najavljuje najtežu oluju u nekoliko decenija, koja samo što nije pogodila i odsekla ostrvo. Poplava izaziva metež i stanovnici se sakrivaju u crkvi. Nakon raznih nepogoda, Šarp odlučuje da usvoji Sema, kako bi ga spasio od sirotišta, ali i da bi dečak ostao na ostrvu sa Suzi. Volt i Lora takođe smekšaju i shvate da su bili prestrogi sa ćerkom.\nOriginalni naziv Moonrise Kingdom\nIMDb ocjena 7.8 280,803 votes\nTMDb ocjena 7.7 2,573 votes


Milan Antonijević: Postoje i prava koja država ne može ograničiti | Autonomija\nMilan Antonijević: Postoje i prava koja država ne može ograničiti\n"Svako pitanje mora da se vaga, donose se odluke koje su veoma teške"\nIzvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo Milan Antonijević objasnio je u Novom danu, govoreći o pravima građana tokom vanrednog stanja, da postoje i prava koja država ne može ograničiti. Kaže da treba pozvati državne organe na što veću pribranost, deljenje informacija i sa građanima i sa medijima, kao i da se što više novih procedura uvede da bi građani znali kako će prava moći da ostvaruju u budućnosti, ako sada izgledaju kao ograničena. „Da time pokažemo da institucije mogu da profunkcionišu, kako bi svaki građanin dobio odgovor“, kaže.\nKako je rekao Antonijević, smatra da bi poruka sa sastanaka Vlade mogla da bude i o razdaljini koja je preporučena između građana.\nObjasnio je da je vanredno stanje definisano Ustavom.\n„To je situacija koja nalaže ograničenje ljudskih prava, Zakon koji reguliše i daje mogućnost vanredne situacije je blaži, on daje mehanizme saradnje ministarstava. Pre svega govorimo o pravima koja se ni u kom slučaju ne mogu ograničiti. Da krenemo redom – pravo na dostojanstvo i slobodan razvoj ličnosti, na život, zabrana ropstva i prinudnog rada, prava lica lišenih slobode, na pravično suđenje, na pravnu sigurnost, pretpostavka nevinosti, pravo na zaključenje braka i ravnopravnost supružnika… U ovim situacijama kada jeste u jednoj samoizolaciji, jedno je od prava o kojima treba razmišljati. To su prava koja država ne može ograničiti, za sva ostala imate mogućnost ograničenja“, objasnio je.\nPre svega, kaže, misli da građani vide zabranu slobode kretanja.\n„Jedno od prava koje je ograničeno, može biti na teritoriji, kategorijama građana… Može se tu naravno postaviti pitanje diskriminacije, ali kada uđete u samu meru i procenu, možemo reći da je opravdana, jer štiti tu kategoriju koja je najviše na udaru samog virusa“, kaže.\nGovoreći o kaznama, kaže da se to dešava u slučajevima kada ne poštujete naloge koji su propisani vanrednim stanjem.\n„Kretanje u periodima kada je ograničeno, možete podleći pod član Krivičnog zakonika koji ograničava kretanje. Stariji od 65 ukoliko prekrše zabranu, može im se izreći kazna. Kazne jesu visoke, ali jeste upozorenje da je situacija vanredna, mislim da to i po vestima koje smo videli nekako poziva na odgovornost i da mnogo ozbiljnije shvatimo ovu situaciju nego što smo shvatali prethodnih dana, a nadamo se da će i rezultati biti dobri“, kaže.\nGovoreći o situaciji sa „zarobljenim“ građanima, Antonijević kaže da je na to pitanje veoma težak odgovor.\n„Država se jeste potrudila da određen broj građana avionom vrati, da uđu u program samoizolacije, međutim, govorimo i o listi zemalja koje su proglašene zemljama u kojima je žarište, gde se građani koji ulaze odmah sprovode u vojni kamp Morović. Država ima obavezu da brine o svakom građaninu, da pojasni koje će mere preduzeti“, kaže.\nIstiče da je dobro da se građani obraćaju direktno nadležnim organima.\nKako je rekao, svaki slučaj je specifičan.\n„Govorimo o pravu građana s jedne strane, a sa druge strane o zaštiti od same epidemije. Nadam se da će država imati rešenje, govorimo o zaštiti prava građana, bez obzira koliki su problemi s druge strane. Svaki pojedinac se ovde računa, računa se rizik koji možete doneti u zemlju“, kaže.\nGovoreći o pravima zaposlenih, kaže da inspekcija mora reagovati u svakom konkretnom slučaju.\n„Država može da šalje neke apele ka poslodavcima da u svakom konkretnom slučaju razmotre. Ne može dati meru kojom će svima omogućiti da rade od kuće, ali je apel gde svaka od firmi mora pokazati solidarnost. Ne možete jednom merom doneti rešenja koja će svakoga zadovoljavati, ali govorimo o očuvanju egzistencije svakog od građana, gubitak posla ih stavlja u neravnopravan položaj, ali ne možete naložiti privredi da u kratkom roku ostane bez ikakvih sredstava“, kaže Antonijević, dodajući da mu je namera da podržimo one koji u ovom trenutku posao mogu obavljati od kuće.\nGovoreći o položaju dece razvedenih roditelja, kaže da je samo vanredno stanje takvo da nalaže ograničavanje kretanja.\n„Kada govorite o interesu deteta, mislim da je mnogo veći interes da ostane zdravo, nego da se određena prava u potpunosti realizuju. Ne znači da treba uskratiti sve što je dato presudama, ali nadam se da će i roditelji naći meru između odluka suda i interesa deteta“, kaže.\nPrema njegovim rečima, svako pitanje mora da se vaga, donose se odluke koje su veoma teške.\n„Teško je naći balans, zakon ne daje jasna uputstva tokom vanrednog stanja“, kaže.\nAntonijević kaže da treba pozvati državne organe na što veću pribranost, deljenje informacija i sa medijima, kao i da se što više novih procedura uvede kako bi građani znali kako će prava moći da ostvaruju u budućnosti, ako sada izgledaju kao ograničena.\n„Da time pokažemo da institucije mogu da profunkcionišu, da u ovakvim situacijama mora pokazati pribranost, kako bi svaki građanin dobio odgovor“, kaže.


Magazin Biznis, jul-avgust 2013, broj 90-91 Archives - Page 3 of 3 - Nira Press\nPočetna » Magazin Biznis » Magazin Biznis 2013 » Magazin Biznis, jul-avgust 2013, broj 90-91 » Page 3\nAmerički ambasador Majkl D. Kirbi istakao da se investitori suočavaju sa brojnim administrativnim preprekama pri dobijanju građevinskih dozvola, kao i da dugotrajne procedure neopravdano povećavaju troškove i neizvesnost Novi Zakon\nBoljom pozicijom u pretrazi ne samo da povećavate broj poseta na vašem sajtu, već jačate i imidž brenda i reputaciju. Jedna kompanija je zaradila 1,2 miliona dolara zahvaljujući pomeranju za\nJedna od najpoznatijih nemačkih izreka glasi upravo kao što piše u naslovu: Langsam aber sicher. U prevodu: Polako, ali sigurno. I, evo, Srbi koji toliko često s poštovanjem pominju nemačku\nPostoji više faza ili modula po kojima arhitekta može da se kreće u okviru softvera koji mi koristimo, počevši od jednostavnih analiza, preko dizajna, do izrade najkompleksnije projektne dokumentacije Godine\nDa bi se poboljšala ekonomska situacija u zemlji neophodno je i da kompanije budu bolje, što znači da svaki menadžer u svom preduzeću mora biti produktivniji Junskom susretu koji je\nGeotermalne vode banje Vrdnik iskorišćene su na najbolji način – hotel “Premier Aqua” je otvoren u septembru prošle godine, investitor je novosadska kompanija Promont Group, a do sada je u\nUprkos činjenici da je u prvih nekoliko meseci u našu zemlju stiglo oko 150 miliona evra po osnovu stranih ulaganja, u agenciji SIEPA ne odustaju od procene da bi Srbija\nIako godinama ističemo velike mogućnosti softverske industrije, izgleda da su nadležnima tek sada postali vidljivi veliki izvozni potencijali. OSA je prošle godine, širenjem na tržište Adriatik regije, ostvarila rast prihoda\nObuka za pilota u SMATSA Vazduhoplovnoj akademiji traje od jedne do 2,5 godine i košta 40.000 evra, što je četiri do pet puta jeftinije nego u inostranstvu. Procenat uspešnosti kadeta\nMasovna upotreba beskontaktne platne tehnologije MasterCard® PayPass™ je krajnji cilj ove kompanije, a u Srbiji je prilično dobro prihvaćena Prema najnovijem godišnjem istraživanju MasterIndex, koje u Srbiji redovno sprovodi kompanija\nBajkovita naselja iz kasnog Srednjeg veka otkrivena su tek pre nekoliko decenija. Lokalni voz će vas dovesti u svako od pet ribarskih naselja. Kozje staze i stepenaste njive pružaju se\nMogu naši ekonomisti da vole socijalizam i komunizam koliko god hoće i da kao papagaji ponavljaju da su za krize krivi tržište i liberali. Ali narod se neće najesti hleba


Bez talentovanih kadrova izostaće vrhunski rezultati | Nova Ekonomija\nVanja Štokić, menadžer u HR konsalting odeljenju, PwC Srbija\nBez talentovanih kadrova izostaće vrhunski rezultati\nAutor: Vanja Štokić, menadžer u HR konsalting odeljenju, PwC Srbija\nKada govorimo o strategiji za radnu snagu, prva tema koja se nameće jeste planiranje radne snage, tj. godišnje određivanje maksimalnog broja zaposlenih u kompaniji (prema navodima 33 odsto ispitanih kompanija koje su učestvovale u istraživanju kompanije PwC).\nNa sledećem nivou, 36 odsto ispitanika navodi da strategija radne snage u njihovim kompanijama predstavlja predmet razmatranja, ali da nedostaje pristup koji podrazumeva integrisano planiranje, te da se na kraju čini da nisu svi elementi povezani.\nManji broj ispitanih kompanija, njih 6 odsto, navodi da nema strategiju za radnu snagu, dok preostalih 25 odsto navodi da je njihova delatnost uslovljena strategijom i potencijalima zaposlenih te da svoju strategiju poslovanja prenose i na planiranje radne snage.\nNavedena statistika zasniva se na odgovorima dobijenim od rukovodilaca, poslovnih lidera i stručnjaka u oblasti ljudskih resursa zaposlenih u više od 100 kompanija u SAD.\nNažalost, na domaćem tržištu, strategija za radnu snagu još uvek ne predstavlja goruće pitanje tako da nam nisu na raspolaganju podaci za lokalno tržište ali bi, ipak, trebalo da se zapitamo zašto je to tako.\nDa li diskusije koje se vode na temu strategije za radnu snagu predstavljaju luksuz svojstven razvijenim zemljama, ili su pak one potrebne svima?\nSvet rada se ubrzano menja. U svetu u kome dominira neizvesnost jedno je sigurno – ukoliko nismo spremni da se menjamo, i to brzo, postaćemo suvišni. Dolazi do političkih, ekonomskih i zakonskih promena koje remete naše živote, da ne pominjemo megatrendove poput globalizacije, tehnoloških otkrića i klimatskih promena.\nTreba samo da se podsetimo da pre deset godina nismo imali Uber, Instagram ili WhatsApp, kao ni Airbnb ni Kickstarter.\nSada, kada se osvrnemo unazad, vidimo da je došlo do velikih promena i pitamo se šta možemo da očekujemo u budućnosti. Kakva je situacija kada je reč o strategiji u oblasti radne snage?\nOd 2007. godine kompanija PwC izdaje izveštaj pod nazivom „Radna snaga budućnosti". Izveštaj se priprema na osnovu prikupljenih informacija o tome kako ljudi misle da će se radna mesta menjati i kakav će uticaj te promene imati na poslovne modele i strategiju zapošljavanja.\nPodaci se prikupljaju putem ankete u kojoj učestvuje 10.000 ljudi koji žive i rade u Kini, Indiji, Nemačkoj, Velikoj Britaniji i SAD.\nU najnovijem izdanju izveštaja pod nazivom „Radna snaga budućnosti - Konkurentne sile koje će oblikovati svet rada do 2030.godine", predviđena su četiri scenarija u vezi sa mogućom situacijom u svetu rada.\nMogući svetovi rada predstavljaju najmarkantnije primere sila koje će u najvećoj meri uticati na naše poslovanje u budućnosti. Prilikom projektovanja situacija uzete su u obzir dve dimenzije suprotstavljene po svom uticaju - kolektivizam nasuprot individualizmu i integracija nasuprot fragmentaciji.\nU daljem tekstu dati su opisi situacija koje su svojstvene svakom pojedinačnom svetu rada.\nKao što se pominje u tekstu, ova četiri scenarija predstavljaju ekstremne primere mogućih svetova rada u budućnosti. Ipak, svet rada u budućnosti će po svoj prilici imati kombinaciju karakteristika prikazanih u navedenim primerima, dok izrada scenarija predstavlja odličan način da se podstaknete na razmišljanje i pripremite za budućnost.\nIzvršite analizu trendova koji utiču na vaše poslovanje. Osmislite scenarija koja se mogu dogoditi u budućnosti, zatim krenite unazad od krajnje situacije prema početnoj. Razmislite o radnoj snazi i talentovanim kadrovima koji su vam potrebni da biste maksimalno mogli da uživate u plodovima budućeg sveta rada.\nAko se pred vama ukaže Zeleni svet, zapitajte se da li angažovanje menadžera nadležnog za poslove korporativne društvene odgovornosti predstavlja dodatni trošak, ili je pak reč o odličnoj investiciji.\nAko će vaša kompanija biti deo Crvenog sveta, zapitajte se da li ćete odabirom modela centralizovane organizacione strukture podstaći ili ograničiti razvoj svoje kompanije?\nPremda su razlike između prikazanih svetova rada velike, svi su saglasni u tome da se moraju preduzeti određene mere. Izveštaj kompanije PwC pod nazivom „Pripremajući se za radnu snagu sutrašnjice" pruža uvid u podatke dobijene kroz anketu u kojoj su učestvovali direktori kompanija i šefovi odeljenja za upravljanje ljudskim resursima.\nIzveštaj u glavnim crtama predstavlja prioritetne mere koje bi organizacije trebalo da preduzmu danas kako bi izgradile veštine koje će im biti potrebne u budućnosti. Pomenute mere ne obuhvataju samo prosto razvijanje veština.\nOrganizacije treba da izgrade odgovarajuće okruženje koje će im omogućiti veći stepen fleksibilnosti i adaptibilnosti, kao i da preispitaju ulogu i funkciju odeljenja za upravljanje ljudskim resursima u svojim kompanijama.\nU daljem tekstu navode se tri prioriteta:\n1. Stvoriti konkurentsku prednost kroz pozitivnije iskustvo zaposlenih\nU vremenu koje karakteriše povećani stepen automatizacije i veštačka inteligencija potreban je manji broj ljudi za izvođenje posla. Smanjenjem broja zaposlenih, njihove funkcije dobijaju na značaju tako da svako lice u lancu vrednosti postaje relevantan faktor, a svaki poremećaj u lancu direktno utiče na poslovanje.\nStoga, organizacije treba u većoj meri da budu fokusirane na privlačenje i zadržavanje talentovanih kadrova uz očuvanje visokog stepena njihove angažovanosti. Potrebno je da se izvrši prelazak sa koncepta koji podrazumeva pojedinačno iskustvo zaposlenog na koncept koji podrazumeva celokupno iskustvo zaposlenih u kompaniji.\nCelokupno iskustvo zaposlenih u kompaniji predstavlja širi koncept koji obuhvata okruženje u kome ljudi rade, kao i lično osećanje zaposlenih unutar tog okruženja. Više faktora utiče na to kako će se zaposleni osećati u radnom okruženju - od izgleda kancelarije, radnog vremena, posvećenosti rukovodstva i njihove komunikacije sa zaposlenima do mogućnosti za obuku i razvoj zaposlenih.\nŠta možemo da uradimo kako bismo stvorili pozitivnije iskustvo zaposlenih?\nMožemo da uradimo sledeće:\n•\tRešimo pitanje postizanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života - Tri četvrtine ispitanika smatra da je veoma važno upravljati ukupnim radnim obavezama, ali samo polovina njih navodi da radi na rešavanju tog problema.\n•\tPodstaknemo zaposlene sa preduzetničkim duhom unutar kompanije - Smanjimo rizik od gubitka inovativnih ljudi i njihovih ideja. Stvorimo sigurno okruženje za razmenu ideja, obezbedimo vreme za inovacije i kreativnost i pružimo podršku njihovoj realizaciji.\n•\tDamo autonomiju zaposlenima – Zaposleni priželjkuju odgovornost i želja za odgovornošću u sve većoj meri pokreće zaposlene na aktivnost. Trebalo bi stvoriti jak i transparentan okvir sa jasnom strategijom i ciljevima kako bi zaposleni bili u prilici da dobiju samostalnost i odgovornost pri obavljanju poslova, i kako bi se osiguralo da odluke i delovanje zaposlenih budu u skladu sa strategijom kompanije.\n2. Koristiti analitiku radne snage da bi se maksimalno iskoristili talentovani kadrovi\nOrganizacije su prepoznale značaj ove teme, ali se još uvek suočavaju sa teškoćama kada je reč o korišćenju i uključivanju podataka u proces odlučivanja. Analitika radne snage može da nam pomogne da eliminišemo pristrasnost prilikom selekcije i ocenjivanja zaposlenih, a prediktivna analiza može da nam pomogne da stvorimo još pozitivnije iskustvo zaposlenih. Šta možemo da uradimo kako bismo unapredili upotrebu analitike radne snage?\n•\tPočnemo da zapošljavamo talentovane kadrove primenom kvantitativne analize podataka.\n•\tUlažemo u tehnologije koje se koriste u oblasti ljudskih resursa, a koje uključuju analizu podataka i vizualizacije.\n•\tPersonalizujemo iskustvo i prilagodimo ga ciljnoj grupi da bismo jasno pokazali korist od analitike radne snage.\n3. Okupiti šefove odeljenja za upravljanje ljudskim resursima i direktore kompanija da bi se obezbedila stvarna promena\nKada se postave različita pitanja o talentovanim kadrovima, procesima u oblasti upravljanja ljudskim resursima i znanjima i veštinama, primećuje se da šefovi odeljenja za upravljanje ljudskim resursima i direktori kompanija imaju različitu percepciju o stvarnom stanju stvari. Čini se da šefovi odeljenja za upravljanje ljudskim resursima u većoj meri veruju u to da smo spremni za budućnost. Istina je verovatno negde između ali sama činjenica da postoji razlika u percepciji stvarnog stanja stvari zahteva da se ovom pitanju posveti pažnja.\nŠta možemo da uradimo kako bismo premostili razliku u percepciji stanja stvari?\n•\tKomuniciramo između sebe dosledno, jasno, efikasno i postaramo se da se naš glas čuje\n•\tObučimo menadžere da sprovode i prenose inicijative na sve nivoe poslovanja\n•\tPostaramo se da predstavnici odeljenja za upravljanje ljudskim resursima imaju potpuno razumevanje poslovne realnosti, kako interne tako i eksterne.\nSve pomenuto vazi uz pretpostavku da kompanija ima u potpunosti definisanu strategiju i da je spremna za poslovanje u budućnosti.\nUkoliko vaša strategija u oblasti radne snage nije u potpunosti usaglašena sa strategijom vašeg poslovanja, postavlja se pitanje ko će sprovoditi strategiju?\nUkoliko nemate talentovane kadrove zaposlene na odgovarajućim radni mestima, postavlja se pitanje da li možete da očekujete ostvarivanje vrhunskih poslovnih rezultata?


Arcadis Gen - Informacije o kompaniji sa ponudom poslova | HelloWorld.rs\nAirport City, Omladinskih Brigada 90v, Sprat 5, Zgrada 1700 (Rose) Beograd, Srbija\nMatični broj: 20937394\nutisak postavljen: 03.08.2021.\nPozitivna i zdrava atmosfera unutar kompanije, multikulturalnost je jedna od vrednosti koje zastupa pa tako imate priliku da radite sa ljudima iz celog sveta. Velika mogućnost za lični i profesionalni razvoj, kao i rad na uzbudljivim i inovativnim projektima.\nKompanija pruža prilike i juniorima da se zaposle i steknu iskustvo uz mentorisanje i na taj način zakorače u svet IT-a potpuno spremni.\nTakođe, dostupan je veliki broj treninga, radionica, hakatona i sertifikacija za zaposlene koji su zainteresovani da šire svoje veštine i znanje.\nOmladinskih Brigada 90v, Sprat 5, Beograd\nArcadis Gen doo Beograd-Novi Beograd\nUporedi kompaniju Arcadis Gen sa kompanijom:


Makron osudio islamistički teroristički napad na nastavnika: Ubijen je jedan od nas jer je podučavao o slobodi da se veruje ili ne veruje | Blok vesti\nNaslovna Iz minuta u minut Makron osudio islamistički teroristički napad na nastavnika: Ubijen je jedan od...\nMakron osudio islamistički teroristički napad na nastavnika: Ubijen je jedan od nas jer je podučavao o slobodi da se veruje ili ne veruje\nPredsednik Francuske Emanuel Makron osudio je napad na nastavnika istorije kome je juče odrubljena glava na ulici u predgradju Pariza, označivši ga islamističkim terorizmom.\nEmanuel Makron napušta školu u kojoj je predavao nastavnik ubijen u terorističkom napadu Foto: Abdulmonam Eassa, Pool via AP/Betaphoto\nMakron je sinoć posetio školu u naselju Konflan-Sant-Onorin u kojoj je ubijeni nastavnik predavao i pozvao naciju na jedinstvo u borbi protiv ekstremizma.\n"Jedan od naših sunarodnika danas je ubijen zato što je podučavao o slobodi izražavanja, slobodi da se veruje ili ne veruje", rekao je Makron.\nOn je rekao da napad ne treba da podeli Francusku jer je to ono što ekstremisti žele.\n"Moramo svi biti zajedno kao građani", dodao je Makron.\nUbijeni nastavnik je na časovima pokrenuo diskusiju o karikaturama muslimanskog proroka Muhameda.\nZvaničnik francuske policije rekao je za Asošiejted pres da je nastavnik dobijao pretnje nakon što je pre 10 dana pokrenuo diskusiju "radi debate" o karikaturama muslimanskog proroka Muhameda.\nNastavnika je zbog toga tužio roditelj jednog učenika, rekao je drugi zvaničnik policije i dodao da osumnjičeni za ubistvo nije imao dete u toj školi.\nOsumnjičenog je policija je juče ubila u susednom naselju Eranji.\nIdentitet osumnjičenog nije objavljen.\nFrancuski mediji su javili da je osumnjičeni bio 18-godišnji Čečen, rođen u Moskvi.\nJučerašnji napad je drugi incident povezan sa terorizmom od početka sudjenja za oružani napad islamskih ekstremista na redakciju satiričnog časopisa Šarli Ebdo, u januaru 2015. godine u Parizu.\nNapad na Šarli Ebdo, u kojem je ubijeno 12, a ranjeno 11 zaposlenih, džihadisti su izveli nakon što je časopis objavio karikature proroka Muhameda.\nKada je suđenje za taj napad počelo, Šarli Ebdo je ponovo objavio karikature muslimanskog proroka da bi istakao značaj prava na slobodu izražavanja.\nTačno pre tri nedelje, mladić iz Pakistana je uhapšen pošto je nožem ranio dve osobe na mestu nekadašnje redakcije časopisa Šarli Ebdo, gde je izveden napad 2015. godine.\nOn je policiji rekao da su ga pogodile objavljene karikature proroka Muhameda.\nPrethodni tekstSRBIJA KAO HOLIVUD! Zavrteće vam se u glavi kada čujete KOLIKO PARA je uloženo u SERIJE od početka godine, a ovoliko KOŠTA JEDNA EPIZODA!\nSledeći tekstSRBI KUPUJU VIKENDICE: Prodaja je više nego duplirana, a jedno mesto oborilo je sve rekorde


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Firma Veselinovića i Radoičića kupila “Novi Pazar put”\nKompanija “Inkop” iz Ćuprije, na čijem čelu su kontroverzni biznismeni, braća Zvonko i Žarko Veselinović, kao i Milan Radoičić, kupila je “Novi Pazar put”, saznaje radio Sto plus.\nPromena vlasništva, o kojoj se mjesecima u Novom Pazaru govorilo, zvanično je zabilježena i u Agenciji za privredne registre gdje je “Inkop” 6. januara upisan kao vlasnik 100 odsto kapitala jedne od najvećih kompanija u ovom dijelu Srbije.\nPrije nego je “Novi Pazar put” i zvanično dobio nove vlasnike došlo je i do promjene na čelu te kompanije, jer je početkom novembra za direktora postavljen Aleksandar Grbović, bivši upravnik Kazneno-popravnog zavoda Niš.\nTo preduzeće, kao dio konzorcijuma, dobilo je posao izgradnje deonice Ljig – Preljina, na Koridoru 11, vrijedan 60 miliona eura.\nNjegovi vlasnici povezivani su sa raznim aferama, a protiv njih su vođeni brojni sudski postupci zbog izvršenja različitih krivičnih dijela.\nLitl born 9. Januara 2020. At 19:17\nTo mi iz Pazara znamo jos od ljetos.


4 mita koja mogu da vam unište brak - Zena.rs\n4 mita koja mogu da vam unište brak\nOdnos dvoje ljudi se završio i jasno je da gubitak izaziva tugu, ali taj proces je lekovit\nBezbrojne pesme su napisane u slavu ljubavi, nebrojeno mnogo romana govori o njoj, mnogi filmovi vrte se oko nje. U svojoj novoj knjizi „ACT with love“, doktor Ras Haris je istakao četiri velika mita o vezama.\nNiko nije savršen pa ni vaš partner, volite ga i sa njegovim manamaFoto:\nPostoji jedan veliki mit u koji mnogi veruju: „Moj cilj je da nađem onu pravu / onog pravog – onda ćemo oboje biti kompletni i celoviti zajedno i ostaćemo zaljubljeni jedno u drugo do kraja života bez nekog posebnog truda“. Ovo uverenje je veoma štetno za zdrave veze. Ne možemo zaustaviti ove mitove, ali možemo ih identifikovati i otkriti istinu koja se krije iza njih.\n1) SAVRŠENI PARTNER\nMit: Tamo negde postoji osoba koja odgovara svim našim potrebama, željama i fantazijama.\nNaravno, niko nije savršen, i kada uporedimo svoje partnere sa ovim idealom, oni moraju da izgube. Onda umišljamo da naš partner nije onaj pravi i odbacujemo svoju vezu. Čak i najbolji partneri imaće osobine koje ne volimo, a nedostajaće im neki kvaliteti koje bismo voleli da imaju. Ono što treba da pronađemo nije savršeni partner, nego dovoljno dobar partner. Svako od nas želi da njegov partner ima određene kvalitete. Moramo znati koji su to kvaliteti tačno, ustanoviti ima li ih on, a na sve ostalo ćemo zažmuriti.\n2) UZ TEBE SE OSEĆAM POTPUNO\nMit: Dva dela slagalice savršeno se uklapaju i čine celinu. Bez drugog dela nismo celoviti.\nProblem sa ovim mitom je što, ako verujemo od njega, uvek očekujemo da se osećamo potpuno uz svog partnera, umesto da sami radimo na tome. Krivimo svoje partnere misleći „da je on onaj pravi, bila bih srećnija, opuštenija, bolja, uspešnija...“\nIstina je da nas nijedan partner neće ispuniti. Za vezu nije važno da nađemo nekog ko se potpuno uklapa, nego da upoznamo osobu sa kojom smo – da uvidimo koje su naše sličnosti, a koje razlike i da nađemo načine da ih prevaziđemo. Dobar partner će nam pomoći kada nam je pomoć potrebna i zajedno ćemo izgraditi utisak celovitosti.\n3) PRAVA LJUBAV JE LAKA\nMit: Snaga prave ljubavi je toliko velika da će sve poteškoće prevazići lako.\nMnogi parovi misle da ljubav treba „da teče“. Ako se jave poteškoće ili dođe do konflikta, to odmah znači da nešto nije u redu i da treba da potražimo novog partnera. Održavanje duge veze je izazov. Ako ste u vezi sa nekim ko ima drugačije potrebe i očekivanja i provodite dosta vremena zajedno, vaše razlike postaju sve istaknutije i dolazi do sukoba među vama.\nOvo je normalno i događa se u svim vezama. U početku je sve lako, jer se i jedno drugo ponašamo najbolje što možemo. Vremenom se javljaju konflikti i poteškoće i tada počinje prava avantura – tek tada počinjemo da upoznajemo jedno drugo. Ali u većini slučajeva se možemo prilagoditi jedno drugom i rešiti probleme glatko, samo ako postoji volja i želja kod oboje.\n4) VEČNA LJUBAV\nMit: Naša ljubav će uvek biti uzbudljiva, strastvena i zauvek ćemo osećati leptiriće u stomaku.\nObično se nadamo da će naša ljubav biti večna, a ako se desi da nije tako, mislimo da to nije prava ljubav. Ljubav nije statično iskustvo: ima svoje uspone i padove. Postoje periodi kada se osećate blisko sa svojim partnerom i periodi kada se osećate udaljeno od njega.\nNekad se ovi periodi ne poklope kod oboje, što može izazvati nervozu, bol i tugu.\nImajte na umu da će se početna strast vremenom stišati, ali strast ne mora potpuno nestati. Neće biti ludo kao u početku, ali može biti dobro. Načini na koje održavate svoju intimnost i ljubav i načini na koji rešavate konflikte odrediće snagu, dubinu i dugoročnost vaše veze.


Početna Proizvodi Bebe djevojčice Hlače KOKI Proljetne traper hlače za djevojčice\nŠifra: 61-17P2D4/ 68\nŠifra: 61-17P2D4/ 74\nŠifra: 61-17P2D4/ 80\nŠifra: 61-17P2D4/ 86\nŠifra: 61-17P2D4/ 92\nŠifra: 61-17P2D4/ 98\nPreslatke proljetne hlače za bebe djevojčice izrađene su od laganog pamučnog denima i pogodne su za nošenje u proljeće i ljeto. U struku je dodana elastična traka sa gumbima tako da se može podešavati širina pojasa.\nModernog kroja, stisnute na dnu nogavica, sa zakovicama u obliku cvjetića i prekrasnom aplikacijom, ove udobne hlačice idealne su u kombinaciji sa majicama i košuljama.\nKOKI Ljubičasta majica kratkih rukava


Singapur potpisao sporazum sa EAEU\nTanjug 1. oktobra 2019. 15:43\nJEREVAN – Lideri zemalja članica Evroazijske ekonomske unije (EAEU) i premijer Singapura Li Sjen Lung potpisali su danas sporazum o slobodnoj trgovini, saopštio je predsednik Kazahstana Kasim Žomart Tokajev.\n„Sporazum o slobodnoj trgovinskoj zoni sa Singapurom potpisan je danas na sastanku Visokog saveta. Ovo je druga država, pored Vijetnama, sa kojom će naša unija imati odgovarajući sporazum“, rekao je Tokajev na sastanku Visokog saveta EAEU, prenosi Tas s.\nPrema njegovim rečima, važno je i pitanje razvoja trgovine i ekonomske saradnje sa Iranom.\n„Bićemo u mogućnosti sa našim iranskim partnerima da u potpunosti otključamo privremeni sporazum o slobodnoj trgovini, koji će stupiti na snagu 27. oktobra“, rekao je Tokajev.\nSrbija će potpisati sporazum sa EAEU 25. oktobra o zoni slobodne trgovine, kojim će izaći na tržište sa više od 182 miliona potrošača.


Visico Cirkulacioni polarizer 58mm / Polarizeri - Fotodiskont Beograd Srbija\nNaslovna Testovi foto opreme Foto video filteri Polarizeri Visico Cirkulacioni polarizer 58mm\nCirkularni polarizacioni filter marke Visico odličnog odnosa cena/kvalitet. U nastavku testa ćemo prikazati kako se ponaša u praksi i da li degradira fotografiju. Kvalitet izrade filtra zaslužuje odličnu ocenu. Filter je testiran na objektivu Canon EF-S 18-55 3.5-5.6 i sa fotoaparatom Canon EOS 400D.\nOsnovna namena polaricionih filtera je skidanje refleksija sa nemetalnih površina kao i jednostavno rečeno "zatamnjivanje neba" zbog čega se bez ovih filtera ne može zamisliti landscape fotografija kao ni fotografija arhitekture.Svoju namenu Visico CPL filtri vrše odlično bez degradacije fotografije i to ćemo pogledati na sledećim primerima:\nFotografija bez filtra:\nFotografija sa filtrom,maksimalan efekat polarizacije:\nSlede primeri uklananja refleksija:\nFotografija sa filtrom:\nSledeća važna stavka po pitanju karakteristika filtera je pojava tzv. flare-a tj. odsjaja na fotografiji u situacijama kada u kadru imamo jak izvor svetla. Visico CPL filtar se dobro pokazuje u praksi,flare koji se javlja u odnosu na fotografiju bez filtra je neznatan. Sledeći primer je veoma teška situacija,jak izvor svetla na ivici kadra,situacija koja je u praksi veoma retka,ali odlično ilustruje činjenicu da Visico polarizacioni filtri ne uzrokuju dodatni flare u odnosu na fotografiju bez filtra:


Semir Efendić nakon odluke Suda u Hagu: Vozimo u potpuno pogrešnom smjeru - Klix.ba\nBiH Semir Efendić nakon odluke Suda u Hagu: Vozimo u potpuno pogrešnom smjeru\nSemir Efendić nakon odluke Suda u Hagu: Vozimo u potpuno pogrešnom smjeru\n10.3.2017. u 09:34\nSemir Efendić tužba BiH protiv Srbije\nNačelnik sarajevske Općine Novi Grad Semir Efendić osvrnuo se na svom Facebook profilu na odluku Međunarodnog suda pravde u Hagu da ne prihvati zahtjev za reviziju presude, navodeći da ta odluka za njega nije razočaravajuća.\nEfendićeve navode prenosimo u cijelosti:\n"Odluka Međunarodnog suda pravde u Hagu da ne prihvati zahtjev za reviziju presude koja je donesena 2007. godine po tužbi za genocid koju je BiH podnijela protiv Srbije i Crne Gore za mene nije razočaravajuća i mislim da se zbog nje ne treba sikirati. Bio sam veoma razočaran 2007. godine kada sam pored tv ekrana saslušao presudu koju je pročitala tadašnja predsjednica suda. Moje razočarenje u vezi sa ovim sudom tada je potrošeno, a i da je zahtjev za revizijom presude prihvaćen, ne vjerujem da bi odluka suda bila drugačija od prvodonesene iz 2007.\nBilo bi krajnje vrijeme da se uozbiljimo jer postoji mnogo problema koji bi nas trebali sikirati i više od odluke suda jer na njih još možemo uticati. Nekontrolisano i suludo međunarodno zaduživanje (samo u Federaciji BiH skoro je dostignuta cifra od milijardu KM koje godišnje izdvajamo za vraćanje dugova), obrazovni sistem koji nema nikakve veze sa ekonomskim potrebama i tržištem rada (prirodna posljedica decenijske naopake politike u ovoj oblasti jeste da ljudi odlaze iz BiH tražeći posao negdje drugo), lutanje u 'izgradnji' autoputeva (iako je izgradnja Koridora 5C već više od deset godina glavni prioritet države kada je u pitanju putna infrastruktura, sada nam je odjednom Aleksandar Vučić odredio novi prioritet, autoput Beograd - Sarajevo), samo su neki od pravaca na kojima vozimo u potpuno pogrešnom smjeru", napisao je Efendić.\nSarajevo: Vrtić "Vjeverica" na Alipašinom Polju trebao bi biti otvoren u septembru\n31.01.2020. u 14:55


Sirijska opozicija pravi tranzicioni plan\nLider sirijske opozicije Haitam al-Maleh (krajnje levo za govornicom) obraća se prisutnima na sastanku u Istanbulu\nPripadnici sirisjke opozicije, koji su se sastali u Turskoj kažu da traže načine da sruše režim predsednika Bašara al-Asada.\nStotine disidenata okupile su se u Istanbulu dan pošto su sirijske snage bezbednosti otvorile vatru na anti-vladine demonstrante, usmrtivši 32 osobe. Predsedavajući konferencije Haitam al-Maleh poručio je učesnicima da im sadašnji režim ne može "ukrasti" njihovu slobodu. Al-Maleh je inače advokat koji je bio pritvaran u Siriji.\nTakozvana "Konferencija nacionalnog spasa" jedan je u nizu sastanaka koji su u poslednje vreme organizovale opozicione figure. Grupa je planirala da održi sličan skup u Damasku, ali su bezbednosne snage opkolile lokaciju i prekinule pripremne aktivnosti.\nU međuvremenu, američka državna sekretarka Hilari Klinton komentarisala je nemire u Siriji, tokom susreta sa turskim zvaničnicima na drugoj lokaciji u Istanbulu. Ona je rekla da brutalnost u Siriji mora da prestane i da su neohodni "legitimni, iskreni napori" da se uvedu reforme vlade.\nU okolini Damaska, hiljade Sirijaca pojavile su se na sahranama žrtava jučerašnjih nemira, aneki od njih uzvikivali su anti-vladine slogane.\nNovinska agencija Rojters prenosi da su snage bezbednosti otvorile vatru na demosntrante u gradu Albu Kamalu na istoku zemlje, usmrtivši jednu osobu. Međutim, sirijska državna agencija SANA tvrdi da su sirijske snage samo odgovorile pošto su "naoružane grupe" prethodno zapalile nekoliko vladinih objekata u tom gradu.


Tražili ste > autor: Nesterenko, Evgenij\nBol'šoj teatr (Moskva). Orkestr(7)\nOpera arias / G. Rimsky-Korsakov ... [et al.] ; Evgeni Nesterenko (bass) ; Orchestra of the Bolshoi Theatre of the USSR ; conductor F. Mansurov\nSadrži arije: Le chant de l'hote Vareque / G. Rimsky-Korsakov. Rondo de Farlaf / M. Glinka. Air de Kontchak / A. Borodine. Cavatine d'Aleko / S. Rachmaninov. Air de Leporello / W. Mozart. Introduction et air de Philippe / G. Verdi. Air de Don Basile / G. Rossini


Odraz u ogledalu - Oči govore...susreti slučajni, namerni, strast ili ljubav...šta želimo zapravo?\n[\tGeneralna ] 14 Januar, 2018 22:08\nOči govore...susreti slučajni, namerni, strast ili ljubav...šta želimo zapravo?\nPišem ovaj tekst sa posebnom emocijom i osećajem odlučnosti, koju mora da priznam nisam dugo ovako iskreno osećala.\nPodelila bih sa vama jedan zanimljiv uvid na zaljubljenost i slučajne susrete, one koji se dožive jednom i pamte ceo život, kao vid lične fascinacije nekim ili nečim.\nPostajao je jedan momak u mom životu sa kojim sam kao tinejdžerka komunicirala samo očima i mislila sam da je on ceo moj svet. Ih, kako sam bila mlada i zanesena. Mora da priznam da takvu emociju nisam do skoro ponovo osetila, čistiju i iskreniju sa moje strane prema jednom muškarcu sada već u zrelijem dobu. Znate da žene imaju tu potrebu da kažu da su osetile leptiriće u stomaku, kada upoznaju onog pravog i sve bi uradile da ih jedan takav osvoji, većina žena koliko znam, osetih i ja to, ali da li je pravi ih, ko će to znati?\nKao klinka zaljubljena u tog mladića mi je bilo dovoljno da budem u njegovom prisustvu, da čujem kako priča, kako se smeje, zagrli me i lebdela sam. Bezbrižnost je bila drugo ime u tom periodu, drugo ime za tako čistu i nevinu emociju, koja je umela biti uzvraćena, bez igara i nedorečenosti.\nDanas ipak, godine iskustva su mi ukazale na druge vrste odnosa muško-ženske i gomilu bespotrebnih razgovora koji umore odnose, a za pravu ljubav je zapravo potrebno malo, kada govorim o osećanjima.\nParovi koje poznajem govore o trudu u odnosu, pričaju o ulaganju obostranom i čini mi se da se odnosi svakoga dana posmatraju kao investicija u brak za srećan život, gde se na kraju možda i izgubi ta najčistija emocija koju osetite kada se upoznajete, stvarate zajedno, učite, delite, volite.\nZnam da emocije s početka ne mogu nikada biti iste nakon nekoliko godina, jer se odnosi razvijaju i nadograđuju, ali šta je sa duhovima u vama iz vaše prošlosti koji su vam tu emociju jednom probudili. Da li je zaboravite pored tog nekog ili je on taj trepet u vašim mislima i nakon dugi niz godina provedenih u dvoje. Kako je održavate?\nMoj duh iz sadašnjice koji se odnekud stvorio u liku odraslog muškarca, ali osećanjem bliskim onim iz tinejdžerskih dana, jeste za mene bio nestvaran. Pitala sam se nakon tog simpatičnog zaljubljivanja koje sam čuvala kao nešto najlepše iz tog perioda da li je moguće da se ponovo oživi taj osećaj i da bude identičnog inteziteta, smešno zar ne?\nDruga osoba, ni po čemu sličan dečaku iz mog tinejdžerskog perioda, a osećaj isti, pogled koji govori više od reči, sigurnost,toplina i moj osmeh koji se sam od sebe otegne, koji je zapravo nemoguće sakriti.\nKako to isto sada? Da li sam spremna na nove izazove, da li sam sve ovo vreme tragala za tim ponovnim susretom sa tom najiskrenijom emocijom?\nDa li se takve emocije mogu zadržati? Koliko je realno da se te emocije mogu nadograditi i taj nestvarni osećaj da je to susret radi ponovnog učenja, nečega što sam zaboravila možda?\nDa li su dugi i iscrpni razgovori u odnosu zaista uvek neophodni da bi jedna veza opstala ili smo previše emotivno otupeli da bismo se mogli pročitati,a da ne govorimo?Ništa više od pogleda, dodira, zagrljaja, poljupca, zajedničkog smeha...a razgovori su tu neka pričekaju...samo da ne prekidaju tu tišinu stvaranja pravih emocija....\nReč razgovor - gest pogled\nreč dogovor - gest poljubac\nreč moraš, naredba - gest zagrljaj ( sloboda )\nreč ljubav - gestovi zagrljaj, poljubac, dodiri...tišina ( mir )\nSve se ovo može zameniti i primeniti.... A šta ćemo onda sa rečima? Da li su nam uvek potrebne?\n0 Comments on "Oči govore...susreti slučajni, namerni, strast ili ljubav...šta želimo zapravo?"


Bijela kuća zabranila novinaru Si-En-Ena da izvještava – Video – BiGportal.ba\nBijela kuća zabranila novinaru Si-En-Ena da izvještava – Video\nSvađa je izbila u sredu nakon što je Akosta Trampu postavio pitanje o karavanu migranata koji se iz Južne Amerike kreće ka južnoj granici SAD, a kada je pokušao da na to pitanje nadoveže još jedno, Tramp je rekao: “Dosta je!”, dok je članica osoblja Bele kuće bezuspešno pokušala da Akosti iz ruke otme mikrofon.\nPortparolka Bele kuće Sara Hakabi Senders izdala je saopštenje u kojem se Akosta optužuje da je “ruke stavio na mladu ženu koja je samo pokušavala da radi svoj posao kao zaposlena u Beloj kući”, a njegovo ponašanje se naziva “apsolutno neprihvatljivim”, prenosi AP.\nAkosta je na Tviteru naveo da je saopštenje Sendersove u kojem se navodi da je na zaposlenu u Beloj kući “stavio ruke” – laž.\n“Koškanje” između Akoste i pripadnice osoblja Bele kuće bilo je kratko, pri čemu joj je je Akosta okrznuo ruku kada je posegnula za mikrofonom, a on pokušao da ga zadrži u ruci.\nSi-En-En je saopštio da je Bela kuća “iz osvete zbog škakljivih pitanja” oduzela Akosti stalnu novinarsku akreditaciju za izveštavanje iz predsedništva.\n“Senders je iznela lažne optužbe i govorila o incidentu koji se nikada nije dogodio. Ova odluka bez presedana je pretnja po našu demokratiju. Ova zemlja zaslužuje bolje. Džim Akosta ima našu punu podršku”, navodi se u saopštenju Si-En-Ena.\nJučerašnja konferencija za novinare, dan posle kongresnih izbora u SAD, obeležila je novo pogoršanje Trampovih odnosa sa novinarima, pri čemu je jednom od novinara naredio da sedne, dok je drugom rekao da je “nevaspitana i grozna” osoba, preneo je AP.\n“Si-En-En bi trebalo da se stidi što radite za njih. Vi ste nevaspitana i užasna osoba… Način na koji se ponašate prema Sari Senders, kao i prema drugim ljudima je grozan. Ne bi trebalo tako da se ponašate prema ljudima”, rekao je Tramp Akosti.\nTramp se, kako navodi agencija, iznervirao nakon što su mu novinari postavili pitanje o tome zašto migrantsku kolonu u Meksiku naziva “invazijom” na SAD.\nPredsednik se potom žalio da mu novinari nisu postavljali pitanja o ekonomiji i zaključio da “može da uradi nešto fantastično, a oni čine da to izgleda loše”.


trening ljekarke video\nnaravno da ovo nije Carolyn Anderson ;-))) Carolyn Anderson je očni hirurg koja je napisala jedan od bestsellera sa Brianom Tracyjem “Pushing to the Front”. U knjizi Anderson govori kako da povećate svoju energiju koja će vas odvesti do vitalnosti i sreće. Piše blog za Huffington Post, a nedavno je objavila tekst u kojem tvrdi da je otkrila recept koji sprečava rak. Recept se bazira na indijskoj tradiciji staroj dvije hiljade godina, a potvrđen je i istraživanjima zapadnjačke medicine. Anderson tako kaže da svakodnevno koristite ... več naravno da ovo nije Carolyn Anderson ;-)))\nCarolyn Anderson je očni hirurg koja je napisala jedan od bestsellera sa Brianom Tracyjem “Pushing to the Front”. U knjizi Anderson govori kako da povećate svoju energiju koja će vas odvesti do vitalnosti i sreće. Piše blog za Huffington Post, a nedavno je objavila tekst u kojem tvrdi da je otkrila recept koji sprečava rak.\nRecept se bazira na indijskoj tradiciji staroj dvije hiljade godina, a potvrđen je i istraživanjima zapadnjačke medicine.\nAnderson tako kaže da svakodnevno koristite kombinaciju kurkume, maslinovog ulja i crnog bibera i da ćete rizik od karcinoma svesti na minimum.\nKurkuma je važna po svojim protuupalnim svojstvima a dokazano je da spriječava mnoge tipove karcinoma, kao što su rak debelog crijeva, prostate, mozga i dojki.\nProvedeni su eksperimenti na miševima koji su pokazali koliko je kurkuma značajna u sprječavanju raka. No, kurkuma se teško razgrađuje u probavnom traktu, pa je stoga kombinacija s biberom i đumbirom jedna od najjačih kombinacija ikad.\nIstraživanje je pokazalo kako biber povećava dejstvo kurkume za čak 200 posto, a mješavina ovih sastojaka je izuzetno efikasna u prevenciji karcinoma.\nPomiješajte 1/4 čajne kašike kurkume sa pola kašike maslinovog ulja i dodajte veći prstohvat svježeg crnog bibera. Pomiješajte sastojke u šoljici, a mješavinu možete konzumirati ili takvu, ili je koristiti prelivenu po salati, supi ili je možete umiješati u različita jela. Ukoliko je dodajete u kuhana jela, trebali biste to učiniti na samom kraju.\nDr. Anderson dodaje kako bi se mješavina trebala koristiti nekoliko puta dnevno i da su svi sastojci prirodni te stoga nemaju nuspojava. manj\nLjudje ogledov 275 dodan 10. 02. 2020\nKOŠARKA - DOBER TRENING\nIgac\t1587\t• 1 komentar\nCristiano Ronaldo&Ronaldinho trening FREESTYLE!!!\nhannibalH5N1\t2616\t• 1 komentar\nSavate Box trening\ntedo\t1794\t• 1 komentar\nSkiro Rally- trening 1\nTrening Rogerja Federerja\nTrening ruskih specialcev\njacko\t1504\t• 2 komentarja\n8 letni deček in njegov naporen trening\njacko\t1057\t• 2 komentarja\nNori gol na trening kampu\nGHD Petrol-Ferrari 09 - Trening\nHardGain\t1341\t• 1 komentar


Sporan je tweet /Turska novinarka uhapšena jer je uvrijedila Erdogana / Radio Sarajevo\n23. 01. 2022. u 08:44:00 Radiosarajevo.ba\nTagovi: Turska novinarka Recep Tayyip Erdogan


Tvining oznacava vid bliske saradnje jedne od dr�ava clanica/kandidata EU i dr�ave u procesu pridruzivanja EU sa ciljem ojacavanja upravnih kapaciteta te dr�ave. Takvom saradnjom predvida se periodican boravak strucnjaka iz oblasti javne uprave dr�ave clanice/kandidata EU u odgovarajucoj ustanovi dr�avne uprave dr�ave partnera, sa prethodno jasno utvrdenom potrebom i ciljem tog boravka.Tvining je postao dio pripreme za clanstvo EU dr�ava kandidata jos 1998.godine, pod uslovima koji su za te dr�ave propisani programom pomoći FAR (PHARE). Od ljeta 2002. godine, tvining je počeo da se primjenjuje i u okviru programa CARDS. Za razliku od prakse primijenjene na dr�ave istocne i srednje Evrope, gdje su partneri u ovom Programu bili isključivo dr�ave clanice EU, prema novim pravilima utvrdenim na sastanku Evropskog savjeta u Solunu juna 2003.godine, partner u tviningu dr�avama zapadnog Balkana moze biti, pored dr�ava clanica i dr�ava kandidat za clanstvo u EU. Ovo pravilo se odnosi na deset novih dr�ava koje su 01. maja 2004. godine postale clanice EU i tri dr�ave - kandidata za clanstvo (Bugarska, Rumunija i Turska).\nTvining (kao i tehnička pomoć) ne bi trebalo da bude rezultat tra�nje već jasnih potreba i prioriteta. Ozbiljna razmatranja su potrebna prije pripreme projekta, bilo kroz Tvining ili tehničku pomoć.\nPitanja koje uvijek treba postaviti jesu: Da li ovaj problem treba rije�iti kroz Tvining ili tehničku pomoć? Da li postoje resursi i posvećenost korisnika? Tvining mo�e zahtijevati u određenim slučajevima mnogo vi�e vremena nego tehnička pomoć, ali kao �to je i slučaj sa tehničkom pomoći potrebna je dobra priprema, �to dorpinosi uspjehu realizacije projekta.\nPartneri moraju da imaju jasno razumijevanje pitanja evropskih integracija, jer je Tvining prije svega namijenjen uvođenju i sprovođenju pravnih tekovina EU u sistem ZK. Projektni dokument za Tvining je od ključnog značaja i mora biti dobro pripremljen, jer postoje primjeri lo�e pripremljenih dokumenata; stoga je potrebno provjeriti postojanje svih neophodnih elemenata projektnog dokumenta.\nKvalitet Ugovora o Tviningu je podjednako va�an.\nOpravdanost, dobre komunikacione sposobnosti i kredibilitet Stalnog Tvining savjetnika su ključne za uspjeh Tvininga, kao i njegovog/njenog asistenta�ponekad biv�i dr�avni slu�benici nemaju dobre kontakte u sada�njoj administraciji ZČ, �to ote�ava ostvarivanje rezultata.\nPraksa je pokazala da ne postoji dovoljna promocija vlasni�tva nad rezultatima Tvining projekta. Tvining Light se koristi kada su potrebe urgentne i specifične npr. Estonija pred učlanjenje u EU. U ovom kontekstu upotrebu Tvining Light-a je potrebno dobro razmotriti, Uspje�nost Tvininga mnogo zavisi od realne ekspertize zemlje članice EU u određenoj oblasti (npr. �panija u slučaju politike ribarstva). Odabir zemlje članice često nije rezultat kvalitetnog predloga projekta. Po�alji prijatelju\nGreska !!! Brojac :8803542


Poslao: 12 Apr 2019 20:27\nDa ne bi dolazilo do lomova osnovnog oklopa, ERO mora biti namontiran na "amortizerima" (kao paketi za BMP-3, americki na Bradley-u itd). Ovo ovako nece da valja.\nPoslao: 12 Apr 2019 20:47\n4Ovo se svidja korisnicima: Mercury, celik, voja64, mgaji21\ncelik ::Ovo za Prage mi se dopada! Samo sto bih ja modernizaovao iste, novi suv, opto/elek, oklopna kupola, dizanje na Pasars, s tim da se podigne kupola da bi moglo da se dejstvuje u svim pravcima.\n- Praga tj top M53/59 na isto FAP vozilo kao i Plamen-D ili PASARS jer koliko znam na njemu je realizovana blokada vešanja.\n- Kabina oklopljena\n- Na top staviti moderni ONS i pretvoriti ga u neki DUBS jer mu je namena i ovako da gađa zemaljske ciljeve, eventualno spore vazdušne.\n- Nova municija, najbolje SAPHEI-(T) ili prevedeno probojno, trenutno-zapaljivo (trasirajuće).\nPoslao: 12 Apr 2019 20:50\nbojank ::Da ne bi dolazilo do lomova osnovnog oklopa, ERO mora biti namontiran na "amortizerima" (kao paketi za BMP-3, americki na Bradley-u itd). Ovo ovako nece da valja.\nOvo je varjanta za suknjicu tenka, a kako će ga spremiti za zaštitu vozila, videćemo na Partneru\nPoslao: 13 Apr 2019 02:45\nbojank :: goxin ::Daj bojane neki predlog kako ta vozila da izgledaju ... znaci neki primjer iz svijeta koji treba kopirati ....\nVAB kocepcija je poput BOV-a ali okrenut kako treba ( desant ulazi nazad .\nDanas preferiraju njuskas varijantu tako da povlace ljude iza prednje osovine a pogedje i iznad zadnje cime se gubi broj sjedista unutra.\nTakodjer ugradnjom specijalnih sjedista smanjuje se prostor unutra .\nBOV VAB 4x4 ( stari ) ipak je okretniji i na manjim dimenzijama vise vojnika unutra . ( znaci teorestski Milos i Despot bi mogli vise vojnika primiti )\nMozda mi previse trazimo od oklopnog vozila koje bi trebalo da zamjeni tam 110/150 fap 1118 . Znaci oklopno vozilo koje uz odredjenu zastitu prevozi odjeljenje vojnika u terensku prohodnost. Takodjer moze da povuce oruzje podrske\nZnaci osnovni manjak sto imamo ....\nLicno ja nemam problem da se ojacano odjeljenje vozi u jednom 2+8 i vozila podrske u 1+3 ili 1+5 ..... ali lakse je kad je jedno vozilo...\nEvo vab mk3 ima specijalna sjedista i 3+7 desant....\nPoslao: 13 Apr 2019 13:47\nDeljenje odeljenja na vise vozila se nikome ko je probao nije pokazalo dobro.\nPoslao: 13 Apr 2019 17:39\nDa probaju naši da za bazu uzmu neki kamion sličan ovom kamionu iz Ukrainskog Kremenčugovog Zavoda Automobila KrAZ\nPoslao: 13 Apr 2019 18:19\n3Ovo se svidja korisnicima: Bahuss, Kristian_KG, zlaya011\nvoja64 ::Da probaju naši da za bazu uzmu neki kamion sličan ovom kamionu iz Ukrainskog Kremenčugovog Zavoda Automobila KrAZ\nZašto bi sad uzimali Ukrajinski kamijon, kad Rusi imajo isto takav kamijon. Druga stvar, zašto bi uzimali bilo šta Ukrajinsko pa se takoi zameravali Rusima politički, kad Rusi imaju sve šta treba.\nDaj malo gledaj šire i geopolitiku. Zašto sad uzmimati Ukrajinski kamijon, kad več za Noru uzimaju Kamaz. Nema nikakve logike.\nPoslao: 13 Apr 2019 18:46\nPa jeste, poslovanje sa Ukrajinom nazalost je pest u oko Rusima. Steta, meni je Kraz uvek bio "najopakiji" vojni kamion na svetu.\n4Ovo se svidja korisnicima: voja64, Oluj2.1, Bahuss, Kristian_KG\nФАП може да направи добру шасију, а Застава да одради оклопну кабину са корпусом тако да нису потребни ни КрАЗ ни Урал. Ваљало би видети да се види нешто са кинезима за моторе, као што је ватроспрем планирао за своје потребе (ФАП шасија, кинеска копија Мерцедесових мотора, њихова надоградња).\nPoslao: 13 Apr 2019 20:02\n3Ovo se svidja korisnicima: Shomy, Kos93, amstel\nPročitajte ponovo jer sam napisao da Naši za BAZU uzmu neki SLIČAN ovom kamionU.\nOvaj topic je pregledan 87170 puta\nKorisnici trenutno na forumu: akulasss, Apok, Bloody, bulovic, DJORDJE-NO-1, Filodendron, gasha, ILGromovnik, JOntra, kuduz, MILO-VAN, Milos ZA, nenad81, Rakenica, suton, vlvl, Voja1978, voja64, zexoni, zlatkoa987, zlaya011


Počela organizovana berba sremuša na planinama pored Niša\nBeta 29. aprila 2017. 11:35\nOrganizovna berba sremuša ili medvedjeg luka počela je proteklih dana na obroncima Suve planine, Jastrepca, Seličevice i drugih planina u niškom kraju.\nBrda u senovitim bukovim šumama obrasla su tom biljkom, ali će berba, prema rečima berača, potrajati svega još dvadesetak dana jer sremuš može da se bere „na veliko“ samo dok ne procveta.\nPrema rečima berača, sremuš je jedna od prvih jestivih biljaka koja se u proleće javlja u prirodi i prva biljka na čijoj berbi meštani planinskih sela mogu nešto da zarade.\nJedan od berača sremuša na Suvoj planini Vasa Durmišević rekao je agenciji Beta da početkom aprila, kada izrastu prvi listovi, bere se sremuš uglavnom da bi se prodavao na pijacama u Nišu u malim vezicama koje koštaju od 20 do 40 dinara.\n„Kada listovi porastu krećemo sa berbom ‘na veliko’ za velike otkupljivače“, rekao je Durmišević i dodao da berba sremuša nije lak posao, ali da „od nečega mora da se živi“.\nIstakao je da za vreme trajanja berbe sremuša na Suvoj planini berači provedu ceo dan berući, spavaju u planini „ne bi li što više radili i zaradili“.\n„Berem sremuš od sedam ujutru do pet, šest popodne. Za to vreme mogu naberem najviše 60 kilograma i da zaradim oko 1.000 dinara. Moraš da budeš pognut čitav dan i da paziš kako bereš, jer sremuš ne sme da se bere sa drškom, ne sme da se čupa niti da mu se beru pupoljci. Koren i cvet se ne beru da bi dogodine ponovo izrastao“, kazao je Durmišević.\nVlasnik firme koja na delu Suve planine poznatom kao Bojanine vode organizuje berbu sremuša „na veliko“ Dejan Radivojević rekao je agenciji Beta da za sremuš postoji veliko interesovanje kupaca tako da se sve ubrane količine bez problema prodaju.\n„Sremuš otkupljuju domaće sušare, ali sve što osuše ide u izvoz. Od deset kilograma svežeg, dobija se kilogram suvog sremuša“, kazao je Radivojević i dodao da sremuš kupuju strane farmaceutske kuće i koriste za proizvodnju različitih lekovitih preparata.\nNaveo je da se sremuš jede i kao salata, ali i da ljudi prave i različite meleme od sremuša, jer ima brojna lekovita dejstva – snižava pritisak, pomaže da rane brže zarastaju, čisti krvne sudove.\nBerba sremuša na Suvoj planini organizuje se uz dozvolu države pošto je reč o predelu koji je proglašen za specijalni rezervat prirode.\nDržava propisuje koliko najviše sremuša može da se ubere, a svaki berač mora da prodje obuku kako ne bi greškom ubrao listove drugih sličnih biljaka, ali i kako bi pravilno brao ovu biljku, odnosno kako je ne bi uništavao tokom berbe.