Obama pobedu prvo obznanio na "tviteru"! (VIDEO) - Vesti - Aktuelno - ALO!\nJOŠ ČETIRI GODINE U BELOJ KUĆI\nObama pobedu prvo\nobznanio na "tviteru"!\nAutor: M.G. - Ag | 07.11.2012 - 09:35:00h | Komentara: 1\nBarak Obama (51) osvojio je još jedan mandat u jednoj od najneizvesnijih trka za poziciju predsednika SAD u poslednjih vek i po. Prevagu nad Mitom Romnijem je donela tradicionalno presudna država Ohajo. Obama pre svih medija proglasio pobedu putem "tviter" naloga.\nPredsednik i prva dama ostaju u Beloj kući: Pobedu obelodanio na tviteru\nObama je proglasio pobedu preko tvitera tekstom "Još četiri godine" i fotografijom u zagrljaju svoje supruge Mišel. Samo petnaestak minuta posle novog-starog predsednika, pobedu demokratskog kandidata potvrdili su i svi mediji u Americi.\nBarak Obama i Mit Romni | Foto: Reuters\n- Upravo sam pozvao Obamu da mu čestitam na pobedi. Želim im svima dobro, posebno predsedniku, prvoj dami i njegovoj deci - rekao je Romni, obraćajući se pristalicama u Bostonu.\nOn je rekao i da se nada da će predsednik Obama biti uspešan u vođenju naše nacije.\n- Kandidovao sam se, jer sam zabrinut za ljude u Americi. Voleo bih da sam mogao da ispunim vaše želje i da vodim naciju u drugom pravcu, ali narod je drugačije odlučio - kazao je Romni.\nOn se zahvalio svom potpredsedničkom kandidatu Polu Rajanu, supruzi En i svima koji su učestvovali u kampanji.\nBarak Obama održao je pobednički govor, u društvu supruge i dece.\nPredsednik SAD Barak Obama poručio je u pobedničkom govoru da najbolje vreme za Ameriku tek dolazi i da namerava da zajedno sa predstavnicima demokrata i republikanaca radi na rešavanju pitanja koja se nalaze pred zemljom. Obama je oko jedan ujutru po američkom vremenu došao u MekKormik centar u Čikagu, gde su ga pristalice dočekale višeminutnim aplauzom i povicima ''Još četiri godine''. Obraćajući se okupljenima, predsednik Amerike je istakao da su izbori vratili duh i veru i da svi mogu da ispune svoje pojedinačne snove.\n- Znamo u našim srcima da za Ameriku najbolje tek dolazi. Hvala svima koji su glasali. Bez obzira da li ste glasali za mene ili Romnija, vi ste izneli vaš glas - rekao je Obama.\nBarak Obama održao pobednički govor | Foto: Reuters\nPredsednik je čestitao Romniju na snažnoj kampanji, rekavši da je borba između njih dvojice bila oštra, ali samo zato što ''volimo ovu zemlju''.\n- Nameravam da se u narednim nedeljama vidim sa Romnijem da vidimo kako da pokrenemo zemlju napred - rekao je izabrani predsednik Amerike. Prema njegovim rečima, američka ekonomija se oporavlja, a decenija ratovanja završava.\n- Mi želimo naciju koju poštuju i vole u svetu i verujemo u tolerantnu Ameriku, otvorenu za imigrante - dodao je Obama.\nPredsednik SAD se zahvalio supruzi Mišel, rekavši da ne bi danas bio ono što jeste ''bez žene koja je pristala da se uda za njega pre 20 godina''.\nBarak Obama sa porodicom | Foto: Reuters\n- Nikada te nisam voleo više i nikada ponosniji kada vidim da te i naša nacija voli - dodao je Obama. On je rekao da nikada nije više verovao u budućnost Amerike.\n- Veći smo od naših individualnih ličnosti i pokazaćemo da živimo u najvećoj naciji na svetu. Hvala Ameriko i Bog blagoslovio Sjedinjene Države - završio je Obama govor.\nEvropska unija je danas američkom predsedniku Baraku Obami čestitala ponovni izbor za predsednika SAD, izrazivši nadu da će odnosi Vašingtona\ni EU biti ojačani. Predsednik EU Herman Van Rompuj i predsednik Evropske\nkomisije Žoze Manuel Barozo su saopštili da je Vašington ključni partner Brisela i da željno očekuju "nastavak bliske saradnje, jačanje bilateralnih veza i zajedničko angažovanje na svetskim izazovima, uklučujući bezbednost i ekonomiju".\nEU čestitala Baraku Obami!\nKako javlja DPA, predsednik Evropskog parlamenta Martin\nŠulc je ocenio: "Ono što sjedinjuje EU i SAD je mnogo veće od onog što nas deli".\nObama i dalje na čelu! | Foto: Reuters\nNova oluja ide ka Njujorku\nAutor: Tanjug | 06.11.2012 | Komentara (0)\nObama uzvratio udarac (VIDEO)\nAutor: FoNet | 17.10.2012 | Komentara (0)\nKako je Obama obradovao Mišel!\nAutor: Tanjug | 07.10.2012 | Komentara (0)\nRomni prestigao Obamu\nAutor: Ekipa Alo! | 06.10.2012 | Komentara (0)\nMadona - Obama je crnac i musliman\nAutor: Tanjug | 26.09.2012 | Komentara (0)\nNovi ajfon čuva Obami mesto presednika?\nAutor: Miloš Lončar | 11.09.2012 | Komentara (0)\nLungas80 Vreme: 06.11.2012 09:54h\nApsolutno svejedno,kao da oni odlučuju o nečemu? http://m.youtube.com/#/watch?feature=related&v=CnimqqWcqQU


Boris Tadić, DS, kampanja za izbore 2008. godine: Moramo da završimo gasovod, da učinimo domove toplijim ljudima.\nVojislav Koštunica, DSS,kampanja za izbore 2008. godine: Mi hoćemo da se Srbija snažno razvija cela, da svaki čovek živi bolje. Hoćemo jedan sa Rusijom dogovoren moderan gasovod kroz Srbiju.\nMlađan Dinkić, G17 plus, kampanja za izbore 2008. godine: Recimo „Da“ da naše besplatne akcije najvrednijih preduzeća najmanje vrede 1000 evra, a ne Tomi Nikoliću da dozvolimo da poništi te akcije.\nEnergetski sporazum između Rusije i Srbije bio je jedna od ključnih teme predizborne kampanje 2008. godine i za Demokratsku stranku i za Demokratsku stranku Srbije i za G17 Plus. S obzirom da je praktično jedini veliki posao Vlada koju su činile ove tri stranke bio dogovor da kroz Srbiju prođe međunarodni gasovod Južni tok sporazum sa Rusijom predstavljan je građanima kao posao veka.\nPregovori o sporazumu koji su trajali još od 2007. godine završeni su aranžmanom kojim je dogovorena izgradnja gasovoda Južni tok, ali po cenu toga da se ruskoj strani da na upravljanje skladišta gasa Banatski dvor i proda većinski paket akcija Naftne industrije Srbije.\nDok izgradnja Južnog toka ni danas 5 i po godina kasnije nije počela, državni gigant NIS prešao je u ruke ruske kompanije Gasprom i za samo nekoliko godina postao je najprofitabilnija firma u Srbiji.\nKako je pokazalo istraživanje Insajdera prodaja kompanije koja ima monopol u proizvodnji, preradi i prodaji nafte i naftnih derivata, direktnim pregovorima dovela je do toga da predstavnici države zanemare imovinu i prava vredna više milijardi evra, a da istovremeno ruskoj strani daju niz povlastica. Dok se i danas zaključcima Vlade predaje imovina što pokazuje to da se 2008. nije ni znalo šta se prodaje, NIS u većinskom vlasništvu Gaspromnjefta ubrzano eksploatiše domaće rezerve nafte i gasa.\nKako otkriva Insajder, prodaja NIS za 400 miliona evra uz obavezu investiranja 500 miliona, značila je zapravo prodaju prava na istraživanje i korišćenje domaćih rezervi nafte i gasa vrednih čak sedam milijardi evra.\nENERGETSKI NESPORAZUM - ČETVRTA EPIZODA\nSve dosadašnje Vlade od 2005. do danas, u čijem sastavu su bili predstavnici Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Socijalističke partije Srbije, G17 Plus i sada Srpske napredne stranke svojim odlukama energetsko tržište su gotovo potpuno predali ruskoj državnoj kompaniji Gasprom. Iako u svim poslovima ugovorenim sa ruskom kompanijom država ima udeo, ruskoj strani se neprestano izlazilo u susret, a na štetu imovine građana.\nPovlašćen položaj koji Gasprom danas ima garantuje nekoliko međudržavnih dokumenata od kojih je najvažniji Energetski sporazum potpisan 2008. godine.\nEnergetski sporazum, kako je to građanima Srbije predstavljano trebalo je da znači da će kroz Srbiju proći međunarodni gasovod Južni tok, a građani zbog toga sigurni kada je snabdevanje gasom u pitanju. Međutim potpisivanje ovog Sporazuma pratilo je potpisivanje Protokola o prodaji NIS-a. Ova dva dokumenta zacrtala su način na koji će se privatizovati nacionalna naftna industrija.\nBez tendera na kom bi se utvrdila realna tržišna vrednost kompanije, Srbija je Gazpromnjeftu, ćerki firmi ruskog Gazproma, kontrolu nad jednom od najvećih domaćih kompanija prodala direktnim pregovorima po ceni od 400 miliona evra.\nNovi vlasnik je bio u obavezi i da ispoštuje program modernizacije NIS-a vredan 500 miliona evra. Investiciona obaveza definisana je u uvodnim napomenama Ugovora o prodaji NIS-a:\n“Investiciona obaveza – Označava obavezu Kupca da obezbedi iznos od 500 miliona evra NIS-u putem zajmova za posebnu namenu u cilju sprovođenja Programa rekonstrukcije i modernizacije”.\nGazprom Njeft je obavezu ispunio tako što je Naftnoj industriji Srbije pozajmio novac za modernizaciju, a NIS je u obavezi da novac vrati uz kamatu.\nU finansijskim izveštajima NIS-a, pozajmica se prikazuje kao dug prema Gazpromnjeftu u iznosu od 500 miliona evra. Kredit se otplaćuje na svaka tri meseca, sve do 15. maja 2023.\nOd ove pozajmice, NIS je pod Gazpromnjeftom modernizovao Rafineriju nafte Pančevo.\nSvetislav Krstic, bivši direktor razvoja NIS-a: Znači, ovaj, sigurno je da se može vrlo lako dokazati da je cena NIS-a veća od toga. Ali ponavljam, nešto vredi onoliko koliko može da donese profita ili onoliko koliko neko hoće za to da plati.\nB92: A šta mislite ko je odredio tu cenu? Znate li?\nKrstić: Ne znam. Neko ko nije znao ove informacije koje sam vam ja sada rekao ili neko ko je možda to čak i znao, ali, ne znam. Mislim neću da ostavljam nikakvu sumnju, meni to nije jasno. Meni nije jasno da neko...Siguran, siguran sam da bi Rusi platili više.\nSava Blagojević, Sindikat NIS Naftagas od 2001. do 2013. godine: Mislim da su bili svesni. Nisu oni mala deca, pa da ne znaju šta prodaju. Naravno da su bili svesni. Bili su svesni kolike imamo rezerve nafte i gasa i koliko dugo vremenski može to da se eksploatiše i koliko će to vredeti na tržištu. Naravno da su bili svega svesni.\nB92: I u redu je da prodamo i tržište i rezerve za 400 miliona? Šta mislite je li to bila odokativna procena?\nVojislav Vuletić, bivši direktor razvoja NIS- Energogasa: Apsolutno odokativna ocena diletanata i ljudi koji se ne razumeju u svoj posao.\nEkipa emisije Insajder prikupila je brojna dokumentima, od kojih mnogi nose oznaku tajnosti, a koji zapravo pokazuju da je NIS po svemu sudeći prodat ispod realne vrednosti. Naime paket od 51 odsto akcija NIS-a je pre prodaje ruskoj strani procenjivan na između 600 miliona i 1.1 milijardi evra.\nOsim toga, istraživanje Insajdera je pokazalo da je Srbija Gazprom njeftu, zajedno s NIS-om, na upravljanje predala domaće rezerve nafte i gasa vredne čak sedam milijardi evra.\nSrbija ima dokazane rezerve od 10.5 miliona tona nafte i 4.35 milijardi kubika gasa.\nPrema sadašnjim cenama nafte od oko 100 dolara za barel, vrednost domaćih rezervi nafte se kreće oko 7.8 milijardi dolara. Što se tiče gasa, prema cenama po kojima NIS prodaje domaći gas Srbijagasu od 371 dolar za 1000 kubika, domaće rezerve gasa danas vrede oko 1.6 milijardi dolara. To znači da je ukupna vrednost dokazanih domaćih rezervi nafte i gasa oko 9.4 milijarde dolara, odnosno oko 7 milijardi evra.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: I kada govorimo o pregovorima o prodaji NIS-a to je jedna od ključnih grešaka koja je učinjena u pregovorima, a to je što Naftagas, dakle tadašnji deo NIS-a koji se bavio samo istraživanejm i eksploatacijom nafte i gasa i geotermalnih izvora, na kraju krajeva, to je prodato. Naftagas je velika šteta što nije ostao, ako ne većinski, ono partnerski ili bar da je izvojen u državni, zato što mislim da bi to državi Srbiji omogućilo da ima koliko toliko tu naftnu bezbednost koju danas svakako nema. Znači nismo prodali u pravom smislu te reči rezerve, ali smo dali mogućnost da jedna kompanija kompletno eksploataiše u tom vremenskom periodu naftu i gas.\nNe samo da je Gasprom na korišćenje dobio rezerve nafte i gasa vredne 7 milijardi evra, već je povlašćen i kada je u pitanju plaćanje dažbina za izvlačenje ovih rezervi.\nRezerve nafte i gasa su, kao i sva ostala rudna i prirodna bogatstva, vlasništvo države Srbije, odnosno pripadaju svim građanima. Firme mogu da koriste ove resurse uz plaćanje naknade, takozvane „rudne rente“ koja se određuje kao procenat od zarade na iskorišćenim rezervama. Rudna renta u svetu se kreće od 10 do preko 30 odsto u nekim zemljama.\nRudna renta u Srbiji, prema važećem Zakonu o rudarstvu, iznosi sedam odsto. Međutim za NIS važi stari zakon po kom rudnu rentu plaćaju samo tri odsto od prihoda.\nEnergetskim sporazumom između Rusije i Srbije ruski partneri su zaštićeni od negativnih promena u poreskom sistemu Srbije.\nU ovom dokumentu se navodi da se na kompanije koje su obuhvaćene sporazumom neće odnositi bilo kakvo pogoršanje uslova oporezivanja do dostizanja isplativosti dogovorenih projekata.\nU slučaju NIS-a, ova klauzula je iskorišćena da bi kompanija pod novim vlasnicima nastavila da plaća rudnu rentu po starom zakonu.\nRudna renta od tri odsto važila je dok je NIS bio državno preduzeće. Održavanje tako niske rente bio je interes države kako bi što više novca ostalo u NIS-u, između ostalog i zbog toga što su se sredstva ovog preduzeća godinama koristila kao paralelni budžet.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: Srbija ima gotovo najnižu, najniži procenat rudne rente u svetu. Dakle vi imate sve države od Albanije koja ima 12 , Slovenije 10, Hrvatske isto nešto 10 ili 12 , Mađarske gde je to progresivno... Kod nas je 3 odsto.\nInsajder je, na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama, od Ministarstva rudarstva dobio podatke o uplatama NIS-a na ime rudne rente. Prema ovom pregledu, iznosi koje je NIS uplaćivao povećavao se iz godine u godinu kako je rasla eksploatacija domaćih rezervi.\n2012. godine NIS je na ime rudne rente uplatio 2.7 milijardi dinara, odnosno 23.7 miliona evra.\nIako je tokom te godine u Srbiji važio novi zakon o rudarstvu sa povećanom rudnom rentom od sedam odsto, NIS je naknadu platio po starom zakonu u kojem je rudna renta iznosila tri odsto.\nDa se na NIS primenjivao važeći Zakon, ta kompanija bi državi platila oko 56 miliona evra – odnosno 32 miliona evra više.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: E sada sama rudna renta nije u nadležnosti ministarstva energetike.\nB92: Nego je u nadležnosti...\nMihajlović: Nego je na žalost u nadležnosti drugog ministarstva...\nMihajlović: Tako je. Ministarstva rudarstva.\nU aktuelnoj vladi ne postoji jedinstven stav o pitanju rudne rente. Dok Zorana Mihajlović, ministarka energetike, smatra da naknada treba da bude povećana, Milan Bačević, ministar rudarstva, u čijoj je nadležnosti ova oblast, smatra da rudna renta za NIS ne treba da se menja sve do isteka važenja sporazuma, odnosno do 2038. I Zorana Mihajlović i Milan Bačević funkcioneri su Srpske napredne stranke.\nUprkos prvobitnom obećanju, Bačević nije pristao na intervju za Insajder.\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: U tim sporazumima nismo precizirali kako će se oni eksploatisati i tako i danas imamo dvije štete. Prvo što se malo naplaćuje njihova eksploatacija nešeg izvora, drugo što oni to ubrzano rade, što će onda u cijelini manje izvući nafte iz zemlje.\nDok rudnu rentu plaćaju po povlašćenoj ceni, NIS je za proteklih pet godina značajno povećao eksploataciju domaćih rezervi.\nKoliko je Gazpromnjeft, po preuzimanju NIS-a ubrzao korišćenje naftnih i gasnih rezervi vidi se iz statističkih podataka o korišćenju energije u Srbiji koje svake godine izdaje Republički zavod za statistiku kao Energetske bilanse.\nPrema ovom pregledu, 2008. godine tada još uvek domaći NIS je iskoristio je 638.517 tona sirove nafte i 284.803.000 kubika gasa domaćih rezervi.\nOd momenta prodaje, izvlačenje se svake godine povećavalo da bi 2012. godine, prema izveštajo objavljenom na sajtu NIS-a, dostiglo 1.1 milion tona nafte i 672 miliona kubika gasa. Tako je NIS za četiri godine duplirao korišćenje domaćih rezervi.\nIntervju za Insajder, i pored prvobitnog pristanka, odbio je generalni direktor NIS-a Kiril Kravčenko.\nKiril Kravčenko, generalni direktor NIS-a, predstavljanje poslovnih rezultata za 2012. godinu: Ulažemo u svim pravcima. U istraživanje i proizvodnju 10 milijardi, više nego 13 milijardi u promet i razvoj mreže, otprilike 20 milijardi dinara u završetak faze rekonstrukcije i sedam milijardi dinara u druge pravce, uključujući i naftne servise u kojima smo obnovili našu opremu. Naši troškovi za jedan barel nafte su najniži u poređenju s našim konkurentima – OMV, MOL, INA. To su troškovi bez svih poreza, to su troškovi samo od tekuće delatnosti. I to znači da smo na dobrom pravcu. Osim toga smo ulagali mnogo sredstava u opremu za bušenje i seizmiku i za druge stvari.\nUpravo povećano korišćenje domaćih rezervi nafte i gasa pokazuje koliko je NIS prodat ispod cene. Ukupna vrednost rezervi iskorišćenih samo tokom 2012. godine je oko 800 miliona evra. To znači da je samo te godine vrednost iskorišćenih rezervi bila duplo veća od cene koju je Gazpromnjeft platio za 51 odsto NIS-a.\nSava Blagojević, Sindikat NIS Naftagas od 2001. do 2013. godine: I iz tih rezervi nafte i gasa mogli su da izvrše modernizaciju prvenstveno Rafinerije nafte u Pančevu i dalje investicije koje rade i Rusi.\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Ovde su oni podstaknuti da što prije to izguraju iz zemlje plaćajući 3 posto naknadu, prije nego se poveća na neki normalniji nivo. Ne znam da ijedna zemlja ima tako nisku naknadu za eksploataciju.\nZorana Mihajlović: Bojim se da je u ovom prethodnom periodu se nije baš vodilo računa ni o tome progresivnom , progresivnoj ekesploataciji nafte, što je dovelo do toga da vi imate danas na tržištu Srbije naftne derivate koji izlaze iz NIS-a sa gotovo 50% iz domaće nafte. Prosto kao da se nije vodila evidencija o tome koliko se eksploatiše nafte, na koji način i kojim metodama. Da li su to sve dozvoljene metode i da li je u pitanju progresivna eksploatacija. Moram da vam kažem u Mađarskoj postoji progresivna eksploatacija nafte takođe ali je zato rudna renta takođe progresivna, dakle nije fiksna.\nPored toga što je novom vlasniku predala domaće rezerve nafte i gasa, na čije korišćenje plaćaju veoma nisku rudnu rentu, država još uvek nije utvrdila koje sve objekte je, zajedno s NIS-om, prodala ruskoj strani.\nPrema ugovoru o prodaji NIS-a Vlada Srbije je bila u obavezi da Gaspromnjeftu dostavi detaljan spisak imovine. Insajder je po zakonu o pristupu informacijama tražio ovaj spisak, ali ga nismo dobili jer još uvek nije završen. Umesto spiska, dobili smo gotovo 40 različitih zaključaka Vlade Srbije kojima se postepeno utvrđuje šta se prodalo potpisanim ugovorom.\nPrethodna i aktuelna vlada su u vlasništvo NIS-a do sada prenele gotovo 3000 objekata.\nTo su hiljade kvadrata poslovnog prostora na ekskluzivnim lokacijama u Beogradu i Novom Sadu, nekretnine, stotine benzinskih stanica po najmanjim mestima u Srbiji, ali i reprezentativne benzinske pumpe poput "dejtonke" na Novom Beogradu, stotinak bušotina nafte i gasa širom Vojvodine, motel Adaševci, kompletno postrojenje Rafinerije u Pančevu sa više od 500 objekata, kompletno postrojenje Rafinerije u Novom Sadu, postrojenje rafinerije gasa u Elemiru, na desetine rezervoara za naftu i tečni gas, skladišta, stovarišta. Sve to je Vlada svojim zaključcima zvanično prenela u vlasništvo NIS-a posle potpisivanja kupoprodajnog ugovora. I taj posao još uvek nije završen.\nB92: E sada kako vi objašnjavate da Vlada i danas utvrđuje imovinu NIS-a?\nVojislav Vuletić, , bivši direktor razvoja NIS- Energogasa: Pa zato što je nesposobna bila da uradi onda kad je trebala da uradi. Pa molim Vas, pa vi znate u svom džepu šta imate...\nB92: Pa kako onda možemo da kažemo, kako onda možemo da kažemo da smo znali šta prodajemo?\nVuletić: Pa ja sam rekao da nisu znali šta prodaju zbog toga što su neznalice nisu hteli prvo da utvrde da vide šta i kako je, šta je naše, šta nudimo, šta ne nudimo.\nČinjenica da država nije znala koja sve imovina pripada NIS-u dovela je do paradoksalne situacije da je Javno preduzeće Srbijagas, uz državne garancije, uzelo kredit od Evropske banke za obnovu i razvoj za gradnju gasnog skladišta u mestu Itebej, iako je gasno polje aktivno i danas ga koristi NIS.\nZbog nemara države koja je odobrila kredit za gradnju skladišta na lokaciji koju je godinu dana pre toga dala na korišćenje ruskoj firmi, Srbijagas sada plaća penale za nepovučeni kredit koji su 2011 iznosili skoro pola miliona evra.\nSvetislav Krstić, bivši direktor razvoja NIS-a: Pa kako da gradite skladište kad je to skladište polje koje NIS koristi za proizvodnju gasa. I vi da biste tu napravili gasnu komoru, odnosno skladište, šta je važno? Da li... što je gasno polje koje je već u velikoj meri da kažem iskorišteno i onda vi u to skladište upumpavate gas koji vam dolazi gasovodom upumpavate i onda kad vam treba ispumpavate.\nB92: Što smo uzeli kredit za skladiste koje nije u našem...?\nKrstić: A što vi to mene pitate?\nB92: Dobro, jesu morali ljudi u Srbijagasu da znaju da ne mogu tu da grade?\nKrstić: Mene čudi EBRD. Vi kad dođete u prodavnicu da kupite kaput traže vam potvrdu da ste zaposleni, traže vam sto stvari... neko se pojavi bez dokumentacije o Srpskom Itebeju, podzemnom skladištu, ne postoji, nemate nekoliko nivoa dokumentacije, najosnovnije dokumentacije. Za mene je prvo tajna kako je neko mogao da pomisli da će moći da pravi podzemno skladište, a to je polje u eksploataciji. Tu se nalazi još nekoliko desetina miliona evra gasa koji će u narednom periodu biti izvlačen.\nB92: Ko je mogao da da te informacije?\nSava Blagojević, Sindikat NIS Naftagas od 2001. do 2013. godine: Ako je neko i dao te informacije to je mogao biti neko iz NIS-a.\nB92: Bilo koji radnik ili je morao da bude...\nBlagojević: Ne to nije mogao da bude bilo koji radnik, to je morao da bude neko iz menadžmenta. Ako su u pitanju finansije neko iz fiunansijskog sektora ili što se kaže iz top menadžmenta.\nSve ovo pokazuje da predstavnici države, namerno ili slučajno, nisu do kraja utvrdili šta tačno nude na prodaju pre nego što su ušli u pregovore sa ruskom stranom.\nPrva ideja o privatizaciji NIS-a nije ni bila da se ova kompanija proda direktnim pregovorima. Prema planu iz 2005. godine preduzeće je trebalo da bude ponuđeno na tenderu na kom bi svi zainteresovani kupci mogli da predlože svoju cenu.\nKako bi izabrala najbolji način za privatizaciju koji bi državi doneo najviše novca i omogućio razvoj NIS-a, Vlada Srbije iste godine raspisuje konkurs za privatizacionog savetnika. Posao dobija konzorcijum Meril Linč – Rajfajzen Investments.\nIzveštaj koji su sastavili predali su vladi u junu 2006. godine, a na ovaj dokument je stavljena oznaka „poverljivo“. Ekipa Insajdera do ovog dokumenta dosla je po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama.\nDokument nosi šifru „Projekat Liman“, a u njemu je na 115 strana, detaljno izložen predlog privatizacije koji bi državi doneo najviše novca i osigurao dugoročni razvoj NIS-a.\nUkupna vrednost NIS-a, prema preliminarnim procenama privatizacionog savetnika bila je između 1.2 i 1.6 milijardi evra. To znači da je 2006. godine 51 odsto NIS-a vredelo između 612 i 816 miliona evra. U ovu procenu nije ušla vrednost domaćih rezervi nafte i gasa.\nB92: Mislite da je neko bio zainteresovan?\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Sigurno je bilo zainteresovanih, a na koncu, teško se može išta dokazivati kad nemamo provjeru za to. Ali naftne kompanije su u svijetu, pored IT industije, jedne od najprivlačnijih kompanija i danas.\nAngažovani savetnik je kontaktirao sve regionalne i svetske naftne kompanije od Helenik Petroleuma do Rosnjefta i Gasproma. Kako je navedeno u izveštaju, sve kontaktirane firme su bile zainteresovani da učestvuju u postupku privatizacije NIS-a.\nU junu 2006. kad privatizacioni savetnik predaje izveštaj vladi Srbije sve je spremno za prodaju NIS-a na otvorenom tenderu. Prihvaćeni način privatizacije nikada nije stigao ni do prve faze, a strategija, koju su građani Srbije platili 453.000 evra, nikada nije zaživela.\nProjekat “Liman” nije realizovan jer su predstavnici jednog od mogućih kupaca NIS-a, ruskog Gasproma, Vladi Srbije izneli predlog da se nacionalna naftna kompanija proda u direktnim pregovorima, kako bi, zauzvrat, kroz Srbiju prošao međunarodni gasovod Južni tok.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: Rusija je sa svoje strane imala interes da dobije naftnu kompaniju NIS, kojom će polako ući u Evropu , to je potpuno legitimno, ali je Srbija morala da ima svoj interes i da zna šta ona hoće u tom Energetskom sproazumu. Verujem da smo mogli bolje da prođemo.\nU oktobru 2007. godine, delegacija Gazproma predvođena Aleksejem Milerom, predsednikom Upravnog odbora, dolazi u Beograd na odvojene sastanke sa Vojislavom Koštunicom, tadašnjim premijerom i Borisom Tadićem, tadašnjim predsednikom. Tada je i predložena kupovina NIS-a u okviru sveobuhvatnog energetskog aranžmana između Rusije i Srbije.\nSaopštenje kompanije Gasprom posle sastanka u Beogradu: "Gasprom razmatra kao jedinstven kompleksni projekat pitanja učešća kompanije u privatizaciji Naftne industrije Srbije, razvoj gasno-transportnog sistema u okviru projekta Južni tok i mogućnosti podzemnog skladišta gasa za obezbeđivanje isporuka u Republiku i tranzita u treće države".\nOvo je samo tri meseca kasnije i bilo konačno rešenje, koje je precizirano u Energetskom sporazumu. Vojislav Koštunica već godinama odbija da govori za insajder, a na ovu temu intervju je odbio i bivši predsednik Srbije Boris Tadić.\nBoris Tadić, predsednik Srbije od 2004. do 2012. godine ( Rafinerija Pančevo, 21. novembar 2011.) : Sećam se tog prvog razgovora u mojoj predsedničkoj kancelariji kada smo kreirali ideju dolaska Gasproma na srpsko tržište, u Srbiju, a nakon toga i širenje Gasproma u čitavom regionu. Danas, te početne razgovore, tu predstavu koju smo tada zajednički kreirali i ostvarujemo.\nPored predsednika i premijera, sastanke na temu Energetskog sporazuma imao je niz državnih funkcionera Srbije od 2006. do kraja 2007. godine.\nSvoju ulogu u pregovorima imali su Aleksandar Popović i Predrag Bubalo, tada ministri iz DSS-a, kao i Božidar Đelić ministar iz DS-a.\nU pregovorima je učetvovao i Srđan Bošnjaković, direktor NIS-a i kadar DSS-a. Bošnjaković je nakon prodaje ostao u NIS-u i danas je zamenik generanog direktora zadužen za investicije. Već nekoliko meseci nije odgovorio na zahtev da ogovori na pitanja u intervjuu za Insajder.\nIako nisu bili zvanični pregovarači, u pregovorima su, prema medijskim izveštajima, učestvovali Branko Radujko, šef kabineta predsednika Srbije Borisa Tadića i Dejan Mihajlov, generalni sekretar vlade Vojislava Koštunice.\nRadujko je odbio snimanje, a u razgovoru sa novinarima Insajdera je rekao da je samo jednom bio u Moskvi tim povodom radi priprema za Tadićevu posetu. On je od prošle godine imenovan na funkciju direktora NIS-a za regionalne projekte.\nDejan Mihajlov je takođe odbio intervju za Insajder, a tek nedavno je u skupštinskoj raspravi o Zakonu o Južnom toku potvrdio da je imao važnu ulogu u pregovorima.\nDejan Mihajlov, DSS (Skupština Srbije, februar 2013.): Lično sam učestvovao u ovom procesu, vrlo aktivno. Ponosan sam zbog toga i smatram da je ovo jedan dobar posao za Republiku Srbiju.\nDva meseca nakon ovih sastanaka, u decembru 2007. ruska strana državnom vrhu Srbije dostavlja predlog Energetskog sporazuma koji obuhvata saradnju na izgradnji Južnog toka kroz Srbiju, rusku kontrolu nad jedinim domaćim skladištem gasa i prodaju Naftne industrije Srbije.\nVladu Srbije u tom momentu vodi koalicija DSS-a, DS-a i G17 plus. Mirko Cvetković, kadar DS-a, bio je ministar finansija i član Radne grupe za saradnju sa Rusijom u privredi i energetici.\nMirko Cvetković, ministar finansija (28.12.2007. ): Da vam kažem, ja nisam sasvim u toku sa tom ponudom, bio sam nešto bolestan, dobio sam dokumentaciju, ali koliko sam video na njima piše da je to strogo poverljivo tako da ne znam da li je uopšte korektno da se o tome priča. Ne bih, ne bih komentarisao.\nMlađan Dinkić, tadašnji ministar ekonomije i regionalnog razvoja, povukao se iz pregovora jer je smatrao da je cena koju je ponudio Gasprom - suviše niska.\nMlađan Dinkić, ministar ekonomije (29.12.2007.): Zato što mi se vezuju ruke. Zato što predloge koje daje Ministarstvo ekonomije da treba tražiti normalnu cenu za NIS neki članovi grupe odbijali, kao da će se Rusi uvrediti, ukoliko im se traži normalna cena za NIS i ako se ide preko neke cifre koja je, ne znam, 400, 500 miliona evra.\nMirko Cvetković i Mlađan Dinkić su odbili intervju za Insajder.\nZa manje od mesec dana, Vlada Srbije prihvatila je da sa ruskom stranom potpiše dva dokumenta kojima je određeno da će se nacionalna Naftna industrija prodati ruskoj strani, da bi zauzvrat Srbija bila na trasi gasovoda Južni tok. Dokumenti su potpisani iako domaćoj javnosti nije otkriven nijedan detalj njihovog sadržaja.\nZa ceo aranžman predstavnicima države praktično je trebalo samo dva meseca. Detalji o tome šta se dogovara i šta država Srbije prodaje ostali su do poslednjeg dana potpuno skriveni od javnosti.\nVojislav Koštunica, premijer Srbije (24.01.2008.): I zato će onaj sporazum koji će biti predočen našoj javnosti biti poznat tek tada kada bude u Moskvi potpisan, pošto je to njegov definitivan oblik, ovo što sada imamo jeste nacrt sporazuma.\nPet godina od potpisivanja sporazuma predstavnici Srbije još uvek nisu otkrili ko je predložio cenu za NIS i zbog čega u vrednost ovog preduzeća nisu uračunata prava na eksploataciju kao najvredniji deo kompanije.\nSvetislav Krstić, bivši direktor razvoja NIS-a: To je vrlo jeftino. To je, znači, NIS je prodat jeftin jer NIS vredi više. Daću vam i dokaze. Imate preko 200 pumpi u vlasništvu NIS-a. Uzmite jedna, i to na nekim lokacijama koje su atraktivne, dobro nisu sve pumpe, neke su pumpe internog karaktera, ali velika većina pumpi se nalazi na vrlo atraktivnim lokacijama, i cena da napravite takvu pumpu je sigurno pet do deset miliona evra. Možda milion evra, možda...znači ne može niko da napravi pumpu za manje pare. Vi imate preko 200 pumpi.\nSava Blagojević, Sindikat NIS Naftagas od 2001. do 2013. godine: Pa realna cena bi bila da se NIS prodavao na tenderu. Da je raspisan tender onda bi se pokazala prava vrednost NIS-a. Smatramo da je od onoga što je NIS do tada zaradio eksploatišući naftu i gas, može veoma dobro da se vidi koliko bi ta cena zaista bila, i s obzirom na promet derivata na tertoriji Republike Srbije.\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Kriv je sistem koji je omogućio da se u direktnoj prodaji proda NIS. Sistem je zahtijevo da se rade tenderi i u tom slučaju bi verovatno, velike naftne kompanije platile više.\nB92: Jel‘ se slažete da je NIS prodat po niskoj ceni?\nBorislav Stefanović, DS: Pa ne, slažem se ako gledate strogo, onako kroz ekonomski parametar i zanemarite korist koja se dobija Južnim tokom i drugim stvarima koje smo postigli.\nNa pitanje Insajdera ko je predložio cenu od 400 miliona evra za 51 odsto NIS-a, iz Direktorata za informacije Gazproma je odgovoreno da je cena postignuta u pregovorima dve strane, ali i da je prilikom određivanja cene uzet u obzir i status NIS-a u momentu prodaje.\nDirektorat za informacije Gasprom-a:\n„Na primer, visina akumuliranog duga NIS-a prelazila je jednu milijardu dolara, kompanija nije bila profitabilna, proizvodnja sirove nafte i prodaja su se smanjivale iz godine u godinu, investicije u razvoj i modernizaciju tehnoloških resursa nisu bile implementirane. Sve ovo uticalo je na reputaciju srpske kompanije.“\nZorana Mihajlović, ministar energetike: Kao što nije odnos dobar bio tako je verovatno i cena mogla da bude mnogo bolja. Na kraju krajeva procene NIS-a koje su rađene su pokazale da je NIS procenjen na mnogo više.\nIako je već imala izrađenu i plaćenu strategiju privatizacije sa procenom vrednosti NIS-a i iako je već potpisala dokument u kom se navodi cena po kojoj će se kompanija prodati, Vlada Srbije, pod izgovorom da se cena može promeniti, naručuje novu procenu vrednosti domaćeg preduzeća.\nGrađani Srbije su tako platili dodatnih pola miliona evra preduzeću Dilojt da proceni vrednost kompanije čija je cena već bila dogovorena.\nUgovor s Dilojtom potpisan je u avgustu 2008. Naručilac posla je Ministarstvo finansija, na čijem je čelu Mlađan Dinkić. Iako je nova procena formalno naručena da bi se na osnovu tržišne vrednosti NIS-a odredilo koji procenat akcija NIS-a će se dodeliti radnicima, izjave Mlađana Dinkića iz tog perioda pokazuju da je procena naručena kako bi se koristila kao dodatni argument u pokušaju da se u pregovorima s Gazpromom promeni dogovorena cena.\nPrema proceni angažovanog konsultanta, na osnovu finansijskih izveštaja, izveštaja o imovini, kao i upoređivanjem sa vrednostima sličnih preduzeća u regionu, NIS je 30. juna 2008. godine, na dan na koji je rađena procena, na tržištu vredeo 2.2 milijarde evra. To je, kako se navodi u izveštaju Dilojta, bila „fer tržišna vrednost“ kompanije.To znači da je 51 odsto vlasništva u NIS-a vredeo 1.12 milijardi evra – dva i po puta više od cene koja je dogovorena.\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Na žalost mi imamo preduzeća koja su više puta porocenjivana gde su ogromni novci dati a gde ničemu nisu služile procijene. A inače procena vam je nepotrebna ako vi odstupate od Zakona o proivatizaciji koji traži da se to prodaje tenderom, a vi krenete u pregovore i dogovorite cijenu.\nPrema istraživanju Insajdera nije jasno za šta je koristila plaćena studija Dilojt tuša. Energetski sporazum kao takav prihvaćen je velikom većinom u Skupštini Srbije. Gotovo sve parlamentarne stranke izjasnile su se za, osim LDP-a, LSV-a i SVM-a. Ratifikacija je značila ulazak u još jednu rundu pregovora koju su vodili predstavnici Vlade DS, G17 Plus i SPS-a.\nNa čelo tima za pregovore o realizaciji međudržavnog sporazuma, koji je bio već potpisan i ratifikovan u Skupštini, Vlada postavlja Nebojšu Ćirića, kadar G17 plus, koji je odbio intervju za Insajder. Ćirić i svi članovi tima iz stranke G17plus su se povukli na kraju pregovora uz objašnjenje da ne žele da učestvuju u razgovorima u kojima nije moguće popraviti cenu za NIS.\nNa čelo tima Vlada imenuje Borislava Stefanovica iz DSa. On je jedan od retkih kojI je pristao da o celom aranzmanu govori za Insajder.\nBorislav Stefanović, DS: Zašto to nije išlo na tender? To je prva stvar. Znači postoje neki poslovi države koji ne moraju ići na tender tender zato što imaju ogroman značaj. Ovo je jedan od takvih poslova. Moj nije cilj da ja bez ikakve kritike branim ovaj posao. Ja moram da kažem da smo mi zaista u velikoj meri nasledili tu stvar, ali smo je kao ozbiljna država i Vlada sproveli do kraja smatrajući da je ipak korist kasnije veća od onoga što se u tom momentu dešava. Ja sam pregovarao nešto što je već politički dogovoreno u Moskvi. I tu su određeni neki parametri: da će biti Južnog toka, da će biti cena 400 miliona plus 500 miliona evra, dakle 400 miliona u kešu i 500 miliona u investicijama i da će biti jasno navedeni rokovi do kada treba stvari da se realizuju.\nNIS je danas najuspešnija kompanija u Srbiji. Prema analizi Agencije za privredne registre za 2012. godinu, od preko 90.000 preduzeća u Srbiji NIS je na prvom mestu i po ostvarenim prihodima i po ostvarenoj dobiti.\nRedakcija Insajdera je na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od Agencije za privredne registre dobila sve finansijske izveštaje NIS-a od 2004. godine do prodaje 2008. godine. Ovi finansijski izveštaji, čak i ako su pravljeni da prikažu bolje stanje nego što je zaista bilo, najbolje pokazuju koliko je država loše upravljala NIS-om.\nPrema kupoprodajnom ugovoru NIS je Gazpromnjeftu prodat sa stanjem na dan 31. decembra 2007. godine. Prema zvaničnom finansijskom izveštaju za 2007. godinu NIS je te godine ostvario prihod od oko dve milijarde evra i čistu dobit od 66,3 miliona evra.\nPet godina kasnije, prema poslednjem finansijskom izveštaju koji je objavio NIS za 2012. godinu, ovo preduzeće je pod novom upravom takođe imalo dve milijarde evra prihoda, ali je i uz sve programe rekonstrukcije i modernizacije ostvarilo čistu dobit od 400 miliona evra – šest puta više nego 2007.\nSvetislav Krstić, bivši direktor razvoja NIS-a: Znate zašto je NIS poslovao sa gubitkom? Zato što ljudi koji su vodili NIS, među njima je bilo i stručnih ljudi, nisu bili svi, mada kasnije kako je ova politička scena Srbije se rasplamsavala sve su više dovodili na čelo u top menadžment ljude iz politike, koji ne poznaju NIS, ali pravljeni su gubici ne zato što su ti ljudi koji su vodili nisu bili sposobni da obezbede pozitivno poslovanje, nego zato što se NIS nije starao sam o sebi, nego se starao o interesima politike, a interesi politike su politički.\nB92: Vi ste dosta govorili protiv ovakvog načina prodaje NIS-a, međutim, činjenica je da danas NIS posluje profitabilno.\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Pa meni je bilo čudno zašto nije i ranije poslovao profitabilno. Mislim da uprava koja je postavljena tamo nije bila dovoljno dorasla poslu da se zaduži, investira i podigne NIS.\nDok se NIS, pod novim vlasnicima, razvijao, rastao i povećavao dobit, udeo države u vlasništvu ovog preduzeća je opadao. Sa prvobitnih 49 odsto, procenat državnih akcija se spustio na 29.8 odsto, pošto su akcije deljene građanima. Gazpromnjeft je, s druge strane, povećao svoje učešće na 56 odsto.\nIstovremeno , odnos države prema NIS-u nije se promenio čak ni posle prodaje ovog preduzeća jer je Srbija nastavila s praksom postavljanja političkih kadrova u rukovodeće strukture ovog preduzeća.\nVojislav Vuletić, bivši direktor razvoja NIS- Energogasa: Znate kako kada je formiran NIS, rusko-srpski, u UO sa ruske strane bili su diplomirani inžinjeri za proizvodnju i nafte i za preradu nafte. Svi su oni završili Lomonosov ili neki moskovski univerzitet, a onda magistrirali u Americi, u Hjustonu ili Londonu. A mi smo imali nekoliko članova UO, dakle to su ljudi koji o naftnoj industriji mislim da ne znaju ništa.\nB92: I šta nam to govori?\nVuletić: To govori da nema interesa kod nas da se postave pravi ljudi na pravo mesto koji mogu da brane interese.\nOdmah po dolasku Gazpromnjefta u NIS, februara 2009. godine, postavljen je novi Upravni odbor. Srpski članovi odbora su bili Biserka Jevtimijević Drinjaković, tada savetnica Borisa Tadića, Dušan Petrović i Dušan Elezović, funkcioneri DS-a i Nikola Martinović, stari kadar SPS-a i samog NISa.\nU aprilu 2009. poslednje mesto u UO za predstavnika Srbije popunila je Danica Drašković, kadar SPO-a.\nOdbor su već juna 2009. napustili Biserka Jevtimijević Drinjaković i Dušan Elezović, a dve godine kasnije, u martu 2011. i Dušan Petrović, na čije mesto je postavljen Slobodan Milosavljević, takođe iz DS-a.\nSmanjenjem državnog udela u vlasništvu, Srbija ostaje sa samo dva mesta u UO. Dolaskom nove vlade, Danica Drašković i Slobodan Milosavljević su razrešeni s mesta članova Upravnog odbora, a na njihova mesta su imenovani Negica Rajakov, članica Srpske napredne stranke i pomoćnica direktora u Petrohemiji, i Nenad Mijailović, ekonomista i pomoćnik bivšeg ministra finansija i privrede Mlađana Dinkića.\nZa predsednicu Skupštine akcionara, umesto Petra Škundrića, izabrana je Zorana Mihajlović, ministarka energetike kojoj ovo mesto pripada po funkciji.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: Ja koja vodim energetiku moja je nadležnost za sada prvo da realno postavim stvari. Realnost je da neke stvari više ne možete da promenite. I u prodaji NISa I u Banatskom dvoru I u Južnom toku. Srbija nema upravljačka prava, nema zlatne akcije.\nNaftna industrija Srbije prodata je da bi preko Srbije prošla deonica gasovoda Južni tok, kojim će se ruski gas transportovati od obale Crnog mora, preko Bugarske, Srbije, Mađarske i Slovenije do Italije. Srbija je tako postala jedina zemlja koja je zbog učešća u ovom projektu ruskoj strani predala tako važne resurse poput nacionalne naftne industrije, sa svim rezervama nafte i gasa.\nPored toga, Srbija je jedina zmlja na trasi Južnog toka koja je ruskoj strani predala kontrolu nad jedinim domaćim skladištem gasa, koja je pristala da u čitavom projektu bude manjinski partner sa 49 odsto vlasništva nad delom gasovoda koji prolazi preko njene teritorije i jedina zemlja koja je pristala da se preduzeće koje će graditi ovu deonicu osnuje u of-šor zoni. Ovakve ustupke ruskoj strani nije napravila nijedna od učesnica projekta Južni tok.\nB92: A ima li neke šanse da mi popravimo taj sporazum?\nMilan Kovačević, konsultant za strana ulaganja: Ja mislim da ima. Piše da se on može sporazumom strana promijeniti.\nZorana Mihajlović, ministarka energetike: Ne možete promeniti Energetski sporazum sa Rusijom. Ne možete ga promeniti jer energetika ne može da ide mnogo daleko od politike. Energetika i politika su uvek povezane u svakoj zemlji, pa i u Srbiji.\nKako ste videli u prethodne četiri epizode serijala "Energetski (ne)sporazum", aranžman sa Rusijom najavljivan je kao „posao veka“ koji će građanima Srbije doneti stotine miliona evra od tranzitnih taksi, veliki novac od akcija NIS-a, više od 2000 novih radnih mesta, posao za građevinske firme i procvat ekonomije.\nPet godina kasnije, građani Srbije ostali su bez kontrole nad najprofitabilnijom domaćom kompanijom, čiji se najveći deo dobiti prebacuje izvan zemlje i bez kontrole nad jedinim domaćim skladištem gasa. Građanima Srbije ostali su skupi poslovi koji se proglašavaju službenom tajnom, bogate privatne firme u sumnjivim poslovima gasifikacije, stari i novi posrednici u trgovini sa Rusijom i Javno preduzeće Srbijagas u dugu od milijardu evra koji će, po svemu sudeći, otplaćivati isti ti građani.


"Dug može da uništi sreæan život". Zašto je onda stres neophodan? - B92.net\nKai Ruðeri, profesor psihologije sa Kolumbije, prièa o tome zašto nekad 20 evra nije 20 evra, kako bolje donositi odluke, koje nas zamke èekaju ako jurimo blagostanje po svaku cenu i zašto je važan princip "bolje, a ne savršeno".\nIzvor: B92, Nedeljnik èetvrtak, 21.03.2019. | 17:58 -> 20:00\nPostoji ona teorija koja kaže da to što imamo mnogo izbora ne znaèi da æemo izabrati najbolje. Ili da æemo biti sreæniji. To je posebno važna tema kod pitanja novca, i našeg blagostanja. Ali, kada govorimo o mentalnom zdravlju jednog društva, na njega može da utièe toliko faktora, ukljuèujuæi i one najbanalnije propise, od plaæanja poreza do odlaganja ðubreta. To su teme kojima se posveæeno bavi Kai Ruðeri, ugledni profesor na Kolumbiji i nauèni savetnik na Kembridžu, a koji æe uskoro biti gost u Beogradu, na 25. jubilarnom nauènom skupu Empirijska istraživanja u psihologiji, u organizaciji Instituta za psihologiju i Laboratorije za eksperimentalnu psihologiju na Filozofskom fakultetu, od 29. do 31. marta. Ruðeri æe govoriti o bihevioralnim intervencijama i ishodima vezanim za mentalno zdravlje u Srbiji.\nÈesto govorite o tome da mala promena u saopštavanju informacija ljudima može da dovede do promene u njihovom ponašanju. Možete da nam objasnite kako to funkcioniše i kako utièe na naše krajnje ponašanje i odluke koje donosimo?\nJedan od temelja studije ljudskog ponašanja jeste da mi mnoge odluke donosimo na osnovu informacija koje su nam najdostupnije u datom trenutku. Èesto, te informacije zasnivaju se na našoj limitiranoj izloženosti -- drugim reèima, zasnovano je na našem direktnom iskustvu ili znanju, ili na onome što smo èuli. Èesto nije zasnovano na èvrstom razumevanju odluke, èak i kada se odnosni na nešto što radimo svakodnevno.\nNa primer, možda znate koja pumpa ima najbolje cene, jer prolazite automobilom pored nekoliko njih svakoga dana. Ali, vaše znanje je, u stvari, limitirano na ono što vidite. Da li znate cene na svim pumpama i onima koje ne vidite? Da li znate da razlike u kvalitetu, zapravo, prave razlièite dugoroène troškove? U Francukoj, postoji nacionalna web stranica na kojoj su cene na svim pumpama u zemlji javno navedene. Ova jednostavna intervencija otkriva važne informacije kojih drugaèije ne bismo bili svesni, i omoguæava pojedincu da izabere, s tim potpunim uvidom, bez prinude na bilo kakvo ponašanje.\nNa kraju, princip je da ti jednostavni vodièi -- od povlaèenja linija u boji na bolnièkim podovima do važnih proraèuna kod izbora naèina plaæanja hipoteke -- treba da nam pomognu da iskoristimo bolje moguænosti, ili da jednostavno izbegnemo neželjene rizike.\nZašto su ta, indirektna, saopštavanja informacija i pozitivan pristup èesto efikasniji nego bilo kakvi propisi? Da li je to zbog toga što ljudi nemaju utisak da im je nešto nametnuto i da su primorani da ih sprovedu?\nPrvo, ne bih rekao da su jednostavne bihevioralne intervencije kao što su "podsticanje" ili "sugestija" ili pomoæ ili mali podsticaji obavezno mnogo efikasniji. U stvari, ovaj pogled je delimièno rezultirao cinizmom oko bihevioralnih intervencija - mnoge nisu efikasne. Postoji prièa o tome da su ljudi sami po sebi loši donosioci odluka, ali to je netaèna karakterizacija; kao vrsta, mi smo neverovatno prilagodljivi u spektakularnom broju razliètih nivoa našeg ponašanja.\nUmesto toga, moramo da shvatimo da živimo - posebno danas - u izuzetno složenom svetu. Setite se kada ste poslednji put bili na aerodromu: setite se svih planova koji su išli sa tim. Rad od trenutka kada ste morali da budete na aerodromu tako da ne propustite let, do planiranja rute, troškova, pakovanja kofera kako bi odgovarao propisanoj težini odreðene avio-kompanije. Onda ste stigli na aerodrom, ispraznili džepove ispred skenera i èekali ukrcavanje. Samo za jedan let, i za onaj koji traje manje od sata! To je komplikovan naèin života.\nKada se onda fokusiramo na to "zašto ljudi biraju lou-kost letove koji na kraju nisu lou-kost", moramo da razumemo kontekst: bilo je mnogo toga o èemu je trebalo misliti.\nZamislite da vidite dve opcije: 200 evra i 20 evra. Oèigledno æe svima biti primamljiva druga opcija, to je jednostavna mikroekonomija, i možemo da pretpostavimo da æe to biti najpopularniji izbor. Ali, svi znamo da 20 evra nije 20 evra. Koliki su dodatni troškovi za prtljag? Idemo li na udaljeniji aerodrom? Da li æu morati da potrošim dodatni novac da bih došao na erodrom za let u šest ujutru? Da li æe kuplji ukljuèivati hranu i doneti mi dodatne popuste u buduænosti?\nZamislite da umesto cene, vidimo punu cenu troškova, a sada je poreðenje 200 evra i kasniji let i 230 evra sa buðenjem u èetiri ujutru. Da li mislite da bi to promenilo naš izbor? Najverovatnije da. Napomena: jedina stvar koja se promenila bila je kako je potpuna informacija postala važna.\nDobro ste primetili da "nisu primorani", i bez sumnje, ovo ima mnogo veze sa tim. Razmislite o tome na sledeæi naèin: kod primera karte, vi i dalje možete da izaberete opciju koju želite. Niko ne kaže koju opciju da izaberete i to može da se primeni i na brzu hranu u prodavnicama, ili da li treba da uplaæujete sebi privatnu penziju (što æe biti deo mog predavanja u Beogradu jer je vrlo relevantno u Srbiji), ili koliko dugo uèiti za ispit. Dok na nivou društva, kako vrednujemo autonomiju može da varira, kada su u pitanju pojedinaèni izbori, više volimo sopstvenu slobodu da donosimo vlastite odluke.\nKako to možemo da primenimo u liènom životu? Kako možemo da sledimo princip "bolje, ne savršeno" (tj. ne moramo uvek da izaberemo najbolje npr)?\nNaravno, iako se više bavim time kako propisi mogu da obezbede to za ljude da ih sami upotrebe. Razmislite kako se nosite sa meseènim raèunima, posebno kada neko duguje više nego što zaraðuje. U najveæem broju sluèajeva, ne možete da stvorite novac preko noæi da biste uèinili svoju situaciju savršenom. Ono što može da pomogne, meðutim, jeste da da razjasnite kako najbolje najbolje da upravljate tim troškovima. Pre nego da izaberete minimalnu uplatu (a ona obièno predstavlja smrtnu kaznu dugoroènoj stabilnosti), jasna pomoæ pri donošenju odluka mogla bi da pruži potpune informacije o implikacijama svakog iznosa plaæanja tj. svake rate. Tako da, umesto da gubite vreme i nadate se brzoj zaradi miliona koji æe vam odneti sve brige, mala prilagoðavanja u tome kako upravljae novcem i troškovima svakog meseca može zaista da vas vrati na pozitivan skor pre nego što ste oèekivali. Nije to samo teorija: To je naèin na koji sam se lièno suoèio sa studentskim dugom od 100.000 dolara, i kako jednostavna intervencija uveæava uplate u penzioni fond za više od 80 procenata u jednoj kompaniji.\nRelevantne studije navode da bogatstvo može da nas uèini sreænima samo do odreðenog nivoa. Da li je taèno da novac ne može da kupi sreæu? S druge strane, kako siromaštvo utièe na naše mentalno zdravlje?\nHajde da govorimo o dve stvari: bogatstvu i dugovima. Prvo, u mojim istraživanjima kao i u mnogim drugim, dug koji je nekontrolisan predstavlja opasan faktor koji može da uništi inaèe sreæan život. Na Islandu, otkrili smo da posle recesije, èak i oni koji nisu izgubili poslove imali su lošije mentalno zdravlje ukoliko su imali konstantne brige zbog dugovanja. Pojedinci koji su izgubili posao ali nisu imali dugove, u mnogim sluèajevima, èak su prijavili poboljšanje u svom mentalnom zdravlju.\nTo je trenutak kada nastupa bogatstvo. Prvo, nije u pitanju uvek konkretan iznos, veæ šta æemo uraditi sa tom sumom. Ako nastavimo da stvaramo bogatstvo, ali ga ne koristimo za stvari koje vrednujemo, onda njegova vrednost opada. Meðutim, bogatstvo nudi ogromne zaštitne faktore protiv slabog mentalnog zdravlja, i sve dok se ne pojaèava stres i izolovanost do ekstremnog nivoa, to bogatstvo olakšava moguænost da uživamo u kvalitetnijem životu ostajuæi u vezi sa onim do èega nam je stalo.\nSiromaštvo i ozbiljan dug, sa druge strane, u potpunosti to blokira, èak iako naše dnevne rutine ostaju iste. Ozbiljan dug biæe konstantna briga, tako da ne bismo bili sposobni da uživamo u stvarima koje cenimo. Siromaštvo, još ekstremnije, u osnovi znaèi da nemamo zaštitni zid ili imunitet protiv štetnih efekata našeg okruženja. Ako se razbolimo, ne možemo da priuštimo leèenje (èak i u "besplatnim" zdravstvenim sistemima, negativni efekti bolesti znatno su gori za one u siromaštvu). Ako imamo želju da budemo aktivni i angažujemo se, ne možemo da priuštimo sebi te aktivnosti. Jedina svrha koju imamo jeste da preživimo, a to može da zbriše bilo koji smisao života. I ono što može da bude još gore: siromaštvo može da stvori spiralu prema dole jer jedan aspekt stalno pogoršava druge. U ovim sluèajevima, jednostavne bihevioralne intervencije verovatno neæe biti korisne. Za to je potrebna suštinska strategija politike propisa.\nU opštoj populaciji, meðutim, mora da postoji oprez sa stresom: racio dobrobiti. Neke od najvažnijih i najznaèajnijih aktivnosti u našim životima stvaraju stres. Obièno oni koji prijavljuju najviši nivo oseæaja svrhe i znaèenja u svojim životima takoðe pokazuju umeren do visok nivo stresa. Ovo je kritièno u brojnim oblastima i reæi ljudima da izbegavaju stres ili anksioznost, ili da jednostavno odbace aktivnosti kaa se pojavi stres nije savet koji je zasnovan na dokazima. Na primer, ako imate važan ispit koji se približava, trebalo bi da se nadate da æete imati malo anksioznosti. Ta uznemirenost æe uèiniti da shvatite da je potrebno da uèite, pomoæi æe vam da se unapred pripremite, i pomoæi æe vam da se koncentrišete na dan ispita. Naravno, takoðe može da izazove nesanicu, ali sve dok to nije dugotrajno, do nivoa iznurenosti, važno je iskusiti ga u mnogim sluèajevima. Na kraju, ta sposobnost upravljanja stresom može da pruži jednaku važnost vašem blagostanju kao bogatstvo. One æe verovatno korelirati.\nKoja je veza izmeðu mentalnog zdravlja i blagostanja? Šta je blagostanje i kako ga dostiæi?\nU mom radu, pozitivno mentalno zdravlje i blagostanje se tretiraju kao sinonimi. Klasièna definicija deli i na tri kategorije: hedonizam (iskustvo zadovoljstva), blaženstvo (dobro funkcionisanje) i evaluacija (zadovoljstvo okolnostima).\nMentalno zdravlje sreda 27.03. 08:11 Komentara: 86\nMladi postaju anksiozni i na samu pomisao da su izgubili telefon\nZavisnost od mobilnog telefona - nomofobija, sve je intenzivnija, a istraživanja pokazuju da je sve prisutnija kod mlaðih generacija.\nMentalno zdravlje petak 1.03. 09:12 Komentara: 10\nMentalno zdravlje sreda 27.02. 19:00 Komentara: 3\nKada kažemo joga, pomislimo na mir i meditaciju. Unutrašnji mir i zen fazu možete postiæi vikanjem i ispijanjem piva na èasovima "besne joge".\nMentalno zdravlje sreda 20.02. 21:22 Komentara: 13\nMentalno zdravlje sreda 20.02. 13:30 Komentara: 29\nKako da "saèuvate razum" kad partner "tera po svom"?\nLjudi koji misle da su stalno u pravu, èesto su drugima naporni kao kolege, prijatelji, rodbina, a najteži kao partneri.\nMentalno zdravlje èetvrtak 31.01. 20:30 Komentara: 29\nRazbijate stvari kada ste besni? Ovo mesto vam to naplaæuje\nPali ste ispit, iznervirao vas je šef, pauk vam je odneo auto... Besni ste, a ne možete ništa da uradite. Najradije biste nešto slomili. Tanjir, flašu, èašu, telefon, daljinski....Koliko puta vam se desilo da u naletu besa strada neki predmet u vašoj okolini? Neko se u Americi dosetio da i taj bes pretvori u biznis.\nMentalno zdravlje utorak 15.01. 13:05 Komentara: 3\nKako da nauèite da budete sreæni? VIDEO\nNakon što su prošli praznici, treba preæi iz jednog raspoloženja, jednog opuštanja, u nove radne pobede. Neki tvrde da ne bi trebalo uzimati preduge odmore, niti dopustiti svom organizmu da se opusti upravo zbog te nagle promene koja æe uslediti s povratkom na posao. Sa druge strane, upravo su praznici period kada najèešæe dolazi do porodiènih problema i odluka o razvodu braka.\nMentalno zdravlje utorak 8.01. 17:55 Komentara: 23


[S2] Grupa B - Hadis, Boris865, juznifront86, delija-jovanovic, Toni4Blace, lutkica71 - Page 2\n02-25-2018, 16:23 #21\nWatford (nidza_twenty) - Schalke 04 (Toni4Blace) 1:1\nStrelci: M. Meyer / R. Pereyra\nAsistencije: B. Embolo / Deulofeu\nKomentar: Dobra utakmica, protivnik bio znatno bolji, ali i pored toga sam imao šansu na kraju za pobedu. Čudesna intervencija Votfordovog golmana Karnezisa. Moj golman igrač utakmice, dovoljno govori o tome koliko sam bio loš. GG!\n02-25-2018, 21:37 #22\nSouthampton (juznifront1986) - Watford (Nidza_twenty) 2:0\n02-26-2018, 00:25 #23\nSchalke 04 (Toni4Blace) - Soithampton (juznifront1986) - 2:0\nStrelci: 2x B. Embolo\n02-26-2018, 13:51 #24\nValensija (Hadis) - Schalke (Toni) 1-3\nWatford (Nidza) - Valensija (Hadis) 0-2\n02-28-2018, 15:56 #25\nBesiktas (Boris865) vs Watford (delijajovanovic) (0:0) 0:1\nDefinitivno nas najslabiji mec ove sezone! Uzasna, nepovezana igra u polju, izgubljen svaki duel, koncentracija ispod svakog nivoa. Iskreno, malo smo i potcijenili ekipu Watford-a, ali su nam oni pokazali svu snagu svog tima i svojih kontranapada! Primili smo gol nakon centarsuta, usled nase velike inicijative i to je bilo to. Slom ekipe Besiktasa koja do kraja nije uspjela da se oporavi od soka Gosti su lagano priveli mec kraju i na kraju zasluzeno slavili.\n02-28-2018, 16:04 #26\nWatford (delijajovanovic) vs Besiktas (Boris865) (1:1) 1:1\n14' Alvaro Negredo\nU revansu u Engleskoj smo , po mom misljenju, bili bolji rival i za nijansu blizi trijumfu. Poveli smo relativno brzo golom Negreda, ali domaca ekipa je jos jednom pokazala koliko moze biti opasna iz kontranapada i centarsuteva Do kraja meca vidjeno je nekoliko dobrih akcija na obije strane ali su mreze mirovale pa Watford iz ovog dvomeca izlazi znatno zadovoljniji! P.S. Sve cestitke na fer i korektnoj igri i puno srece u nastavku!\n02-28-2018, 16:50 #27\n8. kolo WATFORD 1:1 BESIKTAS\nLast Post: 04-03-2018, 20:04\nLast Post: 12-16-2017, 13:49\nLast Post: 11-12-2017, 22:45\nLast Post: 11-07-2017, 22:43\nLast Post: 11-02-2017, 12:11


italijanske cizme moda stil trend olivija kulpo foto | Lepota i stil | Moda\nITALIJANSKE ČIZMICE KOJE ŽELE SVE ŽENE SVETA: Slažu se uz sve, od farmerki do večernje haljine (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nITALIJANSKE ČIZMICE KOJE ŽELE SVE ŽENE SVETA: Slažu se uz sve, od farmerki do večernje haljine (FOTO)\nObuća za savremenu ženu koja ne pristaje na kompromise.\nPoznati italijanski brend neguje kult vrlo zenstvenih modela čizmi, koje su postale predmet želja mnogih žena širom sveta. Pored velikog izbora vojničkih cipela i Ugg čizmi koje preovladavaju i ove zimske sezone, jedan par ovakvih senzualnih čizmi potreban je svakoj ženi za savršenu kombinaciju u hladnim danima.\nOvo je jedan od retkih modela koji pristaje uz svaku odevnu kombinaciju, pa je to još jedan razlog zašto ih žene obožavaju. Da li se odlučite za farmerice i duži džemer ili ipak haljinu ove čizmice će zaokružiti vaš stajling i dati mu onaj „wow“ efekat.\nОбјава коју дели M A D I S O N R A E (@themadisonrae)\nNi poznate dame ne mogu da im odole, a među njima i poznata influenserka Olivija Kulpo. Njena fantastična kombinacija belih pantalona visokog struka i trendi džempera brenda Isabel Marant sa čizmicama u boji slonove kosti potpuno nas je kupila!\nOlivija je svoj stajling uklopljen prema poslednjoj modi zaokružila nezaobilaznim aksesoarom 2020. godine ultrapopularnom Botega Veneta torbom.\nODLIČNA OBUĆA ZA HLADNO VREME\nDAMSKE ČIZME U TRENDU\nJEDINE ČIZME SA VISOKOM ŠTIKLOM KOJE ĆE BITI MODERNE OVE ZIME: Voditeljka TV Slagalice obučena po poslednjoj modi (FOTO)\nČizme Trend Obuća


Kosmajski odred – Just another WordPress site\nSVRHA SKAUTSKOG POKRETA\nLetnja škola za vodnike – lidere May 31, 2017\nKonkurs Fondacije Zoran Petrović Tito May 24, 2017\nSeminar za Instruktore I stepena Saveza izviđača Srbije – Kanjiža 2017 May 24, 2017\nRepublička šumska škola Saveza izviđača Srbije – Cerje 2017 May 24, 2017\nSaopštenje Starešine SIS May 24, 2017\nBilten Saveza izviđača Srbije broj 37 May 24, 2017\nDržavni izviđački višeboj Saveza izviđača Srbije u Starčevu May 24, 2017\nKamp povodom 20 godina DESMOS-a na Kipru May 24, 2017\nIzviđačko – orijentacioni višeboj ”Lola’ May 13, 2017\n“Savezovanje 2017” May 13, 2017\nRekli su o izviđačima.\nMiroslav Mika Antić - pesnik\nMožda nijedan psiholog neće uspeti da obajsni zašto su izviđači listom dobri ljudi. Tu nema pravila, nema recepta, tu postoji klima, nešto što formira i svest i savest, neka posebna toplina, neka lepa svetlost u očima.\nDuško Radović - pesnik\nDesanka Maksimović - pesnikinja\nTa organizacija tako dobro deluje na jednu mladu dušu, na vaspitanje karaktera mladih ljudi. Uči ih samostalnosti, podiže im samosvest, vežba ih u vrednoći, doprinosi odlukama brzim, snalažljivosti...\nDžejms A. Lovel - astronaut Apolo 13\nMislim da stvari koje naučiš u Izviđaštvu grade karakter u mladom čoveku koji on nosi sa sobom u odraslo doba i šini ga mnogo boljima građaninom. Upravo zato je izviđaštvo za mene uvek bila organizacija kojoj sam uvek pomagao. Mislim da je najbolja organizacija za mlade koju mi imamo u ovoj zemlji.\nLojd Bensen, bivsi guverner SAD\nNikada neću zaboraviti moje dane u izviđačima. Nisam to znao onda, ali ono što je stvarno proizašlo iz mog izviđačkog iskustva bilo je iskustvo kako voditi i služiti zajednici. Bilo mi je prilično korisno u mojoj karijeri u vladi.\nIzviđaštvo pomaže u savlađivanju iskušenja sebičnosti i ravnodusnosti, vodi nas ka razvoju otvorenog odnosa prema drugima u zajednici... Budite verni bogatoj tradiciji izviđačkog pokreta, koja nalaže očuvanju smisla za pravednost u dijalogu, vernost i bratstvo u međuljudskim odnosima...


Avaz odgovorio Sebiji: O izolatoriju ste odlučivali Vi i Fahrudin Solak, tj. čovjek zbog kojeg ste morali svjedočiti u Tužilaštvu BiH – PressMedia.ba\nAvaz odgovorio Sebiji: O izolatoriju ste odlučivali Vi i Fahrudin Solak, tj. čovjek zbog kojeg ste morali svjedočiti u Tužilaštvu BiH\nTagovi: Dnevni avaz Sebija Izebegović


Analiza | 17:15 Sepsi Sf. Gheorghe - Astra Tip: Over (+0.5 Astra) | Kladionica | Tipodrom.com\nObjavljeno: 2019-10-31 15:05:20\nJedan okrsaj Rumunskog Kupa za danas u fudbalu pored ovog meca osmine finala danas ce se igrati jos jedan okrsaj takodje u osmini finala,a u ovom susretu Rumunskog Kupa snage ce odmeriti dva prvoligasa ekipa Sepsija ce dakle docekati i odmeriti snage protiv tima Astre Djurdju.\nSepsi dakle ekipa koja sto kada pogledamo prvenstvo Rumunije i njihovu najjacu ligu tim Spesija za sada se nalazi na 10 poziciji na tabeli sa do sada ukupno 16 sakupljenih bodova.\nSa druge strane gostujuca ekipa na ovom mecu tim Astre Djurdju ekipa koja je za sada u prvenstvu Rumunije dosta bolja,ekipa se nalazi dakle na visokoj 5 poziciji na tabeli sa 22 sakupljena boda,identicno kao ekipa Gaz Metana samo su oniispred njih zbog boljeg gol kolicnika.\nOva dva tima samo u ovoj godini sastajala su se cak tri puta izmedju sebe,i sva tri puta ekipa Astre je uspevala da slomi otpor Sepsija i slavi protiv njih,poslednji mec ekipa Astre je dobila takodje na gostujucem terenu kada su pre samo desetak dana na kraju nakon goleade odneli pobedu od 3-2.\nOd ovog duela i okrsaja danas posto se igra na ispadanje tj samo jedan susret,ocekujem sigurno tesku utakmicu i za jedne i za druge,opet sa druge strane kladionice pomalo favorizuju tim Sepsija i njima daju vece sanse za plasman u cetfrtfinale tj medju osam najboljih,ja ipak smatram i ocekujem da Astra nece se tek tako lako predati ocekujem od njih da igraju dobro danas verujem da mogu da se nose i pariraju ne tako dobroj ekipi Sepsija i ako nista drugo ja ocekujem od Astre da postignu barem jedan pogodak do kraja ovog susreta.\nTip: Over (+0.5 Astra) +4.2\nPočetak: 31.10. 17:15h


Naslovnica Proizvodi Kozmetika NJEGA LICA Anti-age njega lica protiv bora NUXE MERVEILLANCE EXPERT KREMA NOĆNA 50ML\nOPIS PROIZVODA: Merveillance® Expert Crème Nuit Lift-Fermeté - Noćna krema za lifting i učvršćivanje\nZa sve tipove kože / Za lice, vrat i dekolte\nRegenerirajuća noćna krema za vidljive bore, nakon 40. godine života.\nUz aktivne sastojke iz dnevnog ljiljana i mimoze koji djeluju na sprječavanje procesa glikacije i poticanje reverzibilnog procesa deglikacije, ova noćna krema sadrži i polisaharide smeđe alge koji stimuliraju obnovu dermalnih proteina (kolagena, elastina i GAG-a) tokom noći.\nOva vrsta alge porijeklom iz Azije posebno je otporna na vanjske čimbenike.\nSadrži visoku koncentraciju kalcija i vakami estera koji reaktiviraju ekspresiju 14 gena odgovornih za elastičnost i čvrstoću kože.\nNAČIN UPOTREBE: Nanesite je na cijelo lice, vrat i dekolte u obilnijem sloju i ostavite da djeluje 10-15 minuta. Zatim višak uklonite blazinicom. Krema će intenzivnije potaknuti procese obnove kože. Sadrži 91,5% sastojaka prirodnog porijekla. Bez parabena.\n246,50 kn 209,52 kn\n668,00 kn 467,60 kn


Idealnih 11 Srbije koji nisu dobili poziv u reprezentaciju - Telegraf.rs\n28/09/20 | 13:02 ≫ 29/09/20 | 08:20\nKomentarisanje spiska selektora reprezentacije Srbije (ko god on bio u datom trenutku) već godinama unazad je postala tradicija kod srpske fudbalske publike!\nUvek ima onih koji su nezadovoljni, koji žele da na spisku vide nekog drugog ili pak smatraju da neko sa njega ne zaslužuje da se nađe tu, ali je činjenica da je Ljubiša Tumbaković za mečeve sa Norveškom, Mađarskoj i Turskoj zvao sve najbolje što Srbija u ovom trenutku ima.\n- Hoću da verujem u ovu grupu igrača, ovo je možda i najbolje što Srbija ima. Možda bi neki kolega mogao da napravi i bolju, ali u ovom trenutku ja verujem da je ovo najbolje što Srbija ima. Ako je najbolje, moramo da verujemo. Ja verujem da ova ekipa može mnogo bolje od onoga protiv Turske. Uvek razmišljam o pozitivnim stvarima, dobroj atmosferi i ambijentu, da momci daju maksimum, ako su Norvežani bolji, svaka čast - jasan je bio Tumbaković.\nMeđutim, daleko od toga da se baza Orlova završava na tim momcima koji su dobili poziv. Ne računajući mlade igrače koji tek treba da stasaju za poziv u "A" tim, Srbija na raspolaganju ima i nešto iskusnije igrače koji bi u svakom trenutrku mogli da se nađu u Tumbinom tefteru.\nUostalom, i sam selektor je na nedavnoj konferenciji istakao da Savez prati veliki broj igrača i da nije isključeno da neki od njih dobiju pozive za sledeće okupljanje, te je dodao da je slučaj Mihaila Ristića pokazatelj kako skauti FSS temeljno rade svoj posao.\nElem, upravo zbog tog komentarisanja spiska i pomenute baze koju Srbija ima, i koja može da raduje sve u FSS, odlučili smo se da napravimo idealnih 11 od igrača koji nisu dobili poziv za naredno okupljanje koje počinje 5. oktobra.\nČuvar mreže je Živko Živković koji na početku sezine čini čuda na golu PAOK-a. U formaciji 4-2-3-1, poziciju desnog beka zauzima iskusni Antonio Rukavina koji trenutno igra za Astanu i koji je sakupio 59 nastupa za nacionalni tim.\nUroš Spajić i Matija Nastasić, obojica povremeni reprezentativci, činili bi taj centralni deo odbrane Orlova. Spajić je nedavno otišao u Fejenord na jednogodišnju pozajmicu, a poslednji meč za Srbiju je odigrao protiv Luksemburga u septembru prošle godine.\nNastasić je trenutno u žiži javnosti zbog navodne ponude koju ima da pređe u Milan, a u sastav Srbije se vratio na meču protiv Portugalije prošle godine. Od tada nije igrao. Što se tiče pozicije levog beka, ona je rezervisana za Zvezdinog Milana Rodića. Mada ne bi trebalo zaboraviti da i Miroslav Bogosavac pruža odlične partije u Rusiji na tom mestu.\nSpajić i Rodić (levo) znaju težinu dresa Srbije Foto: MN Press\nUroš Račić, momak koji iza sebe ima sjajnu sezonu u Portugaliji i koji je dobio mesto u prvoj postavi Valensije na početku nove, činio bi tandem defanzivnih vezista sa iskusnim Ljubomirom Fejsom. Podsetimo, Fejsa je nedavno otišao u Al Ahli.\nIspred njih, na mestu plejmejkera, našao bi se Miralem Sulejmani koji je tokom karijere najčešće igrao bočno, ali mu ova pozicija nije strana. Pogotovo što je istu igrao i igra u dresu Jang Bojsa s kojim je osvojio titulu i prošle godine.\nMesta bočnih ofanzivaca rezervisana su za Lazara Ranđelovića i Andriju Živkovića. Ranđelović igra sjajan fudbal, jedan je od glavnih igrača Olimpijakosa, dok je Živković u PAOK-u rehabilitovao karijeru za manje od mesec dana.\nNe bi bilo iznenađenmje ako Živković dobije poziv već za sledeće okupljanje Foto: MN Press\n- Bilo bi neprofesionalno da Andrija, koga cenim kao igrača i koji će sigurno biti na spisku u budućnosti kada bude u formi, bude sada tu. Odgovor je u tih 20 dana koliko je u novom klubu, on će biti brzo na spisku. Mali Ranđelović, njega isto pratimo, on ima specifičnu ulogu u svom klubu, sigurno da će i on dobiti šansu, neka nastavi da igra ovako kako igra, vrata reprezentacije su mu otvorena - rekao je Tumbaković.\nMesto "devetke" Srbije u ovom sastavu dobio je Aleksandar Prijović koji već duže vreme nije igrao fudbal i samo se nalazi na platnom spisku Al Itihada, ali je isto tako činjenica da poseduje kvalitet i taj golgeterski njuh dovoljan da se jednog dana vrati u nacionalni tim. Doduše, kada se ustali u klupskom fudbalu.\nKoga biste iz ovih startnih 11 voleli da vidite u reprezentaciji Srbije na sledećem okupljanju?\nVideo: Fudbalski reprezentativci odradili poslednji trening pred duel sa Turskom\n3. oktobar 2020 | 20:46\nAksentijevic najbolji desni bek u Srbiji koji Rukavina za njeguje doktor. Ja se pitam da li vi gledate utakmice vidite ko šta zna.\n29. septembar 2020 | 05:04\nPo meni nije bitno ko igra na kojoj poziciji trenutno i treba imati veci izbor igraca.ali bato kad obuces dres SRBIJE treba da gines na terenu da pruzis 110odsto snage\n29. septembar 2020 | 03:15\nPa smešno je komentarisati i prvu postavu a kamoli ovu.


PROGRESSIVE MAGAZIN | PROCTER & GAMBLE ČINI SVOJE REKLAME PRISTUPAČNIJIMA ZA LJUDE SA AUDITIVNIM SMETNJAMA\nPROCTER & GAMBLE ČINI SVOJE REKLAME PRISTUPAČNIJIMA ZA LJUDE SA AUDITIVNIM SMETNJAMA\n19. X 2021 | Ljudima sa oštećenim sluhom čak i svakodnevne dnevne aktivnosti, poput gledanja televizije, predstavljaju izazov. U većini slučajeva, ovo stvara ozbiljan problem kada je u pitanju jednak pristup informacijama. Kako bi skrenuli pažnju na ovaj problem i stvorili inkluzivniji svet, Procter & Gamble, kompanija u čijem porfoliju su brendovi poput Gillette, Pantene i Fairy, kreira svoj sadržaj na način koji ga čini pristupačnim i razumljivim osobama sa smetnjama.\nPočevši od jula, kompanija je uvela ispise – titlove u reklame kako bi omogućila ljudima sa različitim nivoima oštećenja sluha pristup istim informacijama koje svi ostali primaju. Prvi P&G brendovi koji su lansirali titlovane televizijske reklame bili su Always, Fairy i Lenor, čime se prišlo korak bliže cilju stvaranja inkluzivnijeg sveta. Trenutno, 50% P&G reklama u Srbiji sadrži titlove.\n“Želeli bismo da se zahvalimo našim partnerima, televizijskim stanicama i agencijama. Jedini način na koji ćemo uspeti da učinimo naš svet inkluzivnijim je ako sve ključne zainteresovane strane u ovoj industriji udruže snage. Naš put je tek počeo, ali smo odlučni u tome da nastavimo u našim naporima da budemo snaga rasta i snaga dobra i vodimo primerom pozivajući druge da se pridruže i deluju na isti način”, izjavila je Mariana Kordopati, direktorka marketinga i komercijale kompanije P&G za jugoistočnu Evropu.


Holesterol - Wikipedia\nStruktura molekule holesterola\nHolesterol je lipid koji se nalazi u ćelijskim membranama svih tkiva, a potreban je za normalan rad organizma. Holesterol se svrstava i u sterole jer je u njegovom sastavu kombinacija steroida i alkohola. Male količine holesterola se nalaze i u membranama biljaka i gljiva.\nHemijska formula holesterola je C27H46O.\nCommons ima datoteke na temu: Holesterol\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Holesterol&oldid=2914978"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 3 mart 2018 u 09:57.


Svetsko čudo radi iz inata | Novosti.RS\nSvetsko čudo radi iz inata\n07. 10. 2007. u 18:11\nNajstarija hidrocentrala u Evropi izgrađena po Teslinim principima, sada podseća i opominje. Užice sagradilo centralu samo četiri godine posle prvog takvog objekta na svetu, onog na Nijagari. Danas grad na Đetinji muku muči da promeni dotrajalu banderu\nHIDROCENTRALU, prvu u Evropi i na Balkanu, izgrađenu po Teslinim principima, Srbija je dobila daleke 1900. godine. U noći između 2. i 3. avgusta pred rođendan kralja Aleksandra Obrenovića, na čuđenje običnog sveta, ali i tadašnjih intelektualaca - Užice je zasijalo kao najnaprednija tačka Starog kontinenta. Danas ovaj grad teško uspeva da zameni dotrajalu banderu, a stara centrala i dalje „radi kao sat“, čini se – iz inata.\nU podne 3. maja 1899. godine kralj je postavio kamen-temeljac za užičku kasarnu, a čas kasnije i za prvu evropsku hidrocentralu koja proizvodi polifaznu, naizmeničnu struju. Posle godinu dana posao je završen, voda je pokrenula dva agregata od 36 kilovata, sa ćiriličnim natpisom "Simens- Halske". Već u septembru, proradila je tačno u 18 časova gradska električna mreža, zasijale su ulične sijalice "od 16 sveća". Još jedan agregat dopremljen je 1904. godine, a u gradu je postavljeno sedam trafo-stanica.\n- Ovako je započela elektrifikacija Srbije. Ovdašnja iskustva služila su za osavremenjavanje cele države – objašnjava Mićo Danilović. Zahvaljujući ovom inženjeru iz Užica, hidrocentrala stara 107 godina i danas savršeno radi, funkcionalan je deo savremene elektro–energetske mreže. Ništa na turbini nije dorađeno, a okreće se.\nO stanju duha koji je pratio otvaranje hidrocentrale, govori se i danas. Seljaci iz okolnih mesta su se pitali "kako od vode postaje vatra, kako vatra preko žice prolazi u sobu, a da ne zapali kuću" (knjiga "Užice i okolina", Stevan Ignjić). Dimitrije Tucović je govorio o "užičkim kapitalistima željnim bogaćenja, koji su došli na ideju da eksploatišu reku". Gunđanje, neuko ili političko, nije zaustavilo profesora Velike škole Petra Stanojevića i akcionare "Tkačke radionice" da iza sebe ostave simbol ovdašnje želje za stalnim napretkom.\nKuće, dućani i radionice su za jednu sijalicu "od 16 sveća" koja "gori od zalaska do izlaska sunca", plaćali pet para, kancelarije šest, kasarne i bolnice sedam, a kafane i mehane najviše, deset para.\nDanas, vek kasnije, Užičani su prema zvaničnim statistikama, najredovnije platiše električne energije. Nažalost, ovdašnja elektrodistribucija je stavljena u podređen položaj, regionalna "centrala" velike kompanije prebačena je u Kraljevo, a građani ponosni na činjenicu da je odavde krenulo osavremenjavanje države – najviše ispaštaju.\n- Zbog radova na gasovodu dolazi do slučajnih presecanja kablova, a mi u magacinima često nemamo spojnica, pa se događa da neke kuće ostaju bez struje po nekoliko dana – žali se jedan radnik EDB, uz podsećanje da je Užice svojevremeno prvo u državi, stare drvene bandere zamenilo betonskim. – Mi nismo pravili velelepne upravne zgrade, nego smo radili. Sada je teško, stegne se grlo, ali "guramo" nekako dalje.\nSve nabavke danas "idu" preko "centrale", neretko se tenderi poništavaju, često u Užice stignu pogrešni delovi za popravke mreže. Ne zna leva ruka, čini se, šta radi desna.\n- Za staru centralu, ogromne količine materijala su donete volovskim kolima sa drvenim točkovima. Austrijanci su se čudili ovdašnjoj preduzimljivosti, načinu na koji ljudi nesebično razmišljaju o progresu cele zajednice – objašnjavaju u EDB, priželjkujući da gradu bude vraćeno ono što mu pripada.\nDo tada, slap vode će kroz jaz i tunel, sa strmine visoke jedanaest metara, padati na turbine koje nepogrešivo rade kao i pre jednog veka – čini se iz inata.\nPRVA polifazna hidrocentrala u Srbiji i danas proizvodi 140 kilovat-časova energije.\nTeslina vizija modernog sveta i želja ondašnjih užičkih privrednika da unaprede državu, ogleda se u revolucionarnom izboru da se u centralu postave trofazni sinhroni generatori za naizmeničnu struju, napona 2.000 volti, odnosno, 50 herca.\nNaizmenična struja omogućila je da gubici energije koja se prenosi na daljinu budu minimalni, a Užičanima da se - gledaju i noću.\nOD centra grada do stare hidrocentrale proteže se užička plaža, najlepše gradsko šetalište. Postoji predlog da se ovaj potez nazove Teslina obala, a akademik Ljubomir Simović je pokrenuo još jednu inicijativu.\n- Možete li da zamislite da na prilazu hidrocentrali, stoji skulptura Nikole Tesle? – pita Simović. - Skulptura je reprezentativni rad vajara, akademika Nikole Jankovića, a trenutno je izložena u Gradskoj galeriji.


Psi lutalice poklali kokoške, psa, mačku.. | Kakanj-X\nPsi lutalice poklali kokoške, psa, mačku..\nPočetkom ove sedmice psi lutalice su na imanjima Stipe, Joze i Marije Kalinić iz zeničkog Novog Sela provalili u kokošinjce i pričinile veliku štetu. Poklali su i uglavnom pojeli 40-tak koka, jednog psa čuvara i mačku. Slučaj je prijavljen policiji, a obeštećenje namjeravaju zatražiti od Udruženja Šapa, Gradske uprave i drugih nadležnih institucija.\nU noći s 11. na 12. januar najmanje dva čopora pasa lutalica napravili su masakr u nekoliko kokošinjaca u Novom Selu. Visok snijeg, hladnoća i vjerovatno zamrznuta odbačena hrana od vikendaša razlozi su što psi obrok u krvavom piru potražili na imanjima seljana, a utoljenju njihove gladi ni daske nisu bile prepreka.\nOko imanja Ivice Kalinića, uz cestu za Smetove posvud perje i ostaci poklanih i pojedenih koka.\nograda cukeA da je njihov strah od novog napada osnovan svjedoči i dalje prisustvo pasa lutalica po imanjima i način na koji su provaljeni kokošinjci. Pokidana je žičana odgrada, izgrižene daske, a ostaci nepojedenih kokoši su čak i na cesti za Smetove. Ni starica Marija sa 86 svojih godina nije više mirna ni sigurna, jer ni kod životinja, kaže, glad očiju nema pa čopor može napasti i ljude.\nStipo je slučaj prijavio policiji, dolazili su, kaže,nešto zapisali. Odlučan je pronaći Udruženje Šapa, otići i do Gradske uprave te do drugih nadležnih institucija. (S.G. rtvze)


Princip | Arhiva etiketa | Ukrajina | 5\nNaslovna » Ukrajina » Page 5\nPočetak » Članci etiketirani sa » Ukrajina(Stranica 5)\nOd vazala do vazala: Tonija Blera pozvali da savetuje Ukrajinu\nPetro Porošenko je, poput svog srpskog kolege Vučića, pozvao bivšeg premijera Velike Britanije Tonija Blera da postane savetnik ukrajinske vlade po pitanju reformi. Bler je ukrajinskim političarima poručio da se ne bore za lične interese već za vrednosti kao što su sloboda, demokratija i želja da se služi narodu. Bler bi bio savetnik u okviru Međunarodnog […]\nUprkos dogovoru iz Minska, ukrajinska vojska nastavlja sa bombardovanjem Donbasa. Mnogi se kriju po skloništima, a neki sa decom žive po podrumima. Elena živi sa svojim šestogodišnjim sinom u jednom od ovih „bunkera”. Improvizovala je krevete uz pomoć klupa i drvenih kutija, ima električni šporet pa čak i igračke… nažalost, većinom polomljenje. Kuća u kojoj […]\nPutin poziva samoproklamovane republike Donjeck i Luganjsk da ostanu deo Ukrajine\nU intervijuu datom italijanskom dnevniku Koriere dela Sera, ruski predsednik Vladimir Putin je rekao da je osnovno pitanje u vezi sa ukrajinskim sukobom da samoproklamovane republike Donjecka i Luganjska ispoštuju dogovor iz Minska, tzv. „Minsk 2” prema kojem su spremne da ostanu deo Ukrajine. Putin smatra da je to preduslov za početak bilo kakvih bitnijih pregovora. […]\nZločini ukrajinskih nacista se nastavljaju (18+)\nNi ovog puta „Desni sektor” nije oklevao da se pohvali svojim zverstvom. Nakon napada u kojem je jedan borac DNR-a uhvaćen, a ostali ubijeni, preživeli je kažnjen odsecanjem prstiju. Uz sliku na Internetu autor se u poruci zahvalio američkoj podršci u napadu.\nStranica 5 of 8« Prvi‹ Prethodni34567Sledeći ›Poslednji »


31.05.2018. - 15:38h Autor: tportal.hr\nU slučaju da je tokom susreta torbicu spustila na pod, to bi pak značilo da ne uživa u razgovoru i želi da je dvorsko osoblje spasi, i to odmah.\nTorba odložena na sto značila bi da za svog gosta odvaja tek još pet minuta svog dragocenog vremena.\nIpak, daleko najdramatičniji znak kraljica daje prstenom. U slučaju da ga zarotira u razgovoru s nekom osobom, osoblje je iz njoj dosadne konverzacije mora izbaviti istog trena.\nKraljevski istoričar Igo Vikers pre nekoliko godina otkrio je da kraljica šalje zanimljive signale putem svoje torbice, ali i prstena. Naime, kada kraljica premešta torbicu iz jedne ruku u drugu to znači da više ne želi s nekim da razgovara na raznim protokolarnim druženjima ili zabavama. Tako zapravo signalizira osoblju da joj pomognu jer više ne želi da razgovara s tom osobom. Onda oni spašavaju stvar i to na suptilan način, pa na primer osobu koja razgovara s kraljicom u tom trenutku predstave nekom drugom, a nju oslobode sagovornika.\nVerna istom brendu torbica\nInače, engleska kraljica obožava klasične 'Launer' torbice s ručkama, a u svojoj bogatoj kolekciji ima čak više od 200 modela. Ove torbice nisu jeftine - prosečna cena jedne iznosi oko 1.750 evra, a kraljica najradije nosi model pod nazivom 'Traviata'. U njoj Elizabeta II nosi sve što joj treba: malo ogledalo, ruž, mint bombone, naočare za čitanje i naliv pero.\nZanimljivo je kako je prodaja torbica ovog brenda porasla za oko 400 posto u poslednjih nekoliko godina, a kako kažu iz "Launera", najviše iz Kine i Japana.\n"Kraljica se ne oseća potpuno odevenom ako nema svoju torbicu. Ali ako se njoj ne sviđa ono što smo napravili, ona to neće da nosi. Kraljica definitivno zna šta želi, kaže predsednik kompanije.\nMajka kraljice Elizabete II još je u 50-ima kupila svoju prvu "Launer" torbu koju je poklonila svojoj ćerki, koja je bila oduševljena dizajnom i praktičnosti ove prepoznatljive torbice i od tada joj je verna.\nKraljica ElizabetatorbaMegan MarklPrinc Hari


Zaštita geografskog porekla | Prave stvari\nUneo/la Redakcija -\t 04.05.2016. Dobro je da znate\nDugi niz godina po istom receptu ili istim procesom proizvodnje stvarate izuzetno kvalitetne proizvode. Želeli biste da svoje proizvode zaštitite, učinite ih prepoznatljivim i pokažete da su autentični. Oznaka geografskog porekla je idealno rešenje za Vas.\nZaštita oznake geografskog porekla ima za cilj da se zaštiti kvalitet i karakteristike proizvoda sa specifičnog geografskog podneblja, a koji su rezultat specifičnih prirodnih i ljudskih faktora, načina proizvodnje, pripreme i prerade proizvoda, primenjenih u strogo definisanom geografskom području. Proizvođači koji vekovima čuvaju ovakve proizvode od zaborava i uništenja, sa proverenim kvalitetom, ostvaruju čitav niz pogodnosti na tržištu. Zaštita i očuvanje ovih proizvoda je od nacionalnog značaja. Uticaj specifičnog podneblja i tradicionalni način proizvodnje, čine ih drugačijim od drugih.\nZaštita geografskog porekla, omogućava proizvođačima bolju prepoznatljivost i pozicioniranje na tržištu, zatim zaštitu od kopiranja, pa samim tim i višu cenu po kojoj će proizvod prodati. Za sve one koji žele da zaštite oznaku geografskog porekla, a ukoliko se prvi put ustanovljava oznaka, neophodno je da pokrenu postupak pred Zavodom za intelektualnu svojinu. Ovaj postupak može da pokrene svako domaće fizičko i pravno lice, njihova udruženja, privredne komore, opštine, državni organi, kao i strana fizička i pravna lica, ukoliko ispune određene uslove. Procedura za dobijanje oznake traje od godinu dana do dve godine. Prvo moraju da se definišu svojstva proizvoda koji potiče sa određenog područja, a onda se podnosi prijava. U prijavi se opisuje područje, ljudski faktor i znanja koja doprinose da taj proizvod ima poseban kvalitet. Zatim se pravi elaborat. To je dokument koji uspostavlja pravila za korišćenje oznake geografskog porekla i definiše korake i postupke za proizvođače koji žele da proizvod plasiraju na tržište.\nSuštinu standarda za proizvod čini definisanje zajedničkih pravila proizvodnje, po kojima proizvod mora biti različit od proizvoda sličnih njemu. Takođe, podrazumevaju da na osnovu njih i proizvođač i potrošač mogu zaključiti koliko je dobra njihova primena. Pored toga, pravila moraju biti dostupna svim proizvođačima. Proizvodi sa zaštićenim geografskim poreklom velika su šansa za male, kvalitetne proizvođače, jer oni time postižu konkurentnost svojih proizvoda. Kada se jednom zaštiti geografsko poreklo proizvoda, traje neograničeno. Svake treće godine se produžava uz kontrolu kvaliteta. Srbija je zemlja sa velikim potencijalom kada su ovakvi proizvodi u pitanju. To je odlična mogućnost da se razviju male, ruralne sredine i stvore brendovi koji će biti prepoznatljivi u svetu. Zaštita geografskog porekla donosi mnoge prednosti proizvođačima i samom geografskom području sa koga potiču. Proizvodi se bolje vrednuju, jer se razlikuju od drugih sličnih proizvoda, pa se potražnja za njima povećava. Oni su, zahvaljujući korišćenju ekskluzivnog imena, zakonski zaštićeni od kopiranja, a u svim delovima proizvodnog sistema, ostvaruju veću vrednost.\nTakođe, treba naglasiti da se putem zaštite geografskog porekla, stvaraju potencijali za turizam, jer se čuvaju naši stari običaji i pamte načini na koje su ljudi nekada stvarali. To je, naravno, direktno povezano sa razvojem sela i podsticanjem ljudi da ostaju u njima i privređuju na tradicionalne načine koji su se prenosili sa kolena na koleno. Pored prednosti za proizvođače, zaštita geografskog porekla donosi i brojne garancije za potrošače. Naime, ukoliko proizvod nosi oznaku geografskog porekla, potrošač je siguran da on potiče baš sa tog područja i da su njegove karakteristike vezane za način života i rada ljudi iz tog regiona. Takođe, potrošaču se garantuje i da proizvod poseduje izuzetan kvalitet, koji kontrolišu nezavisne organizacije. Inače, verifikovanje kvaliteta proizvoda sa određenog područja, najčešće i vrše upravo nezavisne organizacije.\nJedan od značajnih primera koliko je bitno zaštititi geografsko poreklo, je Ariljska malina, koja je poznata širom sveta, pa se s pravom Srbija smatra svetskom prestonicom ovog jagodičastog voća. Kada spomenemo malinu – izuzetno zdravo, ukusno voće, nazvano „crveno zlato“, prva asocijacija nam je Arilje i nepregledne poljane zasada maline. Kombinacija raznolikih karakteristika reljefa, klimatskih obeležja i guste mreže voda, stvara uslove u kojima plod maline dobija specifičan kvalitet i svojstva priznata od kupaca sa domaćeg i svetskog tržišta.\nPored povoljnih prirodnih uslova, spremnost poljoprivrednih proizvođača da prihvataju nove tehnologije gajenja ovog jagodičastog voća, omogućili su visoke prinose i zadivljujući kvalitet. Interesantno je spomenuti, da su prvi žbunovi maline u Srbiji zasađeni 1880 godine, kao ukrasne biljke po okućnicama i baštama imućnih ljudi. Robna proizvodnja maline počinje tek 1920 godine. Od nekada ukrasnih žbunova, danas smo dobili prepoznatljiv srpski brend. Malina je samo jedan od proizvoda koji su u našoj zemlji zaštićeni geografskim područjem. Pored nje, zaštićeni su i :\nUžička goveđa pršuta;\nLeskovački domaći ajvar;\nNa žalost, postoje i određeni propusti kada je u pitanju zaštita geografskog porekla proizvoda. Naime, propustili smo priliku da šljivovicu zaštitimo kao srpski brend, jer su to pre nas uradili Česi. Pored toga, Prepečenicu Manastirku, zaštitili su Nemci, pa više nemamo mogućnost ni nju da registrujemo. To su bile dve velike prilike da se rakija, koja je srpsko nacionalno piće, geografski zaštiti i da postane priznat i poznat srpski brend u svetu.\nZato, ukoliko imate ideju šta bi proizvodili ili već proizvodite proizvode na tradicionalan način, koji se izdvajaju po kvalitetu, ovo je najbolji način da budete daleko ispred konkurencije, jer je zaštita geografskog porekla i značajno marketinško sredstvo.\nPrethodni članakPasoš za evropsko tržište\nSledeći članak Dom iz snova za dva meseca


Mostovi, zna li neko gde mogu da pronadjem lepe fotose?\nMyCity » Mobilni telefoni » jel zna neko gde mogu da kupim...\nPoslao: 06 Avg 2005 23:17\njel zan neko gde ima da se kupi baterija i punjac za motorolu 720 i ?\nPoslao: 06 Avg 2005 23:58\nprobaj u Beogradu i Nishu,ne mogu nista odredjenije,ne znam odakle si.\nI Dobrodosao na MyCity.\nPoslao: 07 Avg 2005 00:03\nОдакле си прво?\nPoslao: 07 Avg 2005 22:07\npunjaca imas svuda moj savet ti je da uzmes halooglase i malo ih prelistas\nPoslao: 07 Avg 2005 22:10\nja sam iz krusevca.hvala.al to ustvari nije za mene.to treba jednom mom prijatelju.on studira u bg-u.kaze da je trazio tamo po nekim radnjama al bez uspeha.\nPoslao: 07 Avg 2005 22:31\nu halooglasima ja mislim da ima jedno 20 strana sa oglasima radnji tu bi trebo telefon u ruke i da ih zove redom\nUkupno su 728 korisnika na forumu :: 42 registrovanih, 8 sakrivenih i 678 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Predstavljen sponzor simpozija TImod 2019 - TImod\nPrvog dana Četvrtog međunarodnog simpozija tekstilnog inžinjerstva i modnog dizajna, TImod 2019, predstavljen je sponzor Simpozija, kompanija Rigo d.o.o iz Slovenije.\nRigo d.o.o. je privatna kompanija koja se bavi prodajom šivaćih mašina više od 20 godina. U ponudi imaju i mašine za vezenje, mašine za lasersko graviranje, kao i opremu za peglanje u domaćinstvu. Prodaju i rabljene modele šivaćih mašina i mašina za vezenje. Također, nude servis i opću obnovu industrijskih šivaćih mašina. Jedina su firma u tekstilnoj industriji koja se redovno nalazi na listi slovenačke Gazele.\nU razgovoru za naš časopis predstavnik kompanije Rigo d.o.o., gdin Nejc Zupančič, istakao je da su proizvodi ove kompanije, ustvari, proizvodi poznatih svjetskih brendova, te da klijenti imaju potpuno povjerenje u njihov rad, što ih izuzetno raduje. „Naši proizvodi su proizvodi poznatih svjetskih brendova. Za sve što prodajemo dajemo servis, a naši klijenti imaju pouzdanje u nas, i to je jako bitno. Razvoj ide velikom brzinom i zadovoljni smo dosadašnjim radom, ali, naravno, uvijek može bolje. Činjenica da svaku godinu imamo veću prodaju i više klijenata, dokaz je da su klijenti prepoznali naš kvalitet“, ističe Nejc Zupančič, iz kompanije Rigo d.o.o.\nVrijedno je napomenuti da ova kompanije prepoznaje rad pojedinaca u tekstilnom sektoru. S tim u vezi, prepoznali su i kvalitet simpozija TImod te odlučili biti sponzor ovog Simpozija. Tom prilikom će pokloniti izuzetno vrijedne mašine najboljim učenicima na takmičenju za učenike srednjih škola tekstilnog i kožarskog usmjerenja, koje će biti održano drugog dana Simpozija, 26. aprila 2019. godine.


ZZJZ: Registrovano manje obolelih sa simptomima gripa — ZoomUe\nZZJZ: Registrovano manje obolelih sa simptomima gripa\nby Marija Vranic · februar 12, 2019\nUŽICE – U Zlatiborskom okrugu, u periodu od 4. do 10. februara, registrovan je 1171 pacijent sa simptomima sličnim gripu, dok je taj broj u periodu od 28. januara do 3. februara bio 1382, saopšteno je iz Zavoda za javno zdravlje Užice.\nKako se navodi, najveći broj obolelih je u uzrasnoj grupi od 30 do 64 godina, a Zavodu je u toku prethodno dve nedelje prijavljeno 15 obolelih sa teškom akutnom respiratornom infekcijom.\nNa Infektivnom odeljenju Opšte bolnice Užice trenutno je hospitalizovano 40 pacijenata koji imaju simptome slične gripu, dok je pet pacijenta smešteno na Centalnu intenzivnu negu koji su životno ugoženi, saopšteno je iz Zdravstvenog centra Užice.\nPosete u svim bolnicama u Zlatiborskom okrugu zabranjene su zbog gripa.\nTags: gripZavod za javno zdravlje Užice\nĐetinja nije za kupanje\nby Marija Vranic · Published avgust 27, 2018\nU Zlatiborskom okrugu 30 hiljada potrošača bez struje\nby branko · Published mart 6, 2015\nZlatibor predstavlja potencijale na sajmu u Berlinu\nby Marija Vranic · Published mart 7, 2019\nNext story Šest medalja za plivače Slobode\nPrevious story Sneg u novovaroškom kraju otežava saobraćaj (VIDEO)


Odigrano je sinoć i preostalih šest utakmica petog kola evropske fudbalske Lige prvaka u grupama E, F, G i H. Aktuelnom prvaku Evrope visi evropsko proljeće. Redsi su remizirali sa Napolijem na...\nVečeras će biti kompletirano 5. kolo grupne faze evropske fudbalske Lige prvaka. Na programu su utakmice u grupama E, F, G i H. U Grupi E igraju vodeći Liverpool koji ima 9 bodova i Napoli koji je...\nSinoć su odigrane prve utakmice 5. kola grupne faze evropske fudbalske Lige prvaka. Igrale su se utakmice po grupama A, B, C i D. Derbi kola odigran je u Madridu, u Londonu smo vidjeli veliki...


Migranti delili kolače u znak zahvalnosti za gostoprimstvo - juGmedia\nMigranti delili kolače u znak zahvalnosti za gostoprimstvo\nMigranti iz Prihvatnog centra u Vranju danas su organizovali akciju u centru grada povodom prvog dana proleća i početka Iranske godine (Novruz), u okviru koje su delili kolače Vranjancima u znak zahvalnosti što su se pokazali kao dobri domaćini.\nZamenik gradonačelnika Nenad Antić, kaže da „postoji izuzetna saradnja Grada sa migrantima koji su prihvaćeni kao deo lokalne zajednice“.\n„Pokazali smo im da su dobrodošli, a oni su danas poklanjali prolaznicima kolače koji su sami napravili, da nam pokažu da smo dobri domaćini. Time su pokazali da delimo iste vrednosti, a to su porodične vrednosti i ljudskost“, ističe Antić.\nOvu aktivnost organizuje Međunarodna organizacija za migracije (IOM) u okviru Podrške Evropske unije upravljanju migracijama u Srbiji.\nLeskovački osnovci ulepšavali park na Hisaru\nLESKOVAC - Predviđeno je uređenje trotoara sa istočne strane ulice, na potezu od glavne gradske Pošte do ukrštanja sa ulicom Miloša Obilića. (više…)\nU Nišu prevoz poskupeo od 5 do 15 dinara\nNIŠ – Od sutra, 15. decembra, cena pojedinačne karte za gradski prevoz u prvoj zoni biće skuplja za pet dinara i iznosiće 50 dinara. Pojedinačna…\n50 nijansi leskovačkog Holivuda\nOd Leskovačkog LIFFE smo napravili filmski festival kojim se ponosi ceo region, što možda i nije čudno, s obzirom kolika je plejada više i manje…\nZamena identiteta :\n21.03.2019. u 17:30\nMigranti su „dobri domaċini u Vranju“? Joj, naopako! Pa zar nije domaċin onaj koji živi tu, autohtono stanovništvo? E, Vranjanci moji, ta siċa od para od EU projekata i migranti ċe da vas asimiliraju.\n21.03.2019. u 20:12\nNiko u Evropi nece biti srecan od emigranata sigurno , bice i naopako i strasno . Bog nek nam je u pomoci .


Pošalji komentar - SRPSKI BASKETAŠI PRESREĆNI: Držali smo se zajedno, zasluženo zlato | Novosti.rs\n13. 09. 2021. u 10:55\nBASKETAŠ Srbije Dejan Majstorović rekao je da je ceo tim odigrao na viskom nivou i da je fenomenalan osećaj posle osvajanja treće uzastopne titule šampiona Evrope.\nkošarka Sport basket Basket 3h3\nSRBIN KOJI JE BROJ JEDAN, A NIJE ĐOKOVIĆ: Ubljanin Strahinja Stojačić najbolji basketaš sveta\nNAJNOVIJA lista najboljih basketaša sveta donela je novo ime na broju jeda, - to je srpski reprezentativac i član Uba Strahinja Stojačić\n01. 11. 2021. u 16:53\n"DOBRO MI JE SVE DOK POBEĐUJEMO: Jokić ponovo blistao u pobedi Denvera\n11:00 ODLAZAK DOBROGA VLADIKE: Tuga u porodici Vranić u Runjanima, koje je episkop Lavrentije podržao da naprave novi dom\n11:00 ALEKSANDAR DUGIN: Crvene linije su povučene, između Rusije i Zapada stvoren je suštinski i nepovratan jaz\n11:00 NA VEZI SA SVETOM, A NIKAD SAMLJI! Veliki srpski književnik Radovan Beli Marković (1947-2022) rado je i često govorio za "Novosti"\n10:59 EU ĆE TRAŽITI OBJAŠNJENJE VAŠINGTONA: Borelj - "Mi ne planiramo takve akcije"\nEvropska unija će tražiti objašnjenje od Stejt departmenta zašto Vašington organizuje evakuaciju Amerikanaca iz Ukrajine, saopštio je šef diplomatije EU Žozep Borelj.


koristite ADSL Internet do kraja godine za samo 1 dinar mesečno! Sve što treba da uradite je da izaberete jedan od četiri ADSL paketa iz naše ponude: prijavite se pozivanjem Kontakt centra 9813 ili 064/789, ili direktno u jednoj od poslovnica Telekoma Srbija.\nADSL start 256 Kb/s 999,00 din. + PDV = 1.178,82 ADSL 1 0,5 Mb/s 1.208,00 din. + PDV = 1.425,44\nDa sam znala, danas bi ovaj prošao ki audi jedan... ... pif, uplatih danas... Ali doChiChe majstor uskoro, ohoho Citat


Izlet Đavolja Varoš 2021\nJednodnevni izlet ~ autobuski prevoz\nTermin putovanja: 13.06./25.07./08.08.2021.\nCENA ARANŽMANA PO OSOBI: 2 400,00\n1. dan BEOGRAD – DJAVOLJA VAROŠ\nPolazak sa dogovorenog mesta u ranim jutarnjim časovima (oko 6h) sa parkinga SC Milan Gale Muškatirović Dorćol. Putovanje autobusom ka Đavoljoj varoši i obilazak jedinstvenog spomenika prirode koji je ušao u finalni izbor 7 novih čuda prirode. Tamo se, u “Đavoljoj” i “Paklenoj” jaruzi nalaze 202 zemljane figure, različitih oblika i dimenzija, visine od 2 do 15 m, širine od 0,5 do 3 m, sa kamenim kapama na vrhu. One nastaju kao rezultat specifičnog erozivnog procesa koji traje vekovima. Figure se obrazuju, rastu, menjaju, skraćuju, postepeno (vrlo sporo) nestaju i ponovo stvaraju.Ovaj geomorfološki fenomen je jedinstven u našoj zemlji i vrlo redak u svetu. Nakon obilaska sledi pauza za ručak na samom lokalitetu. Sledi odlazak do Kuršumlije. Poseta Manastiru Sv. Nikole, najstarija zadužbina Stefana Nemanje i predstavlja jedan od najstarijih spomenika monumentalne srednjovekovne arhitekture u Srbiji. Nastavljamo ka manastiru Presvete Bogorodice koji se nalazi na ušću Kosanice u Toplicu, 800 metara nizvodno od manastira Sv. Nikole. Stefan Nemanja je ovaj manastir posvetio svojoj ženi Ani koja je jedno vreme njime upravljala. Nakon obilaska polazak za Beograd u popodnevnim časovima.\n- prevoz autobusom turističke klase na relacijama navedenim u programu (visokopodni, sa klimom, TV-om i audio opremom);\n- ulaznice za spomenik prirode “Đavolja varoš”- 350,00\nĐavolja varoš izlet Đavolja Varoš Spomenik Prirode Đavolja Varoš Legenda Đavolja Varoš Kuršumlija\n© BG Autentik / Ukupno poseta: 1321861\tjuče: 2164\tdanas: 289 / SiteMap