Sreća je zdravlje: Bio Una-moje zdravo otkriće\nNedavno sam surfovala po netu u potrazi za zdravim grickalicama, keksićima i prirodnim sokovima i na moju veliku radost oduševila sam se što sam naišla na kompaniju Bio Una iz Novog Sada, to me je dodatno obradovalo. Na još veću radost ljubazni predstavnik kompanije pristao je na jednu malu saradnjicu sa mojim blogom i dovezao mi lično 2 paketa proizvoda,u prvom paketu bili su Bio Cookies raznih ukusa, a u drugom 100 posto prirodni sokovi, od maline, aronije i višnje. Moram vam reći da su me pakovanja keksića odmah oborila sa nogu, prelepa su,predivnih boja, ali sadržaj me je posebno iznenadio i tome posvećujem ovaj post a biće ih još i o nekim drugim ukusima, degustacija je još u toku :)\nŠta kaže proizvođač:"Od 1996. “Bio Una” - jedna od prvih organizovanih maloprodaja zdrave hrane na području Vojvodine. Prateći trendove zdrave ishrane, koje je počelo da iziskuje još veću raznovrsnost zdravih proizvoda i mi smo širili svoj asortiman, birajući samo najbojle iz prirode. Proširili smo svoje poslovanje do obima veleprodaje proizvoda zdrave hrane, kao i proizvodnju sopsvenih artikala. : Musli, šlag, dekstrozu, fruktozu, mleveni mak, kandirano voće, rogač, cimet, čokoladu u prahu, mleko u prahu, a pokrenuli smo proizvodnja sokova hladnim ceđenjem voća i povrća."\nOpširnije o njima možete videti na njihovom sajtu http://www.bio-una.com/maloprodaja.html\nPrvo što sam ja degustirala sa mojim ukućanima bio je sok od maline i Bio cookies od brusnice. Na prvi gutljaj ja zaista nisam znala da ovako nešto postoji na tržištu sokova. Odavno ništa ne pijem sem obične vode, ili sama cedim limun i grejp i pijem nezaslađeno ili sa kašikom meda. Svaki sok koji sam i probala da pijem smetao mi je, ili je pun šećera ili nekih veštačkih boja. Zato je ovaj sok od maline zaista za mene jedno veliko otkriće, imate osećaj zaista kao da jedete maline i to onako sveže, sok malo kisi taman koliko i one same i izuzetno osvežava. Muž,majka i ja smo se složili da je ovo najbolji sok koji smo ikad pili mada još višnja i aronija čekaju svoj red za probu. Cenu ovog soka zaista ne znam tačno, pretpostavljam da je malo veća od cene sokova koji se kupuju, ali dobro razmislite pre nego što posegnete za nekim gaziranim sokom recimo o svom zdravlju. Ljudi gomilu novca troše na neke totalno nezdrave navike a kad je zdravlje u pitanju teško im je da izdvoje neku sumu novca, a niko ne pomisli koliko je zdravlje važno i koiko je nažalost skupo, više vas košta lečenje nego preventiva, a ovaj sok zaista nije običan sok, ovaj sok je zdravlje za vaš organizam.\n"Malina predstavlja velikog saveznika u zdravoj ishrani. Ova voćka je bogata vitaminom C, a takođe sadrži i vitamine B kompleksa, kao i brojne minerale, pa se smatra jednim od najukusnijih narodnih lekova.Maline, pored svog lekovitog dejstva, pružaju veliko zadovoljstvo pri konzumiranju, pa se rado koriste u ishrani u vidu sokova, marmelada, sirupa, dok poslasticama pružaju bogatu aromu."\nPakovanje soka je elgantno,u staklenoj ambalaži i sadrži 0,7 l što je jako važno 100% sveže ceđene maline.\nBio cookies brusnica je savršen keksić i što me je najviše oduševilo nije suv kao svi ostali na koje sam naletala u prodavnicama zdrave hrane. Pakovanje je prelepo, tj. kutijica a unutar kutije je još i papirno pakovanje koje je dobro zatvoreno. Brusnicu inače volim tako da nije čudo što mi se keksić dopao još plus kad znam da je zdrav izbor za osladiti se, i kad nakon degustiranja vidim da mi ne smeta i ne nadima me,moje zadovoljstvo ovim keksićem je još veće. Slatkiše sam kao i sokove davnih dana izbacila iz ishrane, ponekad kad se zaželim pojedem neku malu čokoladicu ili keksić ali uglavnom mi nakon konzumiranja ne prija pa se uvek pokajem. Još jedno iznenađenje je bilo da je moj muž bukvalno smazao par komada sav oduševljen a on inače zaista nikako ne voli keksove a naročito ne te koji se mogu nabaviti u prodavnicama zdrave hrane.\nKeks je postan, a sastav je sledeći: Pravi se sa heljdinim integralnim brašnom, ovsenim pahuljicama i brusnicama. Kombinacija čokoladnog i voćnog ukusa, blagotvorno dejstvo biljnih vlakana i antioksidantna dejstva brusnice. Bez transmasnih kiselina! Pakovanje je od 150 grama.\nPošto smo prvu kutijicu smazali u minuti odmah smo posegnuli za drugom, ukusa jabuka i spelte. Ja jabuke ne podnosim odmah da kažem ni sok, ni voćku, ni u kolaču baš nikako iako znam da je izuzetno zdrava. U ovom kolačiću uopšte mi nije zasmetala, što sam se čudila i ja kao i ukućani koji znaju za to. Keksić je lep, ukusan, lagan, topi se ustima, npr. ja sam ga večerala danas u kombinaciji sa mlekom po starom dobrom principu-umočiti keksić u mleko i baš mi je prijalo. Ni ova kutijica nam nije mnogo potrajala pa ćemo već sutra navaliti na ostale :). Pravi se od svežih domaćih jabuka i integralnog brašna od spelte. Za one koji ne znaju šta je spelta,ja prva nisam znala mogu pročitati na slici ispod.\nOvo su moji prvi utisci a biće ih još jer me čeka još par divnih ukusa za degustirati i uživati u njima, isto tako se nadam da ste vi uživali čitajući ovaj post i da ćete svakako probati neke od ovih proizvoda koje možete kupiti u prodavnicama zdrave hrane. Keksiće pored ovih u preslatkim kutijicama možete kupiti i u rinfuzi. Takođe možete posetiti zvaničnu FB stranicu ovog brenda i pobliže se upoznati sa asortimanom BioUna-prirodom do zdravlja\nKatarina Stamenic 09. септембар 2014. 02:53\nBaš su slatki keksići. Probaj da nabaviš samu speltu i da je jedeš u mleku, njammmm... :)\nTijana I. 09. септембар 2014. 03:13\nDala si mi super ideju,često imam problem sa večerom pa bi ovo bio dobar izbor :) Keksići su neopisivo lepi ,meki i iznenađujuće sočni :)\nMiličica 09. септембар 2014. 04:45\nTijana, ovaj post mi je naterao vodu na usta, mmmmmm :) I hvala ti što svoje zdravo otkriće deliš sa nama, ja za Bio Una proizvode nisam čula do sad! Reci mi da li znaš gde se u Beogradu mogu nabaviti?\nTijana I. 09. септембар 2014. 06:27\nMiličice moja draga,ja sam upravo pisala predstavniku i zamolila ga za tu info gde se može naći u BG pa čim mi javi ja javljam tebi :) Drago mi je da ti se doapda,ali dok ne probaš nećeš znati jer nijedna reč ne može da objasni koliko su NJAM :D\nMiličica 09. септембар 2014. 10:24\nHvala ti na odgovoru :) Svi željno isčekujemo informaciju :)\nLe prettiness 09. септембар 2014. 09:03\nOvo moram probati! Javljaj gde da ih nađemo u Bgu :D\nTijana I. 09. септембар 2014. 09:12\nNaravno,čim saznam prosleđujem vam,i mnogo mi je drago da vam se dopada i da ste zainteresovane za zdravu hranu :)\nJasenka Golać 09. септембар 2014. 13:04\nBaš bih voljela da se ovi proizvodi mogu kupiti i u Bosni! Molim te provjeri da li imaju zastupništvo i za ovaj dio svijeta! :) Izgleda jaaako mljac!\nTijana I. 10. септембар 2014. 00:39\nNadam se da ću dobiti uskoro spisak gde se sve mogu kupiti pa ću vam ga proslediti,hvala za komntar :)\nTijana I. 10. септембар 2014. 06:51\nBio Shop Jana Banja Luka\nPriroda Banja Luka\nZa sada samo te 2 radnje kako kažu proizvođači :)\nTijana I. 10. септембар 2014. 05:02\nPodatak koji sam za sada uspela da saznam a odnosi se na prodajna mesta u BG :\nNEVEN BIOCENTAR (ulica Beogradska i Decanska)\nAMOR LOOK (Dzordza Vasingtona 8)\nVAN TRADE (S. Markovica)\nJELKICA (bul. Zorana Djindjica 93)\nj. mirosavic 11. септембар 2014. 03:42\nGde mogu da nađem u Subotici?\nTijana I. 11. септембар 2014. 10:11\nČim saznam javljam ti :)\nNatasin Kutak 19. септембар 2014. 04:26\nJa bas tragam za zdravom hranom, posebno keksicima, ova je kompanija stvorena za mene! :) Mooram podhitno da probam,ali one sa lavandom i cokoladom :)\nTijana- SJZ 19. септембар 2014. 04:30\nUpravo ti su mi omiljeni mada je teško odlučiti se :) Ne znam da li si videla u toku je nagradna igra gde možeš osvojiti paketić,pa prijavi se ako nisi do sad :)\nTatjana Petrovic 24. септембар 2014. 01:28\nKeksici su i zdravi i ukusni,steta samo sto ih nema u radnjama kod mene\nTijana- SJZ 24. септембар 2014. 01:36\nPogledaj i zatraži u boljim i većim prodavnicama zdrave hrane ili im predloži da ih nabave :)\nLolin svet 25. септембар 2014. 04:26\nCokoladni keks je fantazija ;)\nTijana- SJZ 25. септембар 2014. 06:57\nA ostali? :) Baš mi je drago da si zadovoljna :)\nAgata Kris 25. септембар 2014. 14:34\nTrazila sam ih danas u Neven Biocentru ali prodavacica nije imala pojma o cemu pricam a silno sam zelela da ih probam.\nMoracu da ih potrazim na drugom mestu jer deluju preukusno :-)\nTijana- SJZ 26. септембар 2014. 00:21\nBudi uporna,gledaj u boljem snabdevenim prodavnicama zdrave hrane,verujem da ćeš naći i isplatiće se,divni su :)\nTatjana Petrovic 15. децембар 2014. 07:49\nKolacici su super,svojevremeno sam ih probala,jela,ali ih nesto sad kod nas nema ni u prodavnicama zdrave hrane,inace meni se svi dopadaju,ali mozda najvise oni sa brusnicom.\nTijana- SJZ 16. децембар 2014. 02:02\nMeni su najlepši lavanda i čokolada pa onda ti sa brusnicom a svi ostali dele treće mesto,predivni su :)


POARO BI ZNAO – SELEKCIJA KADROVA - MCB POARO BI ZNAO – SELEKCIJA KADROVA - MCB\nPoaro bi znao kako se to radi.\nJednom mi se u rukama našao test upotrebljen tokom procesa selekcije kandidata, tačnije, tokom formiranja najužeg kruga onih koji će biti intervjuisani. Bio je to test opšte kulture; oko dvadesetak pitanja – sećam se, jedno se odnosilo na rane Pikasove radove, drugo na religije u Indiji i tome slično. Nesretni kandidat koji je uspeo da “prošvercuje” test nije upisivao Filozofski fakultet, niti je aplicirao za TV voditelja – imao je 19 godina, upravo je završio srednju ugostiteljsku školu i pokušavao je da se zaposli kao konobar u jednom malom hotelu u unutrašnjosti. Menadžment hotela procenio je da je upravo to bio način da odaberu najbolje, a ja sam se pitala da li su “najbolji” do kojih su došli ovim putem umeli da nose poslužavnik.\nSvrha svake regrutacije i selekcije kandidata, u svim kompanijama, na svim meridijanima, je ista – privlačenje, prepoznavanje i konačno angažovanje najboljih ljudi za nas koje možemo da imamo u datom trenutku. Uz podrazumevano uvažavanje etikom i zakonima predviđenih zabrana diskriminacije, oni koji regrutuju nove kadrove kao prioritet moraju da imaju interes kompanije. U tome nema ničega ružnog ili sramnog. Uostalom, ništa drugačijim motivima poslodavci nisu bili vođeni u odabiru ljudi ni vekovima unazad. Sigurno je da je i majstor, vlasnik zanatske radnje, rešen da zaposli šegrta, imao želju da to bude neko dovoljno talentovan, vredan i motivisan da nastavi posao koji je on započeo.\nPrivilegija današnjih mnogoljudnih i u svim segmentima rada razvijenih korporacija jeste u tome što sebi mogu da priušte specijalizovana HR odeljenja (često i sa posebno razvijenim podsegmentom uskospecijalizovanim za regrutaciju) ili da taj posao povere HR agenciji sa iskustvom u toj oblasti. Sasvim opravdano obimom zapošljavanja i potrebom da se tim poslom neko bavi sistematično, privilegija se ogleda i u tome što u recruitment odeljenjima i HR agencijama rade ljudi od struke koji poznaju metode i alate koji olakšavaju da se dođe do željenog cilja. Navedimo ključne:\nProfesionalci u ovoj oblasti obučeni su da vode strukturirane intervjue iz kojih bi trebalo da se stekne dobar uvid u iskustvo, dosadašnje rezultate i potencijale kandidata, i tako dobije realna predikcija njegovog potencijalnog doprinosa.\nZnačajno mesto ima i testiranje, koje je tokom prethodnih decenija postalo često primenjivan alat u praksi. Na našem tržištu postali su dostupni različiti testovi globalnih HR kompanija kojima se “meri” profil ličnosti, njegovih potencijala, procenjuju aspiracije ka pojedinim oblastima rada i na osnovu toga dobija procena performansi kandidata na konkretnom radnom mestu. U primeni su testovi opštih i specifičnih sposobnosti, a kao dragocen alat, najčešće još uvek u in house produkciji, primenjuju se i testovi znanja koji su posebno korisni pri odabiru kandidata za radna mesta za koja je potrebno teorijsko i praktično znanje proverljivo na ovakav način (primer za to su pravni poslovi, poslovi u finansijama i controllingu). Ovakvi testovi podrazumevaju visok nivo stručnosti u specifičnoj oblasti onih koji ih kreiraju i jasno je da to nisu HR ljudi, već kolege iz drugih funkcija za koje se odabir i obavlja.\nTreći važan alat, često superioran u smislu kvaliteta predikcije u odnosu na prethodne, jeste set praktičnih zadataka kojima se simuliraju uslovi radne situacije, najsličnije onoj koju podrazumeva radno mesto za koje obavljamo odabir (najbolji primer za to jeste simulator kokpita aviona, koji mora proći svaki pilot pre nego što mu se povere putnici). Dobro postavljene skupine zadataka kombinovane sa adekvatnom baterijom testova u tzv. Assessment centrima proveravaju kompetencije kandidata kako u individualnom, tako i u timskom radu, i na taj način daju najjasniji uvid u budući rad kandidata. Nedostatak Assessment centara je u tome što metodologija podrazumeva veći utrošak vremena, pa samim tim i novca nego prethodne metode, pa se preporučuje da se primenjuje selektivno, odnosno samo onda kada postoji potreba za tim.\nIako važi da je interes kompanije u procesu selekcije na prvom mestu, svim učesnicima trebalo bi da bude jasno da on mora da se vodi tako da se uvaži dostojanstvo svakog kandidata, kako onog koje će biti odabran tako i svih onih za koje se nismo opredelili. Ovo se naročito odnosi na velike korporacije koje imaju ozbiljnu i planiranu fluktuaciju kadra (maloprodaje, lanci restorana brze hrane…) gde na hiljade kandidata godišnje prođe kroz njihov njihova odeljenja za regrutaciju. Veoma je važno da svi iz procesa izađu sa jednakim, ako ne i većim poštovanjem za kompaniju nego što su ga imali pre no što su u nju ušli. Jer, sem što su kandidati, oni i njihove porodice, kao i njihovi prijatelji, potencijalni su potrošači istog tog brenda.\nOčekivanje je da će, vođeni ciljem odabira najboljeg kandidata i “naoružani” svim tim instrumentima procene, timovi za regrutaciju uvek praviti dobar odabir. Nažalost, u praksi često nije tako.\nKad forma ubije suštinu\nNeretko se dešava da kompanije, u želji da standardizuju proces selekcije i proveru svedu na poredive parametre, koriste iste alate u proceni kandidata, bez obzira na poziciju za koju oni apliciraju i specifične kompetencije koje radno mesto podrazumeva. Apsurdno, redovno se dešava da se baš te specifične kompetencije, koje su ključne za budući kvalitet rada, uopšte ne proveravaju. Tako u praksi imamo slučajeve da sredovečni kandidati za poslove u računovodstvu, čija se najveća vrednost i potencijalni doprinos ogledaju upravo u iskustvu koje sa godinama nose, eliminišu na osnovu IQ testa i testa ličnosti, a da im se stručno znanje ne uzima u razmatranje, ili da se prevodioci podvrgavaju proveri numeričke inteligencije, a da se pri tom od njih ne zahteva prevod teksta. Veoma je diskutabilno šta je “sito” te provere i u jednom i u drugom slučaju propustilo, a šta odbacilo kao nepodobno.\nPrimena pogrešnih instrumenata u selekciji nekada i nije posledica standardizacije procesa, već nečije pogrešne procene toga “šta želimo da vidimo na osnovu provere.” Primer za to je nesrećni konobar iz uvoda ovog teksta. Ali nije i jedini. Bilo da tu odluku donosi HR direktor ili neko drugi iz menadžmenta, rezultat je isti – alati postaju kontraproduktivni jer njima merimo pogrešne stvari, nerelevantne za kvalitet nečijeg rada u datoj oblasti, i još gore, kao epilog imamo negativnu selekciju.\nKad ne znamo šta hoćemo\nDrugi čest problem u praksi jeste da se profil pozicije ne precizira, ili se precizira pa se u tome ne bude dosledan. Neretko se dešava da se HR odeljenjima definiše zahtev koji kasnije biva preinačen, a da je proces odabira već uveliko u toku, pa tako više “ne tražimo nekog ko će se baviti prodajom, nego prodajom i logistikom” i nalik tome. Ponekad su ove izmene “u hodu” nužne zbog dinamičnog razvoja, ali vrlo često iza ovoga stoji haotičan pristup upravljanju. Ne treba posebno naglašavati kakav uticaj ovo ima na finalni rezultat selekcije.\nKad instrumenti procene postanu sami sebi svrha\nHR ljudi ponekad umeju da se “zaljube” u svoje alate i onda besomučno izlažu kandidate brojnim i dugotrajnim proverama, verujući da će time minimalizovati grešku. Rezultat toga može biti upravo suprotan – da se dobije ogromna količina nerelevantnih podataka o velikom broju ljudi i u tome izgubi realan uvid u ono što je zaista bitno. To što je “otkriveno” da je kandidat za mesto računovođe anksiozan ili slab na polju verbalne inteligencije nikako ne znači da će biti loš i neodgovoran na zadatku koji mu se poverava. Sekundarna posledica ovih detaljnih provera jesu iscrpljeni i ogorčeni kandidati koji iz kompanije izlaze sa komentarima: “Samo nam bris iz grla nisu tražili”, a neretko će upravo oni najbolji odustati tokom tog mukotrpnog procesa.\nSindrom “Ti si došao kod mene da tražiš posao”\nU vezi sa prethodnim, čest je i slučaj arogantnog nastupa. On se ne ogleda samo u preobimnoj primeni raznoraznih alata, a da se pritom ne uvažava vreme kandidata. Neretko se loša organizacija procesa u kompaniji reflektuje i na proces selekcije tako što se u njega uvode brojni, prethodno nenajavljeni intervjui sa menadžerima koji na njih dolaze nepripremljeni, često i nezainteresovani za sam ishod – čime, a da toga nisu svesni, ogoljavaju istinu o načinu odlučivanja u kompaniji u kojoj niko ne želi da preuzme odgovornost.\nI konačno, arogancija je ponekad prisutna i u samom nastupu u neposrednoj komunikaciji. Čak i danas, u vreme velikog deficita novih radnih mesta, uvažavanje ljudi koji u kompaniju dolaze prvi put trebalo bi da proizađe iz elementarne, dobre lične i korporativne kulture. Ali, u praksi nije uvek tako.\nRizik da ćemo za upražnjeno radno mesto izabrati pogrešnog čoveka u najvećoj meri otklanjamo ako se umesto za eksternu opredelimo za internu regrutaciju. Jer, nema bolje provere od dugogodišnjeg iskustva u radu sa nekim. Ujedno, ukoliko imenovanje podrazumeva i unapređenje, to je onda dodatna motivacija za odabranog, a jasna poruka svim kolegama da je kretanje u karijeri moguće, kao i da će zalaganje jednom biti nagrađeno. Zato se najpre osvrnite oko sebe, jer možda se upravo tu nalazi “najbolji kandidat” za upražnjenu poziciju.\nNo, kako bi onda trebalo prići tome da bi se ostvario dobar rezultat?\nProces selekcije ne bi trebalo da ima više od četiri kruga, od kojih je četvrti onaj na kojem se donosi konačna odluka i definišu uslovi sa odabranim kandidatom. Ako je neophodno da nekog kandidata vidi veći broj menadžera, sasvim je u redu da svi oni prisustvuju intervjuu i postave sva pitanja koja su im važna da bi kasnije doneli ispravnu odluku.\nPodrazumeva se da svi kandidati koji ne prođu u nekom od krugova o tome na adekvatan način i u adekvatnom tonu budu informisani. Takođe se podrazumeva i da svi kandidati tokom procesa selekcije u svakom smislu budu tretirani sa poštovanjem.\nNe-HR funkcije treba da znaju da će kvalitet selekcije direktno zavisiti od toga kako oni definišu zahteve radnog mesta i kompetencije koje na njemu traže. Na HR ljudima je da iz definisanog zahteva promišljeno odaberu set alata, i pitanja u intervjuu postave tako da “gađaju” upravo one kompetencije koje su relevantne za uspešnost budućeg kolege. Ukoliko im je potrebna stručna podrška kolega iz funkcija u proceni tehničkih (stručnih) kompetencija, ne bi trebalo da se ustručavaju da je potraže.\nI konačno, najvažnije je da se na početku odabira jasno precizira koje kompetencije treba da ima budući kolega ili koleginica, da se sa tim upoznaju svi učesnici u procesu selekcije i da se ne izgubi fokus sa toga. Samo tako će sva pitanja u intervjuima, svi testovi i druge vrste provera kandidata služiti pravoj svrsi.\nI… bilo bi lepo da možemo da kažemo da ako se sve ovako uradi, “najbolji” od ponuđenih je zagarantovano naš. Nažalost, i alati i ljudi greše. Neke karakteristike, kao što su posvećenost radu ili poštenje nije lako proceniti, a kao neprimećene one mogu imati opasne posledice. Ako tome pridodamo da su neki kandidati veoma vešti u obmanjivanju i prikrivanju loših karakteristika, dok se oni drugi, budući “dragulji” u organizaciji, ne otkrivaju “na prvu”, finalni uspeh selekcije u ogromnoj meri će zavisiti od najsofisticiranijeg mernog instrumenta kojeg u procesu selekcije imamo – čoveka koji vrši odabir. Zrelost njegove ličnosti, njegova mudrost i pronicljivost imaće presudnu ulogu u tome da se u našim redovima nađu pravi ljudi. On bi trebalo da ume da potisne svoj ego, da umereno priča, postavlja prava pitanja, aktivno sluša, dobro opaža i da iz svega što čuje i vidi donosi mudre zaključke relevantne za “slučaj koji mu je poveren.”\nOvih dana gledam reprizu serijala o Herkulu Poarou – on bi sigurno bio odličan regruter.\nAutor teksta je Biljana Duković, HR direktor, NIS.\nControlling, Controlling magazin #02, Human Resources\nControlling, Human Resources, Selekcija kandidata\n« Trikovi u Excelu 81. deo – Učinite ikonice koje najčešće koristite vidljivim Fabrika – Saluti di Italia (Dobri restorani u Beogradu) »


Naslov: Saša Matić Ned 19 Feb - 0:03\nNjegov put do zvezda\nSaša Matić, mladi pevač koji se munjevitom brzinom probio do zvezda isključivo odličnim glasom i dobrim pesmama, jedan je od omiljenih na estradi. Ne postoji osoba koja je ikada osporila njegove vokalne i muzičke kvalitete, a iako je veoma mlad može da se pohvali najvećim bogatsvom – ima mnogo prijatelja i divnu porodicu. Ostvario je neke snove, a svoju životnu priču započinje ovako:\n- Rođen sam 26. aprila 1978. godine u Drvaru. Tamo sam živeo sa bratom blizancem Dejanom, mamom Dragicom i tatom Zoranom, sve dok nismo došli u Beograd. I onda je sve počelo. Pošao sam u muzičku školu, odsek klavir. Završio sam nižu i srednju muzičku školu u Zemunu, a na Akademiju nisam hteo, iako sam mogao. U to vreme bio sam vanserijski talanat. Čak sam u šestom razredu muzičke škole proglašen za najbolju interpretaciju izvedenog ispitnog programa u muzičkoj školi «Kosta Manojlović». Na gradskom takmičenju u Beogradu osvojio sam drugo mesto... Ali po prirodi sam kampanjac, pa sam se za sve pripremao u minut do dvanaest. Od malena sam slušao zabavnjake i narodnjake, uvek išao na sve koncerte, bilo to u Drvaru ili Beogradu, od Riblje čorbe do Halida Bešlića.\nPremda je odrastao u rok en rol generaciji, Saša je od malih nogu voleo narodnu muziku. Seća se prve pesme koju je odsvirao i otpevao...\n- Kada sam bio klinac, bila je aktuelna pesma «Pozdravi je pozdarvi» od Miroslava Ilića. To je jedna od prvih pesama koju sam «skinuo» na harmonici koju sam dobio od bake na poklon. Bila je to mala ruska harmonika koja je imala samo 16 basova. Druga pesma je bila «Druže Tito, mi ti se kunemo», ipak sam ja iz Drvara, ha, ha, ha! Od početka sam furao narodnjake. Tada su sve pesme bile hitovi, i zabavne i narodne, sve sam ih voleo. I sada u mojim pesmama ima i pop zvuka. Možda ja ubacim više narodnjačkih trilera, ali sebe ne mogu da svrstam ni u klasičnog narodnjaka ni u klasičnog zabavnjaka.\nJoš kao tinejdžer voleo je sa društvom da zapeva u kafani. Rano je formirao svoj glas, a rado priča o početnim nastupima u beogradskim klubovima. Prve veoma posećene nastupe, pre nego što je snimio ploču, Saša Matić je imao u Bijeljini i Banja Luci...\n-Za vreme bombarodvanja, od marta do juna, bio sam u Banja Luci. Kada je završeno otišao sam u Bijeljinu, gde su moji prijatelji imali lokal. Tamo je moglo da stane oko 400 - 500 ljudi, ali ako uveče nije bilo bar 2 000, nije bio niko. Jeste bilo ružno zbog bombardovanja i krize, ali to je bilo moje nezaboravno vreme koga ću se uvek sećati. Ta atmosfera, i ta pubilka, to se vreme nikada neće ponoviti, jer ja volim opuštenu varijantu svirke. Sada kada radim, ipak sam Saša Matić, da kažem zvezda, i moram da vodim računa šta pevam i šta sviram, jer u diskoteci ne mogu da izvodim «Jedna reka u mom kraju». U Bijlejini se sve moglo svirati. Na primer ja pitam šta ćemo sad i oni krenu neku pesmu i ja nastavljam sa njima. To su bile velike žurke svako veče. I kad god su me pitali da li si se umorio ja kažem da nisam, jer sam se i ja super provodio.\nKao srednjoškolac želeo je da snimi album. Prvo je otišao kod Marine Tucaković, koja mu je kasnije napisala pesme za prvi album.\n-Moj otac je bio školski drug sa Marinom Tucaković. Njihovo poznantsvo nije bilo presudno da snimim album. Tačnije, oni su zaboravili jedno na drugo, ipak su prošle godine, pa smo mi došli do nje preko jednog tatinog prijatelja, kao i svako drugi. Ako znaš da pevaš – znaš, a ako ne džaba ti je čak i da si Marinin rođeni sin. Ona je jedan laf. Kada sam se pojavio kod nje prvi put, osećalo se da će biti opuštena atmosfera. Posle razgovora i kafice malo sam pevao Džeja i «Zajdi zajdi». Marina i Futa su se oduševili kako to zvuči. Tada sam imao samo 17 godina i bio sam srednjoškolac, ali sam već imao formiran glas pošto sam radio po nekim beogradskim klubovima.\nKada je snimio prvi album, Saša Matić je neočekivano od strane javnosti održao spektakularni koncert u Domu sindikata. U prepunoj sali, svi su pevali njegove pesme...\n-Za mene je to ipak bilo prerano. To sam rekao i Banetu Obaredoviću, odmah posle gostovanja u Skenderiji gde sam bio gost na koncertu Sinana Sakića. Svi su me ubeđvali da treba to da uradim, pa čak i neki moji prijatelji koji su tada bili u Sarajevu. Oduševljeni idejom, najzad su ubedili i mene. Koncert je održan 4. juna 2001., bilo je predivno. Iako je album izašao 15 marta, publika je već znala sve moje pesme. Pratio me je orkestar «Cvaka cvak», koji su uvežbali sve moje pesme za samo sedam dana. Otišao sam samo na dve probe, i govorio sam da ako se ovako vežba za koncert onda ćemo ga svake nedelje održavati.\nPosle dva albuma i uspešnih turneja, kako po Srbiji i Crnoj Gori tako i u dijaspori, Saša je želeo da se predstavi publici i u drugom svetlu. Takmičio se i pobedio na Budvanskom festivalu 2003. godine. Iste godine sa istom pesmom «Moj grad», pobedio je i na festivalu «Ohridski trubaduri» u Ohridu.\n-Želeo sam da na festivalu u Budvi sebe predstavim u drugačijem svetlu, kako bih pokazao mojoj publici da mogu da pevam i klasične zabavnjake. Čak i da pesma nije pobedila na nekom od festivala, bio bih veoma zadovoljan jer je dobro pihvaćena i rado je pevam.\nSan svakog pevača je da do poslednjeg mesta napuni dvoranu Sava centra. Saši Matiću je to pošlo za rukom posle trećeg objavljenog albuma. Uspeo je da koncertnu publiku podigne na noge i napravi odličnu atmosferu.\n-Prvi put sam imao tremu kada sam gostovao na koncertu Ace Lukasa u Pinoriu 1999. godine, ali postojala je slična u Sava centru 8. decembra 2003. Bila je velika odgovornost pojaviti se na bini pred tolikom publikom. Ja sam stalno sanjao taj Sava centar! Vladala je velika euforija, ali posle treće pesme, kada se publika opustila, ja sam mogao i da sviđem sa bine (što se mene tiče), a oni su mogli da nastave da pevaju. Vladala je odlična atmosfera. Ne mogu da opišem rečima! Ako sada mogu da budem neskroman, tada sam stvarno shvatio da vredim.\nSaša Matić uvek vodi računa o svojim izjavama koje daje u medijima, ne dozvoljava da mu takve stvari poremete tok karijere. Ali, svestan je toga da jedino pesma pobeđuje sve i veoma pažljivo bira nove četvrti album. Kaže da će sigurno biti još hitova koji će premašiti «Maskaru», «Kad ljubav zakasni» i «Neke ptice nikad ne polete».\n-Smatram da sam dovoljno muzički pismen i obarazovan da mogu da izaberem dobru pesmu i da osetim koja bi mogla da postane hit. Međutim, imam veliki tim saradnika i prijatelja koji mi pomažu, i oni uvek daju svoj sud. Kada se sklope sve te kockice, onda se zna da li pesma ide na ploču ili ne. Za sada pravim sve bolje i bolje albume. Disk koji treba da izađe 2005. je četvrti po redu i to predstavlja težak domaći zadatak, kao nekada u osnovnoj školi kada sam rešavao Pitagorinu teoremu. Matematika mi nije išla, tako da mi je ovo težak zadatak. Već šest meseci preslušavam pesme.\nPošto se bavi javnim poslom i ima mnogo obožavalaca, stalno sluša zanimljive komentare...\n-Postoji jedna anegdota. Gostovao sam u Nikšiću pre dve godine i jedan tip je prišao mojoj klavijaturi. Osetio sam da mi je ona prevagnula na levu stranu. Stavio sam ruku na taj deo klavijature i osetio da tu stoji pištolj. Pošto sam znao tog momka rekao sam mu da ne baratam sa oružjem niti ga volim i zamolio sam ga da ga skloni, ipak je u sali bilo hiljadu i po ljudi. A on meni kaže: «Slušaj dečko, pobi nas! Ti nas i ovako ubijaš sa ovim pesmama, uzmi ovaj pištolj, završi sa nama i gotovo!»\nSaša Matić je od retkih ljudi koji je do svoje 26 godine uspeo da ostvari neke životne snove. Snimio je album i upoznao Halida Bešlića...\n-Ja njega zovem Bešlaga i mnogo volim kada se vidim sa njim. Onda se ispričamo, razgovaramo o životnim temama i o poslu. Uvek mi je prijatno u njegovom društvu, i u Sarajevu i u Beogradu. Što se tiče mojih snova u poslednje vreme malo ih se plašim. Naime, sve što poželim to mi se i ostvari, pa sada kada me pitaju šta želim u novoj 2005. godini ja kažem ništa, da mi ne bude mnogo!\nU dosadašnjoj karijeri Saša je snimio četiri dueta, ali za sada ne planira još neki, bar još dve – tri godine.\n-Snimio sam prvi duet sa grupom Bon ami – «Ulični svirač», drugi je bio sa Šerifom Konjevićem - «Prijatelju digni glavu», treći sa Janom - «Dođe mi da virsnem», a poslednji sa Jelenom Karleušom «Ne smem da se zaljubim u tebe». Za sada ne razmišljam o novim duetima, možda ću jedino sa Dejanom snimiti jednog dana, to bi bila dobra priča.\nSaša ne voli mnogo da priča o privatnom životu. Ali, medijima je «dopustio» da saznaju da je oženjen, da mu se supruga zove Anđelija i da ima dve cerke,Aleksandru i Taru. Kao i svaki tata obožava ćerke ali što se tiče njihovog pevanja ima isključivo mišljenje.\n-Ako budu znale da pevaju neću ih sprečavati u tome. Ali, nema šanse da će se baviti muzikom ako ja ne dam zeleno svetlo. Uslov za to je da imaju talenta i da umeju da pevaju.\nPošto je Saša snimio album prvenac na javnoj sceni se pojavio i njegov brat blizanac Dejan. Mnogi su prokomentarisali da između njih postoji rivalstvo... -I da ima rivalstva, ono je zdravo. Ja mu pomažem onoliko koliko mi on to dozvoli.\nEstradni posao pruža i mnoga uživanja, pa je tako Saša proputovao skoro ceo svet svirajući na koncertima. Ali, najjači ustisak na njega ostavila je Amerika u kojoj je bio na jednomesečnoj turneji...\n-Nedavno sam prvi put bio u Australiji. Boravak će mi ostati u lepom sećanju, ali mi je smetao put. Ne plašim se aviona, ali tako dug let je naporan i pomalo dosadan. Tačno je da je Amerika ostavila najjači utisak na mene. Ali, bez Beograda ne bih mogao ni pod razno. Volim da prođem i proputujem ceo svet, da saznam i da doživim, ali kada slećem na Surčin, to je nešto što je jače od mene. Ako bih morao izabao bih da živim u Čikagu.\nSaša ne krije da voli da ide u kafanu, to mu je radno mesto, tu se viđa sa prijateljima, uživa... Ona mu je pomogla da uđe u bit ljudi i sazna neke stvari koje u školskoj klupi ne bi naučio.\n-Mnogo vremena provodim u kafani. Tu završavam sve poslove, evo i mi pričamo u kafani, tu sviram... Ne mogu da kažem da sviram u diskoteci, a ne u kfani. Sve je kafana. Mislim da sam što se tiče profesionalizma i moje karijere dobar deo zanata ovde ispekao. Smatram da niko ko želi da se ozbiljno bavi ovim poslom ne može da iz đačke klupe izađe na scenu. Toma Zdravković je otpevao «Kafana je moja sudbina, ona me je sebi uzela». Kafana dosta donese, ali i odnese.\nJos nesto o sebi...\nKada god se pojavi na nekom estradnom veselju, mladi pevači početnici su oduševljeni. Prilaze mu da ga upoznaju, a neki čak i govore da imaju toliko tremu pred njim da ne znaju šta bi pevali dalje...\n-Iskreno da vam kažem imponuje mi to. Da početnici cene i uvažavaju ono što sam ja do sada uradio i što sam ostavio iza sebe (malo sam patetičan). Ako je mlad pevač i zna da peva, ja ću ga maksimalno podržati, šta više pre nego moje ćerke, ukoliko one ne budu znale da pevaju. To sam objasnio i porodici.\nU dosadašnjoj karijeri Saša je dobio na desetine nagrada. Uglavnom su ga birali za pevača godine, njegovu pesmu za hit godine, ili čak i ceo album kao najbolji...\n-Nagrade mi veoma znače. Uvek se rado odazovem kada me pozovu na neku dodelu. Takođe se trudim da ih svojim radom zaslužim, a tako će biti i ubuduće.\nNaslov: Re: Saša Matić Pet 30 Mar - 17:55\nNaslov: Re: Saša Matić Pet 30 Mar - 17:56\nNaslov: Re: Saša Matić Sub 5 Jan - 20:15\nNaslov: Re: Saša Matić Sub 5 Jan - 20:19\nNaslov: Re: Saša Matić Sub 5 Jan - 20:23\nNaslov: Re: Saša Matić Čet 26 Mar - 11:30\nNaslov: Re: Saša Matić Čet 26 Mar - 11:31\nPoruka : 273348\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:21\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:27\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:32\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:40\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:44\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:49\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:53\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 0:57\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 1:01\nNaslov: Re: Saša Matić Pon 12 Apr - 1:07\nNaslov: Re: Saša Matić\n» Dušan Matić\n» Saša Božović\n» Saša Pančić\n» Saša Vidić opet napao Jelenu Karleušu


Na području Bosanskopodrinjskog kantona (BPK) Goražde okončan je upis djece u obavezni predškolski program, u godini pred polazak u školu – potvrdila je Amira Borovac stručna saradnica za predškolsko i osnovno obrazovanje u resornom kantonalnom ministarstvu.\nPo njenim riječima, ohrabrujući je podatak da je evidentan porast broja djece, u odnosu na prethodne godine.\n„ Prošle godine u prvi razred upisano je 201 dijete, a već sada imamo 247 djece koja su se prijavila za obavezni predškolski program koji će se realizovati posredstvom naše dvije predškolske ustanove. Djeca će će biti raspoređena po četiri grupe u vrtićima „Sunce“ i „SOS Kinderdorf“ te u Plavom cvijetu, zatim u Vitkovićima i Ustikolini“ – kazala je Borovac.\nDodala je da broj djece utiče na cjelokupan obrazovni proces, te su u ministarstvu zadovoljni činjenicom da ih ove godine ima više.\n„ Višestruko je korisno to saznanje, počev od samog broja djece, odvijanja samog nastavnog procesa, nastavnog kadra koji u takvoj situaciji neće biti višak. Istina imamo područja, posebno u ruralnim dijelovima, gdje je upisan veoma mali broj djece, ali već smo dogovorili sa direktorima škola na koji način će biti organizirana nastava“ – istakla je.\nBorovac je precizirala da je u Općini Foča u FBiH upisano 12 učenika, u Općini Pale u FBiH osam, Vitkovićima 19, Sadbi tri, Bogušićima četiri, Beriču tri, Ilovači 6 šest, te da ima mjesta sa samo jednim učenikom.\n„Sva djeca će biti uključena u nastavu i prudružena redovnim odjeljenjima u područnim školama, ali će se s njima raditi po posebnim programima. Novina ove godine za razliku od prethodnih je da je u obavezni predškolski program u SOS vrtiću upisano troje djece romske nacionalnosti, što pokazuje da i ova populacija postaje svjesna značaja obrazovanja. Mi ćemo sa svoje strane učiniti sve da im pomognemo da usvoje znanje, pravila i norme ponašanja, kako bi bili maksimalno uključeni“ – kazala je stručna saradnica u resornom ministarstvu.\nNaglasila je da realizacija obaveznog predškolskog programa na području BPK Goražde počinje 4. marta a trajat će do 15. Maja. Odvijat će se pet radnih dana u sedmici u trajanju po tri sata.\n← MUJAGIĆ: NIGDJE NE PIŠE KOLIKO TRAJE OPREDJELJENJE ZA ODREĐENU PRIPADNOST\nVIŠEGRAD: POTPISANI UGOVORI O STIPENDIRANJU SA 102 STUDENTA →\n(FOTO) AMINA HODŽIĆ NOVINARKA FTV-a: “OBRAZOVANJE JE JEDINO ŠTO VAM NIKO NE MOŽE ODUZETI”\nTotal Visits: 7,885,895


Zdravstvene prednosti mlijeka Tistle za dijabetes\nMlečna rupa pokazuje obećanje kao odbrana od dijabetesa i komplikacija vezanih za dijabetes, uključujući oštećenje bubrega i krvnih sudova. Često se koristi za podsticanje zdravlja jetre i podrška detoksikacijama, a mleko je bogato antioksidansima (poznate su prirodne supstance koje izbacuju slobodne radikale ). Zauzvrat, mnoge komplikacije vezane za dijabetes su povezane sa oksidativnim stresom (proces koji je rezultat prekomerne proizvodnje slobodnih radikala).\nČuvajući od oksidativnog stresa, studije sugerišu, tinejdžeri mlijeka mogu pomoći u liječenju dijabetesa.\nIstraživanje o mlečnoj česmi za dijabetes\nDo sada je nekoliko istraživanja testiralo efekte mlijeka na ljude sa dijabetesom. Dostupna istraživanja obuhvataju studiju iz 2006. godine (objavljena u istraživanju Fytoterapije ), koja je uključivala 51 osobe sa dijabetesom tipa 2. Tokom četiri meseca učesnici su uparili svoju konvencionalnu terapiju bilo sa placebom ili sa dodatkom koji sadrži silimarin (antioksidativni kompleks ekstrahovan iz mlijeka mlijeka). Po završetku studije, članovi silymarin grupe pokazali su značajno smanjenje ukupnog holesterola i LDL ("lošeg") holesterola. Pored toga, čini se da silymarin reguliše nivo šećera u krvi.\nLaboratorijski testovi sugerišu da tinejdžer mleka takođe može pomoći u upravljanju dijabetesom liječenjem rezistencije na insulin . Na primer, u izveštaju iz 2005. godine koji je objavljen u medicinskim hipotezama , naučnici primećuju da i silibinin (antioksidant koji se nalazi u silimarinu) i resveratrol (antioksidans koji je dostupan u koži crvenog grožđa) može pomoći u promeni inzulinske rezistencije radom protiv IKKbeta (pokazan enzim da poremete insulinsku signalizaciju).\nPored toga, postoje neki dokazi da mleko može da pomogne u borbi protiv oštećenja bubrega vezanih za dijabetes (stanje poznato kao dijabetična nefropatija). Na primjer, studija o životinjama koja je objavljena u pregledu bubrega u 2010. godini pokazala je da je mliječasta čiča usporila progresiju dijabetičke nefropatije u grupi pacova.\nZbog nedostatka istraživanja, malo se zna o sigurnosti redovne upotrebe mlijeka mlijeka. Važno je imati na umu da suplementi nisu testirani na sigurnost, a dijetetski suplementi su uglavnom neregulisani. U nekim slučajevima, proizvod može isporučiti dozu koja se razlikuje od navedene količine za svaku biljku. U drugim slučajevima, proizvod može biti kontaminiran drugim supstancama kao što su metali. Takođe, nije utvrđena sigurnost suplemenata kod trudnica, majki dojilja, djece i onih sa medicinskim uslovima ili koji uzimaju lijekove.\nKorišćenjem mliječne tanke za dijabetes\nNacionalni instituti za zdravlje klasifikuju mlečnu rupu kao "eventualno efikasnu" za dijabetes. Međutim, upotreba mliječnog mlijeka umjesto propisanog liječenja dijabetesa može imati ozbiljne zdravstvene posljedice. Ako razmišljate o upotrebi mlijeka (ili bilo kog drugog biljnog lijeka) u liječenju dijabetesa, od ključnog je značaja da se konsultujete sa svojim lekarom prije započinjanja režima dopune.\nHuseini HF, Larijani B, Heshmat R, Fakhrzadeh H, Radjabipour B, Toliat T, Raza M. "Efikasnost Silybum marianum (L.) Gaertn. (Silymarin) u lečenju dijabetesa tipa II: randomized, double-blind , placebo kontrolisano, kliničko ispitivanje. " Phytother Res. 2006 Dec; 20 (12): 1036-9.\nMcCarty MF. "Potencijalna upotreba prirodnih polifenola za promenu otpornosti na insulin prema masti". Med Hipoteze. 2005; 64 (3): 628-35.\nNacionalni instituti za zdravlje. "Mlečna tetka: MedlinePlus dodatci". Januar 2011.\nVessal G, Akmali M, Najafi P, Moein MR, Sagheb MM. "Siljmarin i ekstrakt ruža mlijeka mogu sprečiti progresiju dijabetske nefropatije kod dijabetičkih pacova izazvanih streptozotocinom". Ren Fail. 2010 Jul; 32 (6): 733-9.\nDijabetes i gastroparesis\nVeza između dijabetesa i depresije\nŠta je Uvulectomy?\nStop, Drop i Roll\nDa li demencija može da dovede ljude da izgube svoje inicijative?\nDa li svi dodaci vlaknom donose nivo holesterola?


Makart | Uslovi korišćenja i prodaje | Internet knjižara | Drugačiji od drugih\nInternet prodajno mesto www.makart.rs je vlasništvo Makart d.o.o.\nMakart d.o.o. Vam daje mogućnost pristupa svim informacijama objavljenim na sajtu.\nNa sajtu možete slobodno detaljno pregledati ponudu, kao registrovan posetilac ili neregstrovan posetila i ostavljati komentare, bez obaveze da nešto kupite.\nKupljenu robu isporučujemo u roku od 5 dana putem kurirski službi City Express i DHL. Više o tome možete pročitati OVDE\nCenovni benefiti i prodajni podsticaji (akcijska prodaja) obavlju se u skladu sa uslovima objavljenim na www.makart.rs.\nKorišćenje sajta www.makart.rs\nZabranjeno je na sajtu objavljivati materijal kojim se vrši kleveta, povreda prava, koji je uvredljiv, lažan, preteći, vulgaran, pornografski, ili na bilo koji način podstiče na krivično ili protivzakonito delo. Makart d.o.o. zadržava pravo da ovakav materijal ukloni sa sajta bez prethodnog upozorenja korisnika.\nSajt www.makart.rs je prodajno mesto čije je radno vreme svakodnevno 24 sata. Vanredno, prodajno mesto može biti nedostupno zbog tehničkog održavanja ili nepredviđenih okolnosti izvan kontrole.\nWeb shop www.makart.rs koristi tekstualni fajl „cookies“ koji se postavlja Vaš računar od strane web servera. Cookie fajlovi su jedinstveno dodeljeni Vama, i jedino mogu biti pročitani od strane web servera u domenu koji Vam ih je poslao.\nCookie fajlovi koji se koriste na www.makart.rs ne mogu biti korišteni za pokretanje programa ili isporuku virusa na Vašem računaru.


SAMIR CERIĆ KOVAČEVIĆ / BIOTEKSTURE\nSamir Cerić Kovačević umjetnik je koji svoj prostor posebne adoracije prirode pronalazi u ritualnom obredu koristeći fotografiju kao rekvizitu kojom posredno učvršćuje svoju vezu s prirodom, fotografirajući naizgled neugledan motiv.\nFotografije su to lišća i biljaka u krupnim kadrovima koji tu jednostavnu životnu strukturu pokazuju u svoj njezinoj živosti i snazi. Radovi pred nama nisu narativni, nisu to storytelling fotografije, prije apstraktni udari ljepote, mogući putokazi našem zaumnom, intiutivnom povratku prirodi na koji je teško ostati imun. Zaokupljen pitanjem intuitivne povezanosti s prirodom koju je čovjek na samim počecima imao, Samir Cerić Kovačević fotografskom kamerom istražuje i propituje jesu li se, u vremenu fascinacije novim tehnologijama, intuitivne spone s drugim oblicima života u prirodi izgubile, ili ih samo ne osluškujemo dovoljno često.


Budući da zakonske promjene ili poboljšanja u unutar naše organizaciji mogu zahtijevati odgovarajuće prilagodbe ove Politike zaštite privatnosti osobnih podataka, molimo te da povremeno iznova pročitaš ovaj dokument. Politika zaštite privatnosti osobnih podataka može se čitati, spremati i štampati u svako doba, a dostupna je na web-stranici.\nOsobni podaci koji se obrade putem formulara za prijavu i registraciju obrisat će se najkasnije u roku 6 mjeseci od završetka postupka natječaja, osim ako ne odlučiš da ih čuvamo u svojoj evidenciji, u kojem ćemo ih slučaju čuvati najviše 3 godine.\n§ 11Pravo na prigovor\n§ 12Zaštita podataka i sigurnosne mjere


Radonjić: Ceo meč smo igrali dobro, odbranu i više nego dobro u drugom poluvremenu - SPORTSKI ŽURNAL\nZvezda je prvi put slavila u Pireju u elitnom takmičenju, ujedno nanela im i prvi poraz ove sezone na domaćem terenu\nVelika pobeda za nas, naročito u ovom delikatnom momentu. Odigrali smo veoma dobru odbranu, posebno u drugom poluvremenu, izjavio je trener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić posle trijumfa protiv Olimpijakosa u Atini (76:72) u Evroligi.\n„Ceo meč smo igrali dobro, odbranu i više nego dobro u drugom poluvremenu, doneli smo dobre odluke u ključnim momentima. Čestitam mojim igračima”, izjavio je Radonjić posle meča.\nБари · 27 januar, 2022 22:33\nJedan je Radonjic Dejo · 28 januar, 2022 01:46\nKazes samo RADONJIZAM, pametnom dovoljno\nmoma52 · 28 januar, 2022 10:48\nČestitam Zvezdi na izvanrednoj igri i pobedi.Ponovili su partije protiv Makabija i Zenita na strani i to veličanstvenom odbranom, pokazali,da to mogu da ostvare kolektivnim pristupom,u kome svaki pojedinac igra odbranu,a to kao celina deluje fascinantno.Tvrdio sam i tvrdim da je Radonjić,jedan od deset najboljih trenera u Evropi. Partizanovac sam od glave do pete,ali komšije za ovo sinoć ,bravo.\nljubo · 28 januar, 2022 13:47\njedva pobediste desetkovan olimpijakos svaka cast.


Imunizacija protiv uzročnika kancera na jesen | Grad koji volim\nYou are at:Home»Blog»Zdravlje»Imunizacija protiv uzročnika kancera na jesen\nVakcinacija protiv humanog papiloma virusa, koji izaziva kancer grlića materice, počeće na jesen u Crnoj Gori.\nIz Ministarstva zdravlja „Vijestima“ su odgovorili da će se vakcina, prema strategiji, sprovoditi kod djevojčica sa navršenih najmanje devet godina života, odnosno u četvrtom razredu osnovne škole.\nPojasnili su da će se imunizacija protiv oboljenja koje izaziva humani papiloma virus (HPV) sprovoditi odgovarajućim brojem doza vakcine HPV9, koju je preporučilo Stručno savjetodavno tijelo za imunizaciju, a prema uputstvu i uzrastu osiguranika u kojem se daje.\nRevakcinacija ovom vakcinom predviđena je za narednu godinu. Imunizacija protiv HPV je preporučena, nije obavezna, a devetovalentna vakcina pruža zaštitu od tipova 6, 11, 16, 18, 31, 33, 45, 52 i 58.\nNaučnici tvrde da postoji oko stotinu HPV virusa, od kojih se oko 30 prenosi polnim putem, dok su dva tipa (16 i 18) najopasnija jer izazivaju karcinom grlića materice.\nIz Instituta za javno zdravlje (IJZ) prije dvije i po godine najavili su u razgovoru za „Vijesti“ da su ozbiljno pristupili definisanju potrebnih koraka za uvođenje HPV vakcinacije. To je već praksa u većini zemalja Evropske unije (EU), ali i u Srbiji, Hrvatskoj, Makedoniji, Sloveniji…\n“Prema dostupnim podacima, epidemiološka situacija kod nas je nešto lošija od procjena međunarodnih organizacija koje se bave praćenjem kretanja obolijevanja od raka (ICO/IARC), što prije svega ukazuje na loše zdravstvene navike naše populacije – neadekvatno i nepravovremeno korišćenje dostupnih zdravstvenih servisa: usluga izabranih ginekologa, kao i skrining programa“, kazali su tada iz IJZ i istakli da je infekcija HPV-om najčešće polno prenosivo oboljenje.\nStručnjaci navode da je više od 80 odsto seksualno aktivne populacije došlo u kontakt i inficirano nekim od tipova HPV. Tvrde da najveći broj infekcija prolazi bez simptoma, oko pet odsto žena dobije kondilome, 35 odsto abnormalan nalaz cervikalnog brisa po Papanikolau testu, dok će se kod svake četvrte razviti neoplazija, od kojih značajan dio prelazi u invanzivnu formu karcinoma.\n“Skoro sve studije navode da do infekcije lakše dolazi kod žena, tako da se HPV dokazuje tri puta češće kod žena nego kod njihovih muških partnera, mada su i muškarci pogođeni posebno rizikom od pojave karcinoma glansa, ali i polnih bradavica“, saopštili su tada iz IJZ.\nIz IJZ su kazali i da dvanaestogodišnje iskustvo i desetine miliona datih doza ukazuju da su vakcine protiv HPV bezbjedne, učinktovite, efikasne i da su dovele do ogromnog pada učestalosti virusa, upornih infekcija HPV-om i svih maligniteta povezanih sa ovim virusom – raka grlića materice, karcinoma muških polnih organa, grkljana i pada učestalosti genitalnih bradavica – kondiloma.\nKada je riječ o Crnoj Gori – HPV su uzročnici gotovo svih slučajeva raka grlića materice, pri čemu su odgovorni i za značajan udio drugih karcinoma, prije svega anogenitalne regije, ali i glave i vrata – glasnih žica.\nHPV vakcina u upotrebi je od 2006. godine, a koristi se u oko stotinu država svijeta.\nPodaci pokazuju da je kod tinejdžerki u Sjedinjenim Američkim Državama, od uvođenja vakcinacije, procenat HPV infekcija smanjen je za 56 odsto, iako je obuhvat bio relativno nizak.\nPrema smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) iz 2014. godine, vakcinacija protiv HPV preporučuje se u cilju sprečavanja raka grlića materice.\nPredviđeno 700.000 eura za nabavku vakcine\nZa nabavku vakcine protiv HPV budžetom prošle godine bilo je planirano 700.000 eura, ali je taj novac preusmjeren za urgentnu nabavku medicinske zaštitne opreme i vakcine protiv sezonskog gripa.


\tUdruženje Eko energija, Kragujevac | Poseta partnerima u Sloveniji u okviru projekta "Improving Energy Efficiency in Local Authorities in the Danube Region"\n: Home › › Poseta partnerima u Sloveniji u okviru projekta "Improving Energy Efficiency in Local Authorities in the Danube Region"\nPoseta partnerima u Sloveniji u okviru projekta "Improving Energy Efficiency in Local Authorities in the Danube Region"\nPoseta partneru Agenciji GOLEA, Nova Gorica, Slovenija 11.03.2016.\nČlanovi Udruženja EkoEnergija Aleksandar Tomić, Predrag Zbiljić i Srđan Vesović su 11.03.2016. bili u radnoj poseti partnerima u Sloveniji u okviru projekta "Improving energy efficiency in Local Authorities in the Danube Region".\nTokom posete održana su tri sastanka sa predstavnicima Jedinica lokalne samouprave Nova Gorica, Ajdovščina i Ilirska Bistrica, koje su učesnici ovog projekta, u njihovim prostorijama. Sastancima su ispred Agencije GOLEA organizovali direktor Agencije Rajko Leban i šef projektnog odeljenja Vanja Cencič.\nSastnaku u Novoj Gorici ispred lokalne samouprave prisustvovali su šef kabineta gradonačelnika Andrej Markočič, šef projektnog odeljenja/zamnik direktora Andreja Trojar Lapanja i savetnik za javne komunalne poslove Matej Živec. Saastnak jhe bio veoma konstruktivan, diskutovalo se o mogućnostima za razmenu dobre prakse između jedinica lokalne samouprave iz sve tri zemlje učesnice ovog projekta, kao i o mogućnostima za unapređenje nivoa energetske efikasnosti do kojih ćemo doći kroz budući projekat, koji je u pripremi sa istim partnerima.\nCiljevi satanka su bili isti i u sledećim lokalnim samoupravama koje smo posetili, sastnaci su bili takođe veoma konstruktvini i nadgradili su početnu ideju projekta. Sastanku u Ajdovščini bio je prisutan i gradonačelnik, gospodin Tadej Beočanin kome dugujemo posebnu zahvalnost na izdvojenom vremenu i značaju koji je dao našem zajedničkom projektu. Tom sastanku su takođe prisustvovali i šef odeljenja za investicije Alenka Čadež Kobol, koordinatorka EU projekata Polonca Vodopivec i šef odeljenja za privredu i razvoj Janez Furlan. Sastanku u Ilirdskoj Bistrici su prisustvovali šef odeljenja za privredu i infrastrukturu Dragica Kastelič i viši savetnik Boštjan Primc. Svim dugujemo neizmernu zahvalnost kako na toplom dočeku tako i na konstruktivnoj i veoma uspešnoj saradnji.\nNakon sastanaka sa lokalnim samoupravama obišli smo neke od najznačajnijih projekata našeg partnera Agencije GOLEA i na kraju održali završni sastanak u prostorijama Agencije. Na njemu je, kao i na sastnacima sa partnerima u Hrvatskoj, bilo reči o aktuelnom kao i o dva projekta koja pripremamo za buduće pozive.\nOvim putem želimo da još jednom uputimo zahvalnost našim dragim partnerima i prijateljima na gostoprimstvu i izvanrednoj saradnji.


Samsung baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell baterija za mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSamsung baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell baterija za mobilni telefon cene\n- Comicell bateriju za mobilni telefon Samsung A300 Galaxy A3 odlikuje izuzetan kvalitet i dugotrajnost. Po tehničkim specifikacijama baterija ispunjava sve normative, pa samim tim je adekvatna zamena originalnoj bateriji.... specifikacija\nComicell bateriju za mobilni telefon Samsung A300 Galaxy A3 odlikuje izuzetan kvalitet i dugotrajnost, Po tehničkim specifikacijama baterija ispunjava sve normative, pa samim tim je adekvatna zamena originalnoj bateriji\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell baterija za mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung baterija za mobilni telefon baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Baterije za mobilne telefone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung Baterije za mobilne telefone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell baterija za mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell baterija za mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Samsung baterija za mobilni telefon baterija za Samsung A300 Galaxy A3 Comicell proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nSamsung baterija za Samsung N930F Galaxy Note 7 Comicell baterija za mobilni telefon


Ego-magazin | Australijski Central Park\nprojektni biro: Ateliers Jean Nouvel\nlokacija: New South Wels, Australia\nautor dizajna: Atelier Jean Nouvel\nrealizacija: PTE Architects\nprojekat zelenih zidova: Patrick Blanc\nfotografi: Murrey Fredericks, Simon Wood, John Gollings\nOne Central Park (parcela 1 u okviru Central parka u predgrađu Sidneja, NSW, Chippendale) zapravo je platno na kojem su Nouvel i Blanc stvorili potpuno novo viđenje urbanog kompleksa. Ovde su podigli iskustvo integrisanog doživljaja – život u harmoniji sa prirodom. Javna parkovska površina je u centru okruga, ali se ovim rešenjem njena zelena raskoš penje uz stranu solitera, višespratnice koja je obučena u staklo, te je presvlače bujnom vegetacijom.\nKorišteno je 250 vrsta australijskih cvetova i biljki, čiji pupoljci i rascvetale krunice tvore neku vrstu muzičke kompozicije na fasadi. Lozice i listovi raznovrsnog rastinja cvetaju od podnožja do vrha, savršeno uramljujući neboder Sidneja.\nBaš kao i u Njujorškom Central parku, ovih 64 hiljade kvadratnih metara gradskog prostora koji pokriva bujno rastinje, te pruža mir usred vreve, često je mesto susreta, tačka na kojoj se opuštate sa prijateljima i porodicom. Da li ćete samo cunjati po travnjaku i stazicama, ili ćete jednostavno sesti preko prostirke i upijati sunčeve zrake – svejedno, moguće je opuštanje i uz velike šahovske table ili bioskop na otvorenom, baš kao i povremene izložbe rukotvorina i muzički festivali.\nKonzola i heliostat (pokretna ogledala koja reflektuju sunčeve zrake)\nKonzola se nadvija nad samim vrhom objekta One Central Park. Odatle je najlepši pogled, te su na vrhu najluksuznije penthaus jedinice. A podno istih počinje konstrukcija koja sadrži motorizovana staklenca, usmeravajući tako zrake sunca pravo u baštice Centralnog parka. Kad zvezdu zameni mesec, čitava struktura u mraku isijava umetničku LED instalaciju vodećeg autora svetlosnih dela, Yann Kersale: svetlucavi vatromet nebeskih kretnji. Ovo je novi arhitektonski oblik u parkovskim celinama.\nTags: Australija. novi urbani kompleks, nova vrsta solitera, soliter, visoka zgrada\n← 80m CRNova mega jahta:”Chopi Chopi”\nČetiri kuće kraj Baleia plaže →\n08. 07. 2020., 03:51


Obilježen Dan pobjede nad fašizmom - Općina Velika Kladuša\nŠirom Evrope obilježen je 9. maj, Dan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope, u znak sjećanja na završetak Drugog svjetskog rata u Evropi 1945. godine i početak stvaranja Evropske unije, pet godina kasnije.\nDan pobjede nad fašizmom i Dan Evrope, polaganjem vijenaca na spomeniku u parku Omladinske radne brigade „7 sekretara SKOJ –a“ i na biste prvoboraca i narodnih heroja ispred Centra za kulturu „Zuhdija Žalić“ obilježen je i u Velikoj Kladuši.\nGrađanima koji su na ovaj kišni dan odlučili da dođu i uveličaju polaganje vijenaca, obratio se Sulejman Muhamedagić, predsjednik Udruženja antifašista i boraca Narodno-oslobodilačkog rata. U kratkom govoru Muhamedagić se prisjetio velikokladuških boraca Zuhdije Žalića, Tone Hrovata, Ibrahima Mržljaka, Huske Miljkovića, Omera Duranovića i drugih koji su bili učesnici narodno – oslobodilačkog rada. Stradalim borcima odata je počast minutom šutnje


Petar Luković : Milorad Dodik, nokautiran, pukla genocidna Šumska (Video) | Kliker.info\nPetar Luković : Milorad Dodik, nokautiran, pukla genocidna Šumska (Video)\nTelevizijski duel između Čedomira Jovanovića i Mileta Dodika u organizaciji državotvornog Tanjuga – unapred je bio izgubljen za vlasnika Šumske. Ono što mu uspeva u svom RS feudu – da pod kontrolom drži narod, medije, opoziciju, biznis partnere i svoje telohranitelje – ogolilo se u dijalogu kad se pokazao u pravom svetlu: bahat, osion, ekstremno glup i priglup, srboidno napaljen i diktatorski nervozan; slika i prilika Šumskog Rajha nastalog na genocidu .\nGlup, budalast i histeričan, Mile Dodik je konačno Srbiji pokazao da je prava tadićevska lutka omraza i mržnje; moguće je da već sutra Rajko Vasić ovaj duel proglasi Dodikovom pobedom – ali ukus krvi, ukus rata i ukus genocida ostaje kao najstrašnija emocija šumskog Mileta, poraženog i razbijenog u svim kategorijama.Ukratko: nokautiran ženski polni organ Šumske.\nČkapi ostaje čkapi. Petar Luković (e-Novine)


Drugu krug izbora u 49 općina - 2004-10-18\nIzborna komisija BiH odlučila je da se u 49 općina u Federaciji BiH obavi drugi krug brojanja glasova za izbor načelnika. Brojanje glasova u drugom krugu počelo je danas.\nPredsjednik Izborne komisije BiH, Vehid Šehić naglasio je da će Izborna komisija BiH nastojati da u roku od 30 dana od glasanja objavi konačne rezultate općinskih izbora.\nGovoreći o uticaju koji su na rezultate izbora u RS-u imali glasovi u odsutnosti, Šehić je kazao da su zbog načina izbora ti glasovi imali veći uticaj na izbore načelnika, naprimjer u Bosanskoj Gradiški, Derventi, Srebrenici, Rudom…, nego na izbore za skupštine općina.\nGospodin Šehić je istakao da su svi politički subjekti koji su učestvovali na izborima u roku od 30 dana nakon objavljivanja rezultata dužni da Izbornoj komisiji dostave finansijski izvještaj u vezi sa utroškom sredstava u predizbornoj kampanji.\nČlan Izborne Komisije BiH, Lidija Korać saopćila je da je predsjedavajućim oba doma Parlamentarne skupštine BiH upućeno pismo u kojem su obaviješteni da prilikom konstituiranja općinskih vijeća i skupština opština može doći do problema zbog Zakona o sukobu interesa i da nadležni organi treba da preduzmu odgovarajuće mjere.


Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte | DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n19/09/2019 Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte2019-09-19T16:46:01+00:00 Slajder, Bajina Bašta, Vesti, Društvo 7 Comments\nPoznato je da je opština Bajina Bašta jedna od retkih lokalnih samouprava u Srbiji koja godinama nije raspisivala konkurs za informisanje ali bajinobaštanski mediji nemaju nikakav razlog za zadovoljstvo ni posle rezultata prvog konkursa za ostvarivanje javnog interesa u oblasti informisanja koji je raspisan tokom ove godine. Rešenjem koje je doneo i potpisao predsednik opštine Bajina Bašta, Radimir Filipović, čak 85 % novca iz budžeta Bajine Bašte koji je namenjen za medije, odnosno 4 250 000, 00 dinara otišlo je izvan ove podrinske opštine.\nMediji kojima su odobrena sredstva\nU rešenju koje je Filipović potpisao i samo informativno dostavio članovima Opštinskog veća čak se ne navodi ni sastav komisije koja je odlučivala o stručnoj oceni projekta već se iz priloženog vidi da je ta nepoznata komisija za jedan dan uspela da oceni čak 32 predložena projekta, da odredi koji od njih zaslužuju da budu finansirani i u kom iznosu.\nOno što je posebno indikativno je činjenica da jedina televizija iz Bajine Bašte nije dobila ni dinara na ovom konkursu iako redovno prate sva dešavanja u ovoj opštini i pored toga imaju i ažuran informativni portal. Skoro 50 % budžeta pripalo je jednom mediju iz Užica (2,4 miliona dinara).\nOd medija sa teritorije opštine Bajina Bašta pored RTV Prima nula dinara na ovom konkursu dobio je i radio „Fan“, Prvi portal i Radio Četiri.\nUgasi svetlo - septembar 19th, 2019 at 8:45 am none Comment author #866 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nJovana - septembar 19th, 2019 at 11:49 am none Comment author #867 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nRadomir - septembar 19th, 2019 at 4:47 pm none Comment author #868 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nPadaju i pašće - septembar 19th, 2019 at 5:38 pm none Comment author #869 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nBranko - septembar 19th, 2019 at 8:22 pm none Comment author #870 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nPa ljudi vidite da nam je divno u Bašti. Ako ipak ne vidite pogledajte malo bolje i pratite TV 5, kod njih se u Bašti svaki dan rade putevi, ljudi su srećni i Okorak je najbolji gradonačelnik u Srbiji. Za samo 20 000 evra naših para!!\nBB kanal 4 - septembar 19th, 2019 at 10:21 pm none Comment author #874 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nAna - oktobar 15th, 2019 at 2:38 pm none Comment author #884 on Filipović preko 4 miliona dao medijima izvan Bajine Bašte by DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\n« BAJINA BAŠTA: Predavanje i anketa o velikim zverima\nPromocija foto monografije „Nacionalni park Tara“ u Beogradu »


Janakopulos: Zbog navijača im nisam skratio karijere\npetak, 28 april 2017 15:52 Autor: Đorđe Miljanić\nKomentari (1)\tOglasio se i vlasnik Panatinaikosa.\nTaman kada smo pomislili da je saga oko autobusa u PAO-a gotova, svoj komentar je dao vlasnik kluba, Dimitris Janakopulos. Naime, on je na apel jednog navijača na društvenoj mreži Instagram dao odgovor zbog čega je odlučio da ne raskine ugovor sa četvoricom košarkaša koji su odbili da prihvate kaznu. Kratka prepiska je izgledala ovako:\nNavijač: "Opameti se Dimitrise. Panatinaikos je iznad svih, pa i iznad tebe. Ujedini tim kako bi postali šampioni Grčke i Kupa."\nJanakopulos: "S obzirom kakve sam odluke doneo, zar ne vidiš da sam stavio mišljenje navijača iznad svog? Da vas nisam uzeo u obzir skratio bih im kokšarkaške karijere što se nisu složili sa odlukom da se vrate autobusom."\nIako je Janakopulos naizgled ispravno postupio, pitanje je kako će se i ovaj komentar odraziti na Adonisa Focisa, Krisa Singltona, Majka Džejmsa i Kenija Gebrijela, kao i na njihove saigrače. Utisak je da ne donosi dobre odluke. Vreme će pokazati.\n(foto: PAO BC)\tTvitni\nAdetokunbo dve godine u Panatinaikosu\nMunja Mekkvin prešao u PAO\nGebrijel ostaje u Panatinaikosu\nNovi trener i plejmejker u Ciboni\n« Bez sankcija za buntovnike\tLŠ: Tiodor odveo Banvit u finale »


Stevanović: Iza svega stoji Nikolićev sin | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nStevanović: Iza svega stoji Nikolićev sin\n“Hapšenja koja su sprovedena u Kragujevcu očigledno govore da na taj način, na silu, neko hoće da sruši gradsku vlast. Predsedniku Tomislavu Nikoliću verujem, ali sumnjamo da iza svega stoji Gradski odbor Srpske napredne stranke, čiji je predsednik Radomir Nikolić, njegov sin. On je lično odveo sadašnjeg načelnika MUP kod Aleksandra Vučića na neki dogovor”, rekao je Stevanović za “Blic”.\nOn tvrdi i da u Srbiji “svako iz policije svakoga drži u šaci” i da zato nema reagovanja na njihove prijave o prisluškivanju i o korupciji u policiji, kao i da zato niko nije reagovao na snimak o premlaćivanju člana stranke Ivice Samailovića.\nLider stranke koja je u sastavu Unije regiona Srbije podseća da je o sukobu sa policijom u Kragujevcu razgovarao sa Tomislavom Nikolićem i Ivicom Dačićem i da su mu oni obećali da će se pozabaviti tim problemom.\n“Ništa se nije dogodilo. A pisao sam i Vladi, i opet ništa”, kaže Stevanović.\nUpitan da li očekuje nova hapšenja i da li će i on možda biti priveden Stevanović kaže da “jedva čeka da ga uhase i da mu nešto podmetnu”, navodeći da “ovakvu torturu” nije doživeo za vreme prethodnih vlasti.\nOn tvrdi i da je imovina policajaca daleko veća od one koju imaju lokalni političari i da treba da se razotkrije odakle je potekla zbog čega je najavio i obraćanje međunarodnim institucijama.\nJelena Dec 25, 2012 at 11:17\nNi ja se, gdine Stevanoviću, ne sećam da je ovakva tortura postojala za vreme prethodne vlasti. Naročito kada je reč o (ne)slobodi pisanja. Ništa, što je kritika na račun Vas i Vaše svite, ne može da bude objavljeno jer Vi to, prosto, ne dopuštate! Bolesna sujeta je teško oboljenje,a kod Vas je uzela hroničnog maha.\nJecina mama Dec 25, 2012 at 11:31\nJelena sine mani se corava posla!\nJelenko Dec 25, 2012 at 11:47\n(Ne)slobode medija, kako ti nazovi-Jelena kažeš, bilo je i biće uvek u većem ili manjem obimu. Šta misliš kako je u SAD-u. A slobodni mediji odavno ne postoje, osim ako ne volontiraš. Ne moraš biti poznata tako što ćeš se popljuvati na sve što ti iz ličnih (iskompleksiranih) razloga nešto ne odgovara. A što se ove situacije tiče, nije vreme za napadanje bilo koga, posebno među Kragujevčanima, ako ti to jesi, zaista. Ovo što se dešava je ispod nivoa svake civilizacijske, pa i demokratske, da ne pričamo o ljudskim normama. I kao što neko reče: Pitaće vas sutra šta ste radili juče! Pa razmislite. O svemu.\nJELENKO Dec 25, 2012 at 12:16\nEvo ja sam Kragujevčanin sa dna kace i stidim se vas koji podržavate ovaj besmisao od Gradonačelnika i njegove grupe. Kragujevac je otvoren Grad a vi ste ga sveli na kasabu bez kulturnog identiteta. Nemojte molim vas da govorite o SAD vi za koje se iz aviona vidi da niste makli dalje od Erdeča\nGoran KG Dec 25, 2012 at 12:44\nSta ti je bio KG pre 10 godina a sta je sad? Mislis da se sve to samo postiglo? Ima da cutimo i da molimo Boga da nam ovi ostanu jer i ako kradu oni daju i gradu a bojim se da ce nam doci neko ko ce samo da krade pa cemo kukati za ovakvim vremenima kada imamo sve a i dalje smo nezahvalna bagra…\nŠumadinac Dec 25, 2012 at 13:19\nKragujevčanin??? Koliko generacija unazad? Radije bih da živim u ovoj Verkovoj “kasabi” gde i imam neku šanu da pronađem posai i delimično normalno živim, nego u velegradima kod pojedinaca. Što grad propada kao kulturni centar to se dobro zna zbog koga i od kad je počeo da propada!\ncmrkz Dec 25, 2012 at 12:43\nKorila ovca kozu da joj se vidi …..\nKG boys Dec 25, 2012 at 13:26\nE moj Verko zaigrala mecka i pred tvojim vratima, bilo vam je lepo dok je trajalo, ali dosta je bilo, dovoljno ste se obogatili na racun naroda. Pa pustite malo da vidimo kako i drugi rade. Kometari kako je za 10 godina vidan napredak u Kragujevcu nemaju nikakvog smisla, pa normalono je da se nesto unapredjuje, verovatno bi bilo ovako mozda malo vise ili manje da je i neko drugi bio na vlasti. Sve koji podrzavaju Verka i njegovu svitu samo bi pitao, dali znaju sta su on i ljudi oko njega imali pre nego sto su dosli na vlast, a sta sada imaju.\nMilan Kg Dec 25, 2012 at 15:01\nJa bih ga jos pitao za nesto sto sam cuo pre par dana – pun BIRO skolovanih, obrazovanih ljudi, a on postavlja penzionera za direktora “Autosaobracaja”!!!!!!!\nKG MAN Dec 25, 2012 at 15:15\nDa mu nije najveceg Srpskog lazova i manipulatora Dinkica davno bi on zglajzno sa vlasti.\nVazi Dec 25, 2012 at 21:25\nJa kao Kragujevcanin poznajem najmanje 30 a druzim se barem za petoro ljudi koji su dobili posao preko Verka i njegove stranke! Pogledajte ko nam radi u javni preduzecima!!! Npr Gradska turisticka organizacija ( gimnazijalci, propali studenti, frizeri i automehanicari!)\nNemam nista protiv ovih zanimanja ali tim ljudima nije mesto u GTO-u!\nO vodovodu necu da pricam. Zavod za zaposljavanje… Joooj pa dosta je bre bilo!\nsumadinac Dec 26, 2012 at 13:18\novo bi reko prethodnicima sto napisase,imam grobove jos iz proslog veka na paliluskom i godina da se samo moze pamtiti.Verko nista nije mnogo steko sto mu roditelji ostavise znam jer sam iz tog kraja najsiromasnijeg a najstarijeg naselja.Sve smo dobili sa njim na celu gradske vlasti Spotriste koi se utrkuju da dodu u nas grad a sto ima na birou sa fakultetima pa takvi su i vodili sve firme i svi propali u jednoj vlasti Sps i Ds to jest obogatili se,Srbiju su stvorili radni ljudi a upropastilinesposobni pravnici i sposobni ekonomisti to je prava istina.\npitbul Dec 26, 2012 at 16:43\nsumadinci su posteni ljudi ,a verko od ovaca ode do novaca i to velikih.nije njemu lako sad,pohapsise ove ,a i on je blizu.\nrodjen u glavnoj Dec 27, 2012 at 14:41\nKo je sledeci molim?


srce – Ivanin svet slatkiša\n22. februara u Nišu održana je tortijada, druga po redu. Ova manifestacija je održana u Domu vojske. Tortijada je bila humanitarna ali je imala i takmičarski deo. Učesnici su mogli da se odluče da tortu ukrase na temu Milanskog edikta ili na slobodnu temu. Ja sam se odlučila za Milanski edikt i osvojila drugu nagradu u kategoriji amatera. Bilo je zaista lepih i kreativnih ideja na obe teme, a evo nekih od torti.\nTorta na pslednjoj slici na temu Milanskog edikta je torta koju sam ja pravila. Više fotgrafija moje torte možete videti na strani “Takmičenja, izložbe, humanitarne akcije…”\nBilo je i raznih kolača i voća:\nOvaj dan smo iskoristile i da se vidimo, ispričamo, razmenimo iskustva i recepte…\nZahvaljujemo se domaćinima na gostoprimstvu i divnom danu.\nCategory: tortijade | 2 Comments on Tortijada u Nišu


TEHNIČKE SPECIFIKACIJE U IZVOĐAČKIM PROJEKTIMA\nPrvi korak na realizaciji svakog (pa i gradevinskog) projekta je ugovaranje. Od toga kako se ugovori projektovanje, izvodenje radova, nabavka materijala i opreme ili konsultantske usluge, u mnogome ce zavisiti i celokupni uspeh projekta. Nesporazumi koji se dešavaju na relacijama investitor - projektant - izvodac - nadzor najcešce su posledica nerazumevanja, a ne zle namere. Pre pocetka posla sve ukljucene strane su se dogovarale i dogovorile o svim pitanjima. Pa ipak, ispalo je da je investitor želeo jedno, projektant predvideo nešto drugo a izvodac planirao da radove izvede onako kako je on shvatio dogovor.\nPitanja oko kojih nastaju sporovi su razlicita. Ako je nerazumevanje nastalo po pitanjima rokova za završetak radova, nacinu i dinamici placanja i sl. onda znaci da ova pitanja nisu dobro definisana u Opštim uslovima koji su sastavni deo Tenderske dokumentacije a zatim i Ugovora. Ali, ako je spor nastao jer Investitor smatra da Izvodac nije ugradio materijal onih karakteristika i na nacin kako je to definisano projektom, onda odgovor zašto je do toga došlo treba potražiti u Tehnickim specifikacijama, koje su i glavni predmet interesovanja ovog web site-a.\nSa tehničkim specifikacijama sreo sam se prvi put kada sam bio angažovan na pripremi tenderske dokumentacije u međunarodnoj kompaniji, koja je ugovorila posao projektovanja, pripreme tenderske dokumentacije i vršenju stručnog nadzora na projektu u Srbiji. Menadžment te kompanije je izričito zahtevao da projekat sadrži detaljne tehničke specifikacije, jer je to jedan od ključnih uslova za postizanje projektovanog kvaliteta izvedenih radova u okviru planiranog budžeta.\nTehnicke specifikacije su deo glavnih projekata (u ovom slucaju arhitektonskog dela). U našim projektima materijali i način izvođenja radova opisuju se u tehničkim opisima i opisima pozicija u predmerima. U ugovoru se izvođač obavezuje da radove izvodi po važećem zakonu o planiranju i izgradnji, ostalim podzakonskim aktima, pravilnicima, standardima i pravilima struke. Međutim, pravilnici i standardi su opšti, a u tehničkim specifikacijama se definišu konkretna rešenja, a koliko mi je poznato, pravila struke nisu pisana. U praksi, tehnički opisi i opisi u predmerima se često rade metodom copy-paste i samo se formalno prilažu uz projekat. U predmeru se materijali opisuju tako što su slični nekom od konkretnih proizvoda konkretnog proizvođača. Najčešće ostaje na slobodnoj volji učesnicima u projektu da procene da li je aluminijumski profil ili keramička pločica jednog proizvođača sličan konkurentnom proizvodu. O načinu vršenja kontrole, po pravilu nema ni reči.\nS druge strane, neke tehničke specifikacije koje sam imao priliku da vidim su često toliko obimne i pune (po meni) nepotrebnog teksta koji nema primenu u praksi. Izrađuju ih projektantske firme tokom niza godina i za svaki projekat ubace knjigu specifikacija (koja može da ima i više od 500 stranica) u kojoj su sve pozicije koje su oni ikada obradili, bez obzira da li te pozicije postoje na konkretnom projektu za koji se specifikacije prilažu. Ponuđač mora da ih dobro prouči pre podnošenja ponude, a za to mu je potrebno puno vremena. U suprotnom, rizikuje da pretrpi štetu ako je ponudio materijal slabijeg kvaliteta ili je propustio da u ponudu uključi radove koji su opisani u tehničkoj specifikaciji.\nTehničke specifikacije obuhvataju sledeće:\n- Listu domaćih i međunarodnih standarda koji se na ovu poziciju odnose;\n- Opis predviđenih materijala;\n- Način izvođenja radova;\n- Način vršenja kontrole (uključujući i način merenja).\nDobrim tehnickim specifikacijama propisano je od strane projektanta šta ce i kako biti ugradeno na projektu. Za investitore je ovo važno jer je izbor materijala i kvalitet izvodenja radova definisan projektom, izvodacima jer su ponudili upravo ono što se od njih zahteva i što su nudili i ostali ponudaci i na kraju, nadzoru, jer zna šta i kako treba da kontroliše u toku izvodenja radova.\nMoj cilj je da na ovom web site-u pripremim što više korisnih podataka za brzo sastavljanje dovoljno preciznih, ali konkretnih i sažetih tehničkih specifikacija, bez suvišnih detalja koji nemaju praktičnu primenu u praksi. Imajte u vidu da tehničke specifikacije na ovom site-u nisu gotovi tekstovi koji mogu da se kopiraju. Sve što je navedeno u tekstovima treba da proverite da li važi za vaš projekat.\nSvi predlozi i pomoc na izradi ovog site-a su dobrodošli. Ukoliko neko smatra da je u tekstovima objavljenim na ovom site-u povredeno njegovo autorsko ili bilo koje drugo pravo, molim da mi se javi i sporni sadržaj ce odmah biti uklonjen.


Radoman: Vlast stimuliše neplaćanje poreza | Autonomija\nRadoman: Vlast stimuliše neplaćanje poreza\nPotrebna Poreska uprava Vojvodine\nPokrajinski sekretar za finansije Zoran Radoman optužio je danas republičke vlasti da izmenama zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji po drugi put u svom mandatu daje olakšice poreskim obveznicima, što negativno utiče na poresku disciplinu, stimuliše neplaćanje i destimuliše lojalne privredne subjekte u državi.\nRadoman je na konferenciji za novinare rekao da zbog donošenja izmena zakona po hitnom postupku, ni javnost ni poslanici nemaju priliku da se upoznaju sa novinama koje donose izmene zakona, a naročito ne sa njegovim posledicama.\n“Smatram da se kroz donošenje ovog zakona vidi sva nemoć vlasti da unapredi i učini izvesnim privredni ambijent u zemlji, kao i lutanje u želji da se ta nemoć prikrije od javnosti“, ocenio je Radoman.\nPodsetio je da je aktuelna vlast bila proklamovala “nultu poresku toleranciju” i kako je povećala poreze: PDV, porez na dobit, na imovinu, povećanje akciza i uvođenje akciza na struju, ukidanje, pa uvođenje TV-pretplate, ali i, istovremeno, smanjenje kazni za poreske prekršaje.\n“Ova vlast po drugi put u svom mandatu šalje poruku poreskim obveznicima da je dobro ogrešiti se o državu, isplati se neplaćati porez i raditi na račun države, da su naivni oni koji blagovremeno izmiriju svoje poreske obaveze. Vlast nagrađuje poresku nedisciplinu, a sa druge strane nameće nove dažbine urednim lojalnim platišama poreza”, naveo je Radoman.\nPrema njegovim revčima, privreda u Srbiji je u depresiji, sve je više preduzeća, naročito u poslednje dve-tri godine, koja ne posluju profitabilno, odnosno, sve je više onih koja iskazuju gubitke u poslovanju.\n“Zbog toga vlast i uvodi odlaganje plaćanja poreza na duži rok. Čini se da će ova mogućnost biti rezervisana samo za odabrane. Da li će oni koji najviše duguju opet biti povlašćeni? Da li je ovo novi izvor korupcije?“, upitao je Radoman.\nOn je ocenio da je poreska administracija daleko od savršene, zbog čega država i ne zna koliko potražuje od poreskih obveznika.\nPrema njegovim rečima to su ujedno i razlozi da se u budućem zakonu o finansiranju Vojvodine nađu odredbe o pokrajinskoj poreskoj upravi.


KAMO DALJE S JMBG: Artikuliranje nagomilanog bijesa Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nKAMO DALJE S JMBG: Artikuliranje nagomilanog bijesa\nObjavljeno: 08.07.2013. u 22:05h\nLuka Čuljak i Jasna Kovo u zagrebačkom Zarezu objavili su zanimljivu analizu protesta u BiH u kojoj zaključuju - Bez suvišnog patosa, koji bi prekrio trenutno “buđenje” naroda, okrenimo se jačanju solidarnosti i na ukazanim greškama pokušajmo ojačati koncept organiziranja protesta\nLuka Čuljak/Jasna Kovo (Zarez)\nU nedjelju 16. 6. preminula je Berina Hamidović. Berinina smrt je simptomatična u svakom pogledu i, nažalost, potvrda da država BiH i etnonacionalne politike koje je vode ubijaju svoju djecu. Kako uopće pisati o potrebi da se artikulira više političkih zahtjeva nakon porazne vijesti o Berininoj smrti?\nNajmasovniji dosadašnji protest desio se 11. 6., kada je na ulicama bilo oko 10 000 ljudi, a uz pomoć taksista blokirana je glavna ulica u Sarajevu na nekoliko sati. No blokada Zajedničkih institucija BiH (sa 6. na 7. juni) zasigurno je najradikalniji čin koji je izveden u posljednja dva desetljeća, ali nužno je ukazati na nekoliko stvari kako bi daljnje akcije bile učinkovitije.\nZAŠTO SMO IZAŠLI NA ULICE\nBlokada Zajedničkih institucija BiH spontano je izvedena zbog četveromjesečnog nedonošenja Zakona o jedinstvenom matičnom broju (JMBG). Revolt je prvenstveno iniciran zbog bolesne tromjesečne bebe Belmine Ibrišević. Nepostojanje JMB-a sve bebe rođene od februara ove godine u BiH dokida kao političke subjekte i još gore, kao i u ovom jedinstvenom slučaju, izlaže riziku od smrtnosti, od nemogućnosti liječenja, kretanja izvan granica BiH. Prije nego se izvedu bilo kakvi zaključci i artikuliraju mnoga druga politička pitanja, kao što je konačno ujedinjenje svih potlačenih socijalnih kategorija, ipak je nužno izvesti prvi korak ka priznavanju svih građana i građanki BiH kao političkih subjekata.\nStoga se iz protekle blokade Parlamenta kao i daljnjih najavljenih protestnih skupova, uistinu moraju izdejstvovati rješenja da zakonski nepostojeće bebe konačno postanu vidljivi politički subjekti, jer je biopolitika koja dodatno pokušava da homogenizira entitete odvela djevočicu Berinu u smrt.\nKoliko je uostalom uzaludan, prazan i nadasve ubitačan narativ o nacionalnim podjelama građana/ki BiH, odnosno etnonacionalna politika koju vode političke partije BiH, prokazano je u proteklim danima svojevrsne bitke protiv nacionalističke retorike kao mjere odgovora na beskrupulozan govor jedinih krivaca za trenutno stanje u BiH – vladajućih političara.\nStoga se kao jedini adekvatan odgovor nameće ponovno propitivanje temeljnih pojmova političkog organiziranja oko socijalne pravde i njenog izvođenja u praksi, a to je izgradnja solidarnosti kao i jačanje “vlastitih redova” – preuzimanje moći od biopolitičara. Blokada je prevashodno prokazala već postojeće (sa)znanje o nesposobnosti političke elite, i prije svega izostanak ikakve političke volje, odnosno potpunu angažiranost pojedinih stranaka i zastupnika na daljnjoj etničkoj podjeli.\nNakon četiri mjeseca najavljeni su protesti, a na isti dan organiziran je i skup podrške/solidarnosti sa turskim narodom. Možemo reći da je okupljanje prvog dana ispred Parlameta bilo sasvim spontano i još sasvim neartikulirano, no ono što se desilo dan poslije, u četvrtak, iznenadilo je i ljude koji su prisustvovali samoj blokadi. Ne trebamo se zavaravati, jer je naša metoda bila jedina koja se može nazvati dobrom, odnosno učinkovitom akcijom tokom svih dosadašnjih protesta.\nLjudi su svojim tijelima, prsa o prsa sa policijom, blokirali sve izlaze iz zgrada. Ujedinjeni u blokadi, stajali su jedni spram drugih i jedni pored drugih, studenti, radnici, penzioneri, roditelji. Također, time svjedočimo činjenici da se ovim činom u medijski diskurs konačno može vratiti proletarijat. Kao što znamo, u antičkoj Grčkoj je najsiromašnija populacija bila izvan vlasničkih odnosa i javnih poslova, egzistencija siromašnih u državi i služenje njoj svodila se na biološku reprodukciju potomstva kao radne snage, tjelesnog uloga.\nPolazeći od činjenice da i danas ljudi širom svijeta obavljaju rad sopstvenim tijelom, Eagleton smatra čudnim kada neko kaže da je proletarijat “nestao”, iako je sa dolaskom liberalne demokracije i neoliberalnom politikom duboko prekarizovan, te se kognitivno samoreciklira. Proletarijat je, ne samo na simboličkoj razini, pokazao da nikako nije odustao od borbe.\nDanak smo na kraju platili gotovo potpunim izostankom tradicije otpora, krenuvši od toga da pojedine skupine nisu imale nikakvu međusobnu komunikaciju, te niko nije znao šta se dešava na kojem od izlaza. Zatim, znanje da se organizira plenum i organiziranje radnih grupa u potpunosti bi isključili potrebu za vođama, “stručnim” pregovaračima ili predstavnicima (koji i nakon niza protesta još uvijek jašu svoje konje od papira).\nNedostatak kulture demonstriranja uprizorenje je izostanka saživljavanja sa prostorom koji smo okupirali jer okupirani prostor jest naš autonomni prostor i tako ga trebamo koristiti. Izuzetak je, naravno, skupina koja je tu noćila sa srijede na četvrtak, koja je imala šatore, vreće za spavanje, društvene igre, instrumente i slično.\nDakako, radilo se o veoma različitim skupinama ljudi koji su participirali u blokadi, ali organizacija nije postojala ni na bazičnoj razini, osim par individualaca sa megafonima koji su se profilirali kao lideri protesta, s tim da su isti ti lideri (trebamo li reći da su redom bili muškarci?), u jednom trenutku pacificizirali situaciju riječima “ljudi situacija je komplikovana”, “dan je dug, noć je duga” ili “radite šta hoćete”. Politički logički aparat, dakle, još funkcionira po principu predstavničke demokracije u vidu lidera koji smo taj dan imali.\nNo uprkos tome, okupljeni na blokadi su odlučili ostati do “kraja” što je završilo deblokadom institucija u (in)direktnom posredništvu u pregovoru Visokog predstavnika Valentina Incka i okupljenih, ali već uveliko prorijeđenih demonstranata. Nakon višesatne blokade, iz Zajedničkih institucija su izašali svi “zatočeni”, naši političari kao i strane diplomate, uglavnom bankari i strani investitori.\nKOGA SMO BLOKIRALI\nRevolt nije stvar “narodnog divljaštva” ili “povijesne nužnosti”, već je prije svega “uprizorenje razloga i način govorenja”.\nNo uprkos tome, vladajuće elite iz oba entiteta su pokušale dodatno ispolitizirati ovaj moment i blokadu Zajedničkih institucija okarakterizirati kao udar na srpsku političku elitu, što je dominantan narativ političke elite iz RS-a, dok su federalni zastupnici potencirali narušavanje dobrog imidža države BiH na međunarodnoj sceni. Izvještavanje i jednih i drugih zvaničnih medija tokom cjelokupne blokade pri tome se može okarakterizirati neprofesionalnim, pa i krajnje politički nepismenim.\nRazumijevanje samog pojma mirnog okupljanja građana i građanki, kao demokratskog principa izražavanja neposlušnosti vlastima, i više je nego banalno. Potencira se svojevrsni strah u javnom mnijenju nazivanjem blokade “opravdanim građankim neposluhom” koji se možda pretvorio u “politički čin / zahtjev” čime se u krajnje politikantskom diskursu u konačnici radi na depolitizaciji samog skupa i predstojećih okupljanja. Revolt, ili sama blokada, kao i zahtjevi koji su upućeni vlastima, su od samog početka politički čin i kao takvi moraju biti prepoznati, a ne razblaženi depolitizirajućim diskursom.\nNo, ne smije se previdjeti i činjenica da uprkos svojevrsnoj međugeneracijskoj solidarnosti i ujedinjenu različitih socijalnih kategorija na skupu, ipak nije postojala jednakovrijedna artikulacija političkih zahtjeva. To se ponajbolje može sagledati u razumijevanju blokade stranih diplomanata/bankara i naših političara na jednom mjestu, oko čega su se i ponajviše dvojili okupljeni: da li pustiti strane investitore ili ići do kraja po cijenu narušavanja dobrog imidža BiH, kako su to ocijenili skoro svi političari. Ovaj moment ponajbolje prokazuje i nedoraslost bh. javnog mnijenja u razumijevanju stvarnih političkih činilaca našeg društva, a to pored zvaničnih političkih elita, prvenstveno jesu i bankari kao prvi poligon provedbe neoliberalne politike.\nPored ove blokade sa prvim zahtjevom za JMBG, protestna okupljanja su zahvatila cijelu zemlju: studenti u Banjoj Luci protestiraju za svoja prava, studenti u Mostaru također su izašli na ulice u četvrtak, studenti u Sarajevu izlaze na ulice u znak podrške pokrenutoj blokadi Zajedničkih institucija. Zatim nekolicina gradova (Zenica, Brčko, Bugojno, Jajce, Srebrenik, Prijedor, Travnik, Livno) koja sa istim zahtjevima izlazi na ulice.\nKonačno se, na nivou cijele BiH, događa nešto što bismo, barem u jednom trenutačnom zanosu, mogli nazvati buđenjem proleterijata, ili onog već spomenutog prekarijata, koji ukoliko i nije politički osviješten, konačno artikulira neka od bitnih pitanja studentske populacije, radničkih prava, svih marginalnih socijalnih kategorija. Zauzimanje javnog prostora u tom smislu je indikativno i u načinu na koji ga propitujemo, zauzimamo i kroz njega artikuliramo pitanja zajedničkog javnog dobra. U tome se krije mogući ishod pokrenutog vala protestnih okupljanja u BiH.\nS KIM ULAZIMO U DIJALOG\nDemonstranti su bili odlučni u jednoj stvari, a to je da nema nikakvih pregovora sa zastupnicima, uposlenicima i stranim bankarima. Svaki put kada bi pojedini od uposlenika pokušao da izađe, to pravilo se i poštovalo. Dakle, osim što smo tu da se izborimo za prava djece Bosne i Hercegovine, ovaj protest (ustvari, protesti) duboko su ukorijenjeni u ukupnu socijalnu sliku najnižih slojeva društva i otpor nacionalističkim politikama koje su vođene nakon rata, a koje dolaze ruku pod ruku sa neoliberalnom politikom koju nameće Europska unija, odnosno liberalizacijom tržišta, već izvršenom kriminogenom privatizacijom te stalnim napadima na već stečena socijalna prava.\nU dijalog se ne ulazi sa vladajućom klasom jer upravo u pitanjima borbe između dvije klase, pitanja klasne svijesti pokazuju se kao posljednji odlučujući element. Stoga, na našoj strani nisu ni mediji, ni profesori i intelektualci, ni sindikati, ako nisu došli odozdo, ili pak policija za koju su neki demonstranti uporno tvrdili da su na našoj strani što se pokazalo sa razbijanjem protesta gdje je pet demonstranata pritvoreno i ozbiljno ozlijeđeno, a nekolicina ih je već tijekom dana završila u ambulanti.\nOvo je momenat kada se klasa, kako Žitko piše, psihoanalitičkim rječnikom rečeno, pojavljuje kao traumatično mjesto jer nije nimalo slučajno da su termini; klasa, klasna borba, radnička prava ili plenum istisnuti iz medijskog, odnosno dominantnog građansko-liberalnog i nacionalističkog diskursa.\nMOŽEMO LI ARTIKULIRATI VIŠE ZAHTJEVA\nOkupljeni od prvog dana pred Parlamentom, kao i nakon okončane blokade, čine sve da se protestni “duh” zadrži i uključi što više ljudi, organiziraju se daljnji koraci i ciljevi, izvođenja akcija i slično. Već u petak, organizirana je protestna šetnja ispred SPUS-a (Studentski parlament Univerziteta Sarajevo), kao i u ponedjeljak. Procjenjuje se da je sa njima izašlo preko 2000 studenata i to je, barem brojčano, zadivljujuća činjenica.\nU oba slučaja riječ je o partikularnom (zvaničnom) izlasku studenata čime se ne smije previdjeti činjenica da su bili okupljeni i tokom blokade i drugih dana okupljanja, no pitanje je da li se u partikularnim / zasebnim organiziranjima protestnih šetnji slabi moć ujedinjenih socijalnih kategorija. U konačnici, na koji način se artikuliraju pitanja studenata ako je glavna parola ispod koje se organiziraju “osuđeni na bosansku bolonju”? Jasno je da se time jačaju viktimološke pozicije bh. narativa, baš kao i onda kad su u studentskom pohodu na Muzej izjednačene replicirane parole o nastavku agresije na BiH sa zatvaranjem ove kulturne institucije.\nNjihove kolege u Banjoj Luci demonstrirale su protiv kriminogene političke elite u entitetu RS, dočim su se od prvog dana, kao zvanično tijelo, ogradili od podrške protestima za JMBG u Sarajevu, izražavajući solidarnost sa srpskim zastupnicima u Parlamentu BiH. Time su studenti u Banjoj Luci potvrdili da usprkos tomu što izražavaju nezadovoljstvo sa radom zvaničnih institucija RS-a, ipak stoje na braniku odbrane “tekovina” ovog bh. entiteta, odnosno da je ustanak protiv srpskih političara u RS-u tek narativni korektiv njihovog entitetskog rada dočim je podrška istim tim političarima u neradu na nivou države BiH posvjedočenje etno-nacionalnog legitimiteta jedne od tri dominantne političke elite BiH.\nTo je samo jedan od pokazatelja nerazumijevanja konteksta u kojem se novouspostavljena neoliberalna doktrina realizira kroz potenciranje politika identiteta i pristupnih pregovora EU. Svjedočili smo i demonstriranju kulturno-identitetskih narativa kroz parole “Nećemo entitete, hoćemo identitete” ili kroz zazivanje ratnih narativa i traumatskih iskustava, jugonostalgije, čime se, možda partikularno, ali iz prizme pojedinih grupa cementira postojeće stanje podijeljenosti bh. društva bez razumijevanja promijenjenih političkih paradigmi i koncepta solidarnosti koja se organizira u ime jasnih političkih zahtjeva svih “potlačenih”.\nBez suvišnog patosa, koji bi prekrio trenutno “buđenje” naroda, okrenimo se jačanju solidarnosti i na ukazanim greškama, ili propustima, pokušajmo izgraditi novo iskustvo i ojačati koncept organiziranja protesta kroz principe direktne demokratije zasnovane prije svega na glasovima i zahtjevima “prezrenih na svijetu”.\nNi u kom slučaju minule događaje ne želimo romantizirati jer se i nije radilo o radikalnoj ideji i njenoj artikulaciji, ali vjerujemo da ima potencijal da se razvija na tragu otpora koji se dešava diljem svijeta – od Čilea preko Turske do Filipina. Iako bismo u ovom trenutku rado zazivali ujedinjene svih “prezrenih na svijetu” u artikuliranju više političkih zahtjeva pred Zajedničkim institucijama BiH, smatramo da je trenutno najradikalniji čin istrajati na jačanju nezadovoljstva pokrenutog zbog slučaja dvije navedene djevojčice, JMBG mora i treba do konačnog rješenja ostati prioritetni zahtjev sa pojačanom političnošću organiziranja i artikuliranja nagomilanog bijesa svih nas.\nUz dozvolu uredništva prenosimo iz Zareza


Tamo gore je bolje – Mount of Artan XIX | Balkanrock.com\nNaslovnaReportažeTamo gore je bolje – Mount of Artan XIX\nTamo gore je bolje – Mount of Artan XIX\nMestašce u podnožju Rtnja, sa izuzetno zanimljivom, ali burnom istorijom gotovo je postalo napušteno kao mali Pripjat u godinama opštenarodne deklinacije, ali razvoj seoskog turizma, hajkinga i, naravno, postojanje Mount of Artan festivala donekle oživljavaju selo. Premda još uvek ne postoji ni prodavnica, a kamoli sve što je imalo u vreme procvata između dva svetska rata, selo je kadro da jedan vikend godišnje primi stotine masnokosića u potrazi za dobrim provodom i nestvarnom atmosferom u kojoj se festival održava.\nNepoznato je da li je dovde stigla zlurada predrasuda o ovim, za lokalce malo čudnim posetiocima. Tek, zlu ne trebalo, vlasnici pansiona su tolerisali redove po pansionskim kupatilima koje gosti ćutke ustupaju svojim drugarima iz kampa, a neka dobra duša se čak setila da ostavi sapun kraj česme u dvorištu mesne zajednice. Meštani ili organizatori su očistili inače zapušteni vrt do skoro prepun zmija kako bi kamperi mogli više da uživaju u svom ceremonijalnom vikendu.\nIako deluje kao prilično ekskluzivan događaj zbog malog broja posetilaca i stonerske orijentacije, Mount of Artan je zapravo potpuno otvoren događaj. Ovde publika ulazi za džabe, izvođači sviraju za džabe, sve u cilju da se uživa u blagodetima minijaturnog Tvin Piksa i krajnje raznovrsnog muzičkog programa. Stoga i ne čudi što bendovi iz regiona hrle da nastupaju tamo osećajući takav doživljaj kao privilegiju. No, red je ipak pričati o onima koji su došli iz Mađarske, Hrvatske, Bugarske, Vojvodine da sviraju, kao i o izuzetnoj publici jednako šarenoj po svim osnovama, te se tu i tamo naletelo na Brazilca, Francuza ili čak Meksikanca.\nOvogodišnja edicija festivala „Tamo gore“ okupila je oko dvestotinak duša iz različitih zemalja i sfera andergraunda da teraju dobru šegu, teturaju se po platou podno bine usled razređenog planinskog vazduha, pune mozak prirodom i uši teškim rifovima stonera. Mnogi čak ni ne ispitaju muziku najavljenih bendova, već dolaze u potpunom slepilu stičući impresije kroz faktor iznenađenja.\nPrvo veče festivala otvorio je interesantan bend iz Mađarske pod nazivom Woodstock Barbie predvođen pevačicom magnificentnog stasa. Njihov zvuk je neka čudna blues/rock mešavina iz krajputaškog bara na pola puta između Teksasa i San Franciska i to sve zvuči izuzetno prijatno.\nJednako prijatni, ali ambijentalno potpuno suprotni njima, gosti iz Čakoveca Zagušljivi dim guraju jednu spooky kombinaciju maškara, mistike, mraka i avangarde. Pevačica ovog sastava Tina Čatlaić briljirala je u svom zadatku da zaintrigira publiku unoseći intenzivnost u etar, te je na prvu loptu dobila epitet hrvatske Anje Rupel. Njeno pevanje tj. recitovanje bilo je nešto jako, jako čudno. Čudno i dozlaboga simpatično.\nDan su zaključili zrenjaninski mračni industrijalci Plamen večnosti. Njihov živopisan i opskuran nastup oduševio je dobar deo publike, a možda i zastrašio kojeg obližnjeg lokalca. Toliko mračna muzička podloga sastava uz pogled na straobalni piramidalni vrh Šiljak ledi krv u žilama i stvara samrtnu jezu uz već prohladno vreme.\nMožda ne centralni događaj, ali svakako poseban ugođaj, predstavlja popodnevni matine ili intermeco narednog dana u ambijentu čuvenog rozarijuma. Kao poseban deo programa, Rosarium Rituals je odlična prilika za posetioce da se odmore od lude prve večeri i jutarnjeg uspona na vrh Šiljak.\nDrugo veče je rezervisano za mnogo čvršći gitarski zvuk i novosadska post metal skupina Lednik je svojom efektivnom svirkom zavrtela taj teški karusel. Momci su opravdali poverenje organizacije i očekivanja publike.\nU sam cajtnot pojavio se i drugi mađarski bend nakon problema na granici. Torn From Earth su svu svoju agresiju pretvorili u pozitivnu energiju, a muzika mešalice za beton artikulisana kroz intenzivno urlanje je podigla temperaturu u ionako malo prijatnijoj večeri od prethodne, barem kad govorimo o vremenskim uslovima. Na sve to, ispred bine počele su prve šutke na ovom festivalu uz konstantno prosipanje piva i vode da osveži aktere.\nKao veliko finale i šlag na tortu, čast da zatvori festival pripao je starim znancima ovog festivala. Poznati bugarski stoner sastav Obsidian Sea nastupa već četvrti put na Rtnju. Bugarski Black Sabbath i frontmen čiji stas i brkovi neodoljivo podsećaju na Franka Zappu je u oko sat vremena nastupa odsvirao svoj set pesama koji dobar deo publike, usled toga što je bend na festivalu postao gotovo deo invetnara, zna već napamet.\nVeče je završeno u rano jutro uz višesatni DJ set. Puštalo se maltene sve od Silvane do Nirvane, a osećaj radosti zbog vikend izbavljenja iz ustaljene svakodnevnice se polako pretvara u tugu zbog povratka u istu.\nŠta će biti sledeće godine? Da li će festival nastaviti da se održava? Niko to ne zna, ali ako je Mount of Artan dvadeset godina sa štapom i kanapom uspevao da preživi sve izazove, ne postoji razlog da se takvo nešto ne nastavi. Uporni i snalažljivi organizatori uspeli su u nameri da svoje čedo održe kao DIY festival i niko ko je prisustvovao ovome, ne samo ove godine, ne bi želeo komercijalizaciju događaja.\nSa druge strane, pojedini investitori već su započeli proces transformacije ovog parčeta raja i ko zna šta će nas sačekati naredne godine. I pored svega toga, odlučno brojimo dane do narednog susreta. Zahvaljujemo se organizaciji, izvođačima i publici na idiličnom vikendu i fotografu Marku Petkoviću za ustupljene fotografije.\nTina Čatlaić & Zagušljivi Dim


Film o životu Džudi Garland u oktobru pred domaćom publikom Film o životu Džudi Garland u oktobru pred domaćom publikom\nFilm o životu Džudi Garland u oktobru pred domaćom publikom\nObjavljeno: 24. 9. 2019 u 16:00h\nBiografski film o jednoj od najvećih zvijezda Holivuda Džudi Garland pred banjalučku publiku stiže 24. oktobra. “Džudi”, sa Rene Zelveger u naslovnoj ulozi, dolazi u bioskope širom svijeta u pravom trenutku – na početku sezone filmskih nagrada.\nDrama koju je režirao britanski pozorišni reditelj Rupert Guld pružila je glumici Rene Zelveger prvu rolu vrijednu nagrade poslije više od decenije, prenijeli su svjetski mediji.\nRiječ je o filmu koji je adaptacija brodvejskog mjuzikla “End of the Rainbow” Pitera Kviltera. Predstava je izvođena na Brodveju i Vest Endu i zaradila je više nominacija za nagrade “Toni” i “Lorens Olivije”.\nU fokusu biografskog ostvarenja o Džudi Garland su posljednji mjeseci čuvene umjetnice uoči njene smrti 1969. godine.\nPriča se odvija u Londonu dok se ikona filma 20. vijeka pripremala za pet sedmica dugu seriju koncerata u noćnom klubu “The Talk of the Town”. Dok sprema spektakl, Džudi se bori sa sopstvenim menadžmentom, šarmira muzičare, sreće sa starim prijateljima i obožavaocima. Započinje i romansu sa Mikijem Dinsom, koji će joj uskoro postati peti muž.\nOsim Rene Zelveger, u glumačkoj ekipi su Fin Vitrok kao Dins, Rufus Suel kao Džudin treći muž Sidni Laft, Majkl Gambon, Džema-Li Devero i Bela Ramzi (proslavila se igrajući Lijanu Mormont u “Igri prestola”) kao Lajza Mineli i Lorna Laft.\nDžudi Garland mnogi pamte po nezaboravnom nastupu u filmu “Čarobnjak iz Oza”. Ona je imala 16 godina kada je film snimljen – mlada je doživjela svjetsku slavu.\nMeđutim, njen život nije samo “Čarobnjak iz Oza”, već je imala i drugih uspješnih uloga, pjevačku karijeru, kao i buran privatni život (zavisnost od lijekova koju je zaradila tokom snimanja “Čarobnjaka” pratila je Džudi do kraja života).\nSvjetski filmski kritičari pišu da je ovo prava prilika da pomalo zaboravljena Rene Zelveger oživi karijeru i da joj ova uloga može donijeti i nominaciju za nagrade.\nU filmu “Džudi” naći će se i neke od najpoznatijih pjesama Garlandove, uključujući i evergrin iz “Čarobnjaka iz Oza” – “Negdje iznad duge”.\nViše biografija o slavnoj glumici\nNasljeđe koje je kao glumica i pjevačica iza sebe ostavila Džudi Garland veoma je obimno i kvalitetno.\nAmerički filmski institut uvrstio je Garlandovu na listu deset najboljih glumica svih vremena. Poslije njene smrti napisano je više od dvadeset biografija, a najbolje kritike dobio je roman “Ja i moje sjenke: Porodični memoari”, koji je napisala njena kćerka Lorna Luft.\nNa osnovu ove knjige napisan je scenario za mini-seriju “Život sa Džudi Garland: Ja i moje sjenke”, koja je osvojila brojne nagrade. Džudi Garland je 1997. godine posthumno nagrađena “Gremijem” za životno djelo.