Metalworking World 1/2010 - Výrobní\nživot moderního kovboje\nŽivot o něco\nčasopis pro obchod a technologii od společnosti sandvik coromant\nve firmě Seversky\npřináší nové příležitosti\n–– dvojnásobná výroba\na stačila k němu\nTom erixon, Prezident společnosti Sandvik Coromant\npokud má firma prosperovat, musí k nim navíc\npřidat vytrvalost. Denně se před námi objevují\nnové náročné úkoly – při obrábění nových\nmateriálů, při hledání specifických řešení i\noptimálních výkonů. S úspěšným řešením\ntakových úkolů přichází pokrok, a mým cílem\nje v pozici nového prezidenta firmy Sandvik\nCoromant k němu přispět.\nVýroba v leteckém průmyslu je dnes\nvystavena vysokým nárokům, ať se již jedná o\nnové materiály či vysoký stupeň specializace.\nJaponská firma Mitsubishi Heavy Industries\nse musela k těmto požadavkům postavit\nčelem, když se rozhodla vyrábět spalovací\nkomory pro letecké turbomotory z těžkoobrobitelného materiálu Waspaloy. Sandvik\nCoromant s firmou spolupracoval při hledání\noptimálního řešení. Dnes, po šesti letech od\nprvních testů, linka stojí a pracuje na plný\nvýkon. Celý příběh najdete na straně 6.\nPodobné změny jsou vidět všude – v\nautomobilovém průmyslu, v energetickém\nprůmyslu, v ropném a plynárenském\nprůmyslu, a dokonce i ve výrobě lékařské\ntechniky. Německá firma Mayer Feintechnik\nto zná z první ruky, protože při výrobě\nlékařské techniky menší než nejvyšší nároky\nna kvalitu neexistují. Přestože firma musela\nčelit velkému tlaku zákazníků na snižování\ncen, rozhodla se k velkým investicím do\nobráběcího stroje a zároveň požádala o pomoc\nzástupce firmy Sandvik Coromant. O této\núspěšné spolupráci si můžete přečíst na straně\nŽádné průmyslové odvětví se nevyhne\nzměnám či specializaci. A málokterá firma se s\nnimi dokáže vypořádat bez pomoci druhých.\nVe společnosti Sandvik Coromant bereme\nvýzvu k vytrvalosti vážně – s našimi zákazníky spolupracujeme zblízka a vytrvale,\npomáháme jim nacházet optimální způsoby\nvyužití našich nástrojů v námi připravených\nřešeních a staráme se o to, aby tato řešení\npřinesla zákazníkovi co největší užitek.\nPrezident společnosti Sandvik Coromant\nMateriál použitý v této publikaci lze\nreprodukovat pouze se svolením. Žádosti\no svolení zasílejte tiskovému vedoucímu,\nMetalworking World. Obsah úvodníku a\nnázory vyjádřené v Metalworking World\nnemusejí nutně odrážet přesvědčení\nspolečnosti Sandvik Coromant ani\nnakladatele. Dopisy a dotazy týkající\nse časopisu zasílejte laskavě na:\nMetalworking World, Spoon Publishing\nAB,Kungstensgatan 21B, 113 57\nStockholm, Sweden. Telefon: +46 (8)\n442 96 20. E-mail: [email protected]\nDistribution dotazy: Beate Tjernström,\nSandvik Coromant. Telefon: +46 (26)\n26 67 35. E-mail: [email protected]\ngramů a MultiArt Gss 200 gramů od\nfirmy Papyrus AB, certifikované podle ISO\n14001 a registrované u EMAS. Coromant\nCapto, CoroMill, CoroCut, CoroPlex,\nCoroTurn, CoroThread, CoroDrill, CoroBore, CoroGrip, AutoTAS, GC a iLock jsou\nvšechny registrované obchodní značky\nspolečnosti Sandvik Coromant.\nPošlete nám vaši adresu na\nŽijeme v době rychlých změn a specializací, a\n811 81 Sandviken, Švédsko. Telefon:\n+46 (26) 26 60 00. Metalworking\nWorld vychází třikrát ročně v americké\na britské angličtině, češtině, čínštině,\ndánštině, holandštině, finštině,\nšvédštině a thajštině. Časopis se\nposkytuje zdarma zákazníkům\nspolečnosti Sandvik Coromant po celém\nsvětě. Vydává Spoon Publishing ve\nStockholmu, Švédsko. ISSN 1652-5825.\nPernilla Eriksson. Výkonný redaktor:\nJohan Andersson. Grafická úprava: Erik\nWestin. Technický redaktor: Christer\nRicht. Pomocný redaktor: Valerie\nMindel Koordinátor: Beate Tjernström.\nGrafická úprava, jazykové verze:\nJessica Bladh. Příprava pro tisk:\nMarkus Dahlstedt.Titulní stránka - foto:\nPS. 1: Světová produkce jaderné\nenergie se má do roku 2030 zdvojnásobit. Zda-li to něco znamená i pro vás se\ndozvíte na straně 14.\nPS. 2: Sandvik Coromant je jedním z\nvystavovatelů ve Švédském pavilonu na\nslavném Expu 2010 v Šanghaji, které se\nbude konat v květnu. Přijďte nás\ninformační účely. Informace zde\nposkytnuté jsou obecného charakteru a\nneměly by se chápat jako návod, nemělo\nby se na ně spoléhat při rozhodování a\nneměly by se používat k řešení\nspecifických problémů. Uživatel zachází s\ninformacemi na vlastní riziko a Sandvik\nCoromant nezodpovídá za žádné přímé,\nnáhodné, související či nepřímé škody,\nkteré by použitím informací poskytnutých\nv Metalworking World mohly vzniknout.\nObrábění součástek draku\nna cestě vzhůru..............6\nJaderná energie se\nvrací, silnější než dřív..14\nDrobná součástka –\nModerní kovbojové a\n— a rychle......................31\nse podstatně liší od obrábění\nostatních materiálů. Nyní je v\ntéto oblasti k dispozici několik\nnových řezných nástrojů a\nŘešení s větrem\n— leč přesně\nNové kotoučové a odvalovací\nfrézy, moderní vyměnitelné\nbřitové destičky ze slinutého\nkarbidu a vynikající technická\npodpora jsou klíčovými\nfaktory na cestě k úspěchu v\noblasti větrné energie.\nje důležitou operací při\nvýrobě kostních šroubů. Nyní\nmohou výrobci obrobit kostní\nšroub na jeden průchod\nTitan je jedním z hlavních\nmateriálů součástek draku\nletadla. Protože bezpečné\nobrábění titanu nelze řešit\nfrontálním útokem, musí být\npro zajištění optimální\nproduktivity obrábění použita\nTom Erixon, nový prezident firmy Sandvik Coromant:\n„Letecký průmysl udává tón.”\nPodle Toma Erixona, nového\nsvětová finanční krize ještě\nneskončila. „Je třeba se\npřipravit na změny,” říká.\nŽije: v Sandvikenu ve\nRodina: žena a tři děti\nfakulta na Univerzitě v\nLundu, Švédsko, absolvent\nMBA programu z IESE v\nBarceloně ve Španělsku.\nPracoval na vedoucích\npozicích v rámci Boston\nConsulting Group a v roce\n2001 nastoupil k firmě\nVolný čas: Rád běhá na\nlyžích, hraje golf,\nposlouchá operu a je\nzaníceným sběratelem vín.\nV září, uprostřed ekonomické krize, se Tom Erixon\nstal prezidentem firmy Sandvik Coromant. Erixon je\nrealista a domnívá se, že strojírenský průmysl se bude s\nkrizí ještě chvíli potýkat.\n„Tato krize přišla rychleji než dřívější krize,” říká.\n„Ještě stále však nedošlo k podstatné transformaci\nstruktur, která je běžným úkazem po každé hluboké\nrecesi. Domnívám se, že i v příštím roce uvidíme\ndalší bankroty firem, ale i fúze a další strukturální\nErixon vnímá tuto situaci z pozice firmy Sandvik\nCoromant jako výzvu.\n„V každé firmě, v každé společnosti lze vždy najít\nprostor pro zlepšení,” říká Erixon. „A tady je třeba si\npřipomenout, že proto, aby se společnost mohla rozvíjet,\nje nutné, aby se otevřela změnám.”\nErixon pochází z Helsingborgu v jižním Švédsku, ale\npracoval po celém světě, ve Španělsku, v USA, ve Velké\nBritánii a v Dánsku.\n„Přestěhoval jsem se do Sandvikenu v roce 2001, kdy\njsem začal pracovat pro skupinu Sandvik Group,” říká.\n„Mně i mé rodině se tu žije dobře a jsme tu spokojeni. Je\nzde blízko do přírody, což máme rádi, ale také je odsud\nblízko do Stockholmu, na letiště Arlanda, a odtud do\nCo se budoucnosti po krizi týče, Erixon vidí svět\nrychlých změn a specializací.\n„Pokud má firma přežít a zvítězit, musí se přizpůsobit\nnovým požadavkům, a my již dnes můžeme pozorovat\njejich náznaky,” říká.\nErixon zdůrazňuje dva faktory, které jsou pro oblast\nobrábění naprosto zásadní.\n„Za prvé, je potřeba zaměřit se na Asii,” říká.\n„Výroba v asijských zemích dnes rychle roste. A nejen\nvýroba - i odbyt.\n„Za druhé, většina strojírenských podniků se musí\npřipravit na práci s novými exotickými materiály, které\nse těžko obrábějí,” říká. „Práce s takovými materiály je\njiž dnes realitou v leteckém průmyslu, v němž se stále\nvíce užívají kompozitní materiály. Ale podobné náznaky\nse objevují i v jiných odvětvích.\n„Obrábění tradičních materiálů bude samozřejmě i\nnadále převažovat ve většině strojírenských firem, a je\nmožné, že ještě dlouho. Ale až k té změně dojde – a ono\nk ní dojde – je třeba být připraven.”\nErixon doufá, že firma Sandvik Coromant se v\nbudoucnu začne více zaměřovat na individuální\n„Podniky se dnes začínají stále častěji úzce specializovat, a to i v jednotlivých oblastech odvětví,” říká. „A\nprávě tady se firmě Sandvik Coromant otevírá prostor\npro speciální druh spolupráce, která se bude zaměřovat\nna jednotlivé projekty ještě více než doposud.”\nVýzkum a vývoj. Podle nejnovějších ukazatelů\nse v příštích několika letech užití kompozitních materiálů\nve výrobě výrazně zvýší. Firma Sandvik Tooling spolu s\npersonálním oddělením firmy Sandvik Coromant založily\nve Velké Británii Středisko pro výzkum a vývoj kompozitních materiálů, které má za úkol sledovat tento trend.\nCílem je shromáždit znalosti a vyvinout nová řešení pro\nobrábění této třídy materiálů.\nKompozitní materiály jsou dnes pro výrobce nástrojů\nohromnou výzvou, především co se týče trvanlivosti břitu\nnástroje a opakovatelnosti kvality\n„Naším cílem je reagovat na\ntyto výzvy, shromažďovat znalosti,\nvyvíjet nástroje a nacházet řešení,”\nříká Francis Richt, manažer\nprojektu pro kompozitní a\ntechnicky vyspělé materiály.\nVe středisku shromažďují\nznalosti o obrobitelnosti materiálu,\nkteré vycházejí ze znalostí výroby\njednotlivých materiálů a operací\nobrábění. Zaměřují se především na nepřetržitý vývoj\nsubstrátů, povlakování a vlivů geometrie na obrábění, při\nkterém drží krok s vývojem kompozitních materiálů.\n„Rovněž budeme pomáhat jednotlivým výrobcům s\ntesty obrobitelnosti, aby se jim podařilo dosáhnout\npožadované kvality i produktivity,” uzavírá Richt.\nO kompozitních materiálech si můžete přečíst více na\nÚroveň přesnosti simulací se\nzvyšuje a virtuální obráběcí stroje\nse stávají stále častější součástí\nvýrobního procesu. Německý\nvýrobce obráběcích strojů DMG,\nkterý je průkopníkem v této oblasti,\nposkytl Středisku Produktivity firmy\nSandvik Coromant v Sandvikenu ve\nŠvédsku jeden ze svých virtuálních\nVirtuální obráběcí stroj DMG\nsimuluje konstrukci kinematiku a dynamiku\nskutečného obráběcího stroje, ale i funkce\nCNC a PLC v jediném kontinuálním virtuálním\nprocesu. Na virtuálním obráběcím stroji lze\nbezpečně plánovat a navrhovat všechny\nčinnosti i procesy, ale také je i vyzkoušet a\nověřit. Ke kolizím zde nedochází a díky tomu,\nže se všechny funkce z počítače nahrávají, se\nzajišťuje vysoká míra bezpečnosti\npři plánování i implementaci.\nZároveň se tím otevírají i nové\n„Ať se již NC programy získají\npomocí programu CAM nebo se\nvytvářejí přímo CNC ovladači,\numožňují nám vidět předem, jak\nvýrobní proces bude probíhat v\ndílně,” vysvětluje Mats Allard,\nředitel pro virtuální obrábění ve\nfirmě Sandvik Coromant.\nSimulace výrobních procesů nejsou ve\nstrojírenství ničím novým. „Se simulačním\nsoftwarem pracujeme již dlouho a na naší\nwebové stránce naleznete 8 300 modelů\nnašich nástrojů,” říká Allard. „Teď je na nás,\nabychom zajistili, že se modely a další\nprodukty jako jsou právě virtuální obráběcí\nstroje dostanou k výrobcům.”\n…je to již čtyřicet let,\nco firma Sandvik\nCoromant uvedla na\ntrh první povlakovanou břitovou destičku\nze slinutého karbidu?\n•Die&Mould Čína, 11. – 15. května, Šanghaj\n•MMTS, 17. – 19. května, Montreál, Kanada\n•Farnborough Airshow 2010, 19. – 25.\nčervence, Farnborough, Velká Británie\n•IMTS 2010, 13.– 18. září, Chicago, USA\n•AMB, 28. září – 2. října, Stuttgart, Německo\n•TATEF, 12. – 17. října, Istanbul, Turecko\n•JIMTOF2010, 28. října – 2. listopadu, Tokio,\nfoto: ken straiton\nNAGOYA, JAPonsko. Spalovací komory tryskových leteckých\nmotorů se velmi složitě obrábějí. Ale japonský výrobce Mitsubishi\nHeavy Industries dokázal opakovaně zlepšit výrobní procesy. Jeho\ncesta k úspěchu: plodná partnerství.\nFirma Nagoya Guidance and Propulsion\nSystems Works (NGPSW), Mitsubishi Heavy\nIndustries, leží asi hodinu jízdy od Nagoye,\nměsta, které se nachází uprostřed japonského\nprůmyslového regionu. Lepší příklad firemních\ntradic byste mezi korporacemi v Japonsku těžko\nhledali. K upevnění firemní filozofie přispívá\nkaždodenní polední štafeta, při níž davy\nzaměstnanců povzbuzují svoje týmy. Rodinnou\natmosféru dotváří velká jídelna, kde se\nzaměstnanci – od velmi dobře placených\nmanažerů po dělníky – scházejí k jídlu a kde si\ntaké každý po sobě odnáší tác do kuchyně.\nYukio Kamimura, vedoucí inženýr, má na\nsobě stejný modrý plášť jako všichni zaměstnanci v továrně a jen podle pásky na pravém rukávu\npoznáte, že se jedná o „vyznamenaného\npracovníka“. V listopadu roku 2009 přijal\npozvání japonského císaře do Císařského paláce\nv Tokiu, kde mu byla udělena Žlutá stužka za\nzásluhy. Jedná se o nejvyšší státní ocenění\nprofesionálních zásluh jedince o rozvoj národa.\nKamimura nezískal vyznamenání za jeden\nvýznamný počin, ale za čtyřicet pět let práce\nna rozvoji leteckého průmyslu v Japonsku.\n„Když se před třiceti lety začaly obrábět\nHRSA materiály, nikdo vlastně nevěděl, jak na\nto,” vzpomíná. „Museli jsme na všechno přijít\nsami.” Jeden z Kamimurových přínosů\nspočíval ve vývoji technologie obrábění pístů\nnaše firma hraje významnou roli při rozvoji\ntohoto poměrně nového průmyslového\nodvětví v Japonsku,” vysvětluje viceprezident\nfirmy Fumiaki Tominaga.\nFirma NGPSW vyvíjí, vyrábí a opravuje celou\nřadu součástek plynových turbín pro letecké\nmotory ve spolupráci s průmyslovými\ngiganty, jako jsou Pratt & Whitney, RollsRoyce a General Electric. Firma se zaměřuje\npředevším na výrobu a obrábění součástek\nKeramické VBD pro\nmotorů ze žáruvzdorných materiálů. Vyrábějí\npodávají impozantse zde všechny druhy spalovacích komor pro\nvelké komerční motory Pratt & Whitney.\nV roce 2004 uzavřela NGPSW partnerství s\npodílem na riziku s firmou Rolls-Royce za\núčelem konstrukce spalovacích komor pro sérii\npro letadla C1, které byly dlouhé a asymetrické v rozsahu sousousosti 0,05 milimetrů. Nová turbomotorů Trent 1000 pro letadlo Boeing\n787. „Spalovací komora musí\ntechnologie obrábění nakonec\nodolat extrémním teplotám a právě\npřispěla k efektivní výrobě kotoučů\nto z ní dělá jednu z nejnáročnějších\noběžného kola turbíny a spalovacích\nsoučástek motoru,” vysvětluje\nHiroyuki Yoshida, vedoucí výroby.\n„Pro výrobu této části motoru je\nKamimurovo ocenění ohromilo\nnezbytná vysoká úroveň znalostí\njistě i proto, že je druhým inženýrem\ntechnologií. My jsme byli přizváni\nz NGPSW v řadě za sebou, který\nke spolupráci na tomto projektu\nzískal řád Zlaté stužky. „Podle mého\nprávě díky našim více než dvacetiletím vláda dala jasně najevo, že\nletecký průmysl patří mezi její\nYukio Kamimura, hlavní tým zkušenostem s výrobou lopatek\na kotoučů turbín.”\npriority. Zároveň se potvrzuje, že\nvedoucí výroby, si prohlíží spalovací komoru\nTominaga. „Stáli jsme před obtížným úkolem.\nA když se nám podařilo jej vyřešit, mohli jsme\ns uspokojením konstatovat, že jsme schopni s\nvývojem materiálů držet krok.”\nYoshida měl za úkol nalézt řešení. „Spalo-\nRadostná spolupráce. Hiroyuki Yoshida, vedoucí\nvýroby (vlevo), a viceprezident Fumiaki Tominaga.\nK výrobě spalovacích komor se používá\nmateriál Waspaloy, a to především díky\nvynikajícím vlastnostem, jako je žáropevnost,\nkterá je nezbytným požadavkem při výrobě\nsoučástek motorů. Na druhou stranu však\nobrábění tohoto materiálu není snadné.\n„Materiály, které se používají ve výrobě\npro letecký průmysl se obrábějí stále hůře,\nprotože se jejich mechanické vlastnosti při\nvysokých teplotách neustále zlepšují,” říká\nvací komora se skládá z několika součástí, a\nproto je frézování obtížné a časově náročné,”\nvysvětluje. „A navíc se nástroje velmi rychle\nopotřebovávají. Nejprve jsme zkusili použít\nkeramické břitové destičky, které jsme měli na\nskladě, ale k jejich opotřebení docházelo příliš\nrychle. Abychom splnili námi vytčené cíle,\npotřebovali jsme lepší řešení.”\nFirma NGPSW věc probrala s několika\nvýrobci nástrojů, ale byl to teprve Sandvik\nCoromant, který přišel s vhodným řešením.\n„Ostatní společnosti nám pouze nabízeli své\nprodukty, ale Sandvik Coromant s námi\nskutečně spolupracoval. Snažil se vyladit\noptimální výkon nástrojů a tak nám umožnit\ndosáhnout cíle v oblasti hrubého frézování:\nméně než čtyřicet hodin na cyklus,” rozvádí\ndál Yasuhiro Sueyoshi, tovární inženýr, který\npracoval přímo na tomto projektu.\nSeřizování frézovacích hlav v továrně číslo\npět ve městě Nagoya, Mitsubishi Heavy\n„Když se materiály HRSA začaly před\ntřiceti lety poprvé obrábět, nikdo\nnevěděl, jak na to.”\nYukio Kamimura, hlavní inženýr\n„Je to zásadní průlom”\ndošlo k opravdovému\nkomor pro tryskové\nmotory ze žáropevného\nMateriál Waspaloy je\nzapotřebí frézovat velkou\nkterá probíhá ve firmě\nrychlostí a všechny\nNagoya Guidance and\nkeramických vyměnitelWorks (NGPSW), je\nných břitových destiček\nHRSA nevydržely déle\nskládajícím se z celé řady\nnež minutu – tato\nfrézování, při němž se\nToshikazu Kawamukai, trvanlivost nástroje ani\nmanažer pro japonský\nodebírá velké množství\nletecký průmysl SDC\nmateriálu. „Spolu s\nNGPSW experimentujeMHI. Nová keramická\nme s keramickými\nbřitová destička SiAlON\nnástroji již asi sedm let,” říká\nCC6060 vydržela tři minuty. „Tato\nToshikazu Kawamukai, manažer pro\nVBD je vysoce odolná proti\njaponský letecký průmysl SDC ve\nopotřebení ve tvaru vrubu a\nfirmě Sandvik Coromant, „ale teprve s\numožňuje velkou hloubku řezu,”\nkeramickou kruhovou VBD CC6060\nvysvětluje Kawamukai. Schopnost\nCC6060 podávat předvídatelný výkon\npři vyšší rychlosti úběru materiálu a\npři delších plynulých řezech se z ní\nstává ideální nástroj pro obrábění\nmateriálu Waspaloy a další tvrdých\n„Firma NGPSW bude spolupracovat\ns firmou Sandvik Coromant na testech\nchladicího systému CoroTurn HP pro\nobrábění série motorů Trent XWB,“\nříká Kawamukai. „Díky správnému\nnasměrování chladiva do řezu pod\nvysokým tlakem přispívá CoroTurn HP\nk prodloužení trvanlivosti břitu\nnástroje, usnadňuje utváření a odvod\ntřísky, a zajišťuje bezpečnější a\nplynulejší obrábění,” říká. „V současné\ndobě pracujeme na vývoji řešení,\nkteré by zajistilo co nejlepší využití\n1.Řezné podmínky Coro Mill 210\npři výrobě pláště NGPSW:\nvc=20–25 m/min, ap=0,7 mm,\n2. Data týkající se CoroTurn SL70\npoužívané pro hrubé soustružení\npomocí keramických VBD:\nToto řešení je vhodné zejména\npro výrobu součástek\ntryskových motorů, jako jsou\nkotouče a pláště, a zajišťuje\nbezpečnost a produktivitu\n3. Informace týkající se keramických VBD: Současné řezné\npodmínky: vc=800 m/min,\nap=1,5 mm, fz=0,08 mm/zub.\nTyto řezné nástroje byly vyvinuty\npředevším pro výrobu součástek\nkomory ze žáropevného\nVedoucí inženýr Yasuhiro\nMotoyama (vpravo) a asistent\nvedoucího inženýra Kazuyuki\nKumazawa u spalovací\nYoshie Narita je zástupcem společnosti\nSanwa Seiki, která je distributorem výrobků\nfirmy Sandvik Coromant, a byl to on, kdo\ndohlížel na implementaci řešení od samého\npočátku. Do firmy NGPSW i do Střediska\nProduktivity firmy Sandvik Coromant jezdil\ntéměř denně a sledoval celý proces.\n„Cesta k dobrým výsledkům není nikdy\nsnadná,” říká Yoshida a vzpomíná, že od\nprvních testů, které se prováděly v roce 2001\npo zavedení produktu do výrobní linky v roce\n2007 to trvalo téměř šest let. „Ale všichni z\nfirmy Sandvik Coromant i jejího distributora\nrychle reagovali na naše otázky a poskytovali\nnám veškerý nutný servis.” Narita dodává:\n„Celý proces trval dlouho, ale když jsme\nkonečně dosáhli vytčeného cíle, celý tým se\ncítil jako vítěz.”\nPřestože hrál Úspěch v obrábění spalovací\nkomory Trent 1000 ve vztahu mezi NGPSW a\nfirmou Sandvik Coromant naprosto zásadní\nroli, nejednalo se o jejich první spolupráci.\nSpolečnosti spolupracují již více než dvacet let.\n„Když se nám s klientem podaří nalézt správné\ntechnické řešení, vytvoří se mezi společnostmi\nsilná vazba,” říká Noriyuki Matsumoto,\nvedoucí pobočky Sandvik Coromant v Nagoya\nv Japonsku. „Mohli jsme například pozvat\nzaměstnance firmy NGPSW do Švédska a\nukázat jim náš vývoj keramických řezných\nnástrojů i kompletní škálu výrobků.”\nFirma NGPSW v současnosti pracuje na\nvýrobě, nové série turbomotorů značky\nRolls-Royce Trent XWB, a Sandvik Coro-\nŠpička. Jednou za čas běhají zaměstnanci firmy\npolední štafetu kolem továrny ve městě Nagoya.\nmant opět hledá vhodné řešení. Sueyoshi říká:\n„Při soustružení vzniká příliš mnoho vibrací.\nSpojil jsem se se zástupcem firmy Sandvik\nCoromant a přišlo se na to, že jsme používali\npříliš slabý nástrojový držák. V současné době\nprovádíme testy s CoroTurn SL 70 a nástrojovým držákem Coromant Capto a snažíme se\n„Při hrubém frézování výrobku Trent 1000\njsme používali především frézu CoroMill 210\ns velkým úběrem materiálu, a to především\nproto, že čelní frézování na ní probíhalo\nrychle a bylo ji možné použít i k vyvrtávání\nděr,” pokračuje. „V tomto případě jsme došli\naž na hranice možností nástroje. Pro výrobu\nnového výrobku Trent XWB je třeba dále\nzlepšit řezné podmínky. O nástrojích firmy\nSandvik Coromant je známo, že jsou stabilní a\nspolehlivé, ale my je používáme v náročných\npodmínkách a proto potřebujeme technickou\nYasuhiro Sueyoshi, inženýr, oddělení výroby, se\npřímo podílel na projektu výroby spalovacích\n„Když mám před sebou problém, který se\ntýká obrábění, neřeším jej sám,” vysvětluje\nSueyoshi. „Jsem schopen vymyslet nové\nmetody, ale nejsem schopen zaručit, že budou\nKontrola hotového okraje\ntrysky raketového motoru\nLE-7A před dodáním.\nSystems Works (NGPSW) je výrobním\npodnikem v rámci skupiny Mitsubishi\nHeavy Industries, japonského průmyslového gigantu s obratem 3 375,6 miliard jenů\n(25,6 miliard Euro) v roce 2009. NGPSW\nse podílí na výrobě leteckých motorů již od\nroku 1920. Roční výroba firmy dosahuje\n225,6 miliard jenů (1,7 miliard Euro).\nFirma zaměstnává téměř dva tisíce\nzaměstnanců. Hlavní továrna se rozkládá\nna 382 000 čtverečních metrech.\n”Tím, že zajišťuje veškerou technickou\npodporu a pomáhá zákazníkům najít\nco nejlepší způsob využití nástrojů, se\nSandvik Coromant liší od konkurence.”\nYasuhiro Sueyoshi, inženýr\nkeramickými destičkami pro\nskutečně fungovat. Sandvik\nfrézování a s vysokotlakým\nCoromant přijde s realistickým\nchladicím systémem s cílem zlepšit\nnávrhem a nové řešení promýšlíme\nobrábění nové série tryskových\nspolečně. Tím, že zajišťuje veškerou\nmotorů Trent XWB. „Cílem týmu\ntechnickou podporu a pomáhá\nGMATT bylo posílení japonského\nzákazníkům najít co nejlepší způsob\nstrojírenského průmyslu v oblasti\nvyužití nástrojů, se Sandvik\nvýroby leteckých motorů pomocí\nCoromant vyděluje z konkurence.”\ntechnicky vyspělých postupů a to\nNa základě zkušenosti s výrobou\nspalovacích komor Trent 1000 byl Yoshie Narita, zástupce tak, aby byl schopen obstát a uspěl\nfirmy Sanwa Seiki\nve světové konkurenci,” říká\nYoshida přesvědčen, že je nutné\nYoshida. „Nové technologie, které jsme\nzaměřit úsilí na výzkum obrábění materiálů\nvyvinuli spolu s firmou Sandvik Coromant\nHRSA a že tento výzkum musí být daleko\nvyužijeme při výrobě motorů Trent XWB.”\nrozsáhlejší než v předchozím případě. Na\nKromě spolupráce s týmem GMATT, firma\nkonci roku 2007 sestavil tým odborníků, tzv.\nNGPSW rovněž spolupracuje na rozvoji\nGlobal Manufacturing Technology Team\nprojektu s firmou Rolls-Royce u AMRC ve\n(GMATT). Tato virtuální výzkumná skupina\nVelké Británii. Také tohoto projektu se účastní\nse skládala ze zaměstnanců NGPSW,\nfirma Sandvik Coromant.\nzaměstnanců významných univerzit a\n„Upírat úsilí tímto směrem je nezbytné,”\nvýrobců a dodavatelů nástrojů v Japonsku.\nříká Tominaga, „protože ta nejlepší řešení\nSandvik Coromant je v této skupině jedním z\nvznikají, když se poskládají jednotlivé dílky\ndohromady a vytvoří nový celek.”\nOd roku 2008 tým GMATT provedl testy s\nFirma Nagoya Guidance and\nPropulsion Systems Works (NGPSW)\nchtěla zkrátit dobu frézování při\nvýrobě spalovacích komor tryskových\nmotorů Trent1000 ze žáropevného\nHrubování: CoroMill 210 s\nkeramickou vyměnitelnou břitovou\ndestičkou CC 6060 ubírá v krátkém\nčase velké množství materiálu.\nStřední obrábění: CoroMill 300 s\nkruhovými VBD vykazující malé řezné\nsíly, snižuje opotřebení břitu a\nzajišťuje vyšší rychlost posuvu.\nDokončování: CoroMill 390\nzajišťuje bezpečné obrábění\nnástrojem s předvídatelným\nopotřebením a eliminuje vibrace,\nkteré by mohly mít vliv na kvalitu\nVýrobní cyklus hrubého obrobení\npovrchu výrobku se zkrátil z 60–70\nhodin na 40, díky čemuž lze ušetřit\nvíce než 300 hodin měsíčně.\ntext: johan andersson foto: Waterstudio.NL\nKoen Olthuis, 39, je\nzakladatelem nizozemského studia architektů\nWaterstudio.NL, které se\nspecializuje na stavbu\nplovoucích budov. V roce\n2007 jej časopis Time\nzařadil na stodvaadvacátou příčku v žebříčku\nnejvlivnějších lidí na\nVítej, vodní světe!\nHolandský architekt Koen Olthuis by nás nejraději vidět chodit – i žít – na vodě\nPředstavte si moderní Benátky s\nmrakodrapy vysokými několik\nstovek metrů a se sítí obchodů,\nulic a chodníků – to vše postavené\nna vodě. Přeplněná pobřežní\nměsta, jako je New York a Hong\nKong, by tak získala novou\nmožnost expandovat na moře.\nTaková je vize holandského\narchitekta Koena Olthuise.\n„Díky vodě se před celou řadou\nměst po celém světě otevřou nové\nmožnosti expanze,” říká.\nOlthuisovy vize se již staly\nrealitou v případě asi jednoho sta\ndomů, které postavil přímo na vodě\nči těsně u ní. Mezi jeho stavbami lze\nnalézt moderní hausbóty a vodní\ndomy či dokonce i domy obojživelné, které dnes stojí v Nizozemí i v\nzahraničí. Například zkonstruoval\ntakové domy, které mají schopnost\nse plavit, pokud hladina vody\nstoupne. Jiné, jako ten na obrázku,\nstojí na březích řek a v záplavových\noblastech. Dalších tisíc je v\npřípravné fázi, včetně tzv. Nové\nvody, nové čtvrti města Westland v\nHolandsku. V „Nové vodě“ se bude\nstavět první plovoucí bytový dům.\nJako Holanďan si je Olthuis\nvědom rizik, která sebou přinášejí\nvody oceánu. Zhruba třetina\nNizozemí leží pod hladinou moře a\nNizozemci s ním vytrvale zápasí již\nasi tisíc let. Olthuis se chce vydat\n„Hrozba zvedajících se hladin\noceánů spolu s klimatickými\nzměnami a stále větší urbanizací\nnás nutí, abychom přehodnotili náš\nvztah k vodě,” vysvětluje.\nOlthuis vidí využití svých staveb\npředevším v oblastech, kde časté\nbouře a záplavy způsobují rozsáhlé\n„Plovoucí stavby nejsou jen\nluxusní alternativou pro lidi, kteří\nchtějí žít blízko vody,” říká. „Jsou\nřešením reálných problémů\nspojených s klimatickými\nÚkol: Zajistit správné nástroje a\nprocesy pro rozvíjející se oblast\nobrábění kompozitních materiálů.\nŘešení: Nový přístup k obrábění\n- jednoúčelovými nástroji a při\npoužití nejnověších strategií.\nDalší krok v obrábění\nObrábění kompozitních materiálů se\nzásadně liší od obrábění kovů a obrábění\njednoho kompozitního materiálu se navíc\nmůže podstatně lišit od obrábění jiného kompozitního materiálu. Navíc, škála kompozitních materiálů je nesrovnatelná s počtem\nkovů. S tím vším se musejí potýkat jak firmy,\nkteré začínají kompozitní materiály obrábět,\ntak i firmy, které již kompozitní materiály\nobrábějí. Obrábění kompozitních materiálů\nsi žádá přehodnocení stávajících metod,\nnástrojů, nastavení i seřízení stroje a v\nněkterých případech je dokonce nutno\ninvestovat do nových strojů a přípravků. V\nzásadě každý nový kompozitní materiál, se\nkterým firma začne pracovat, si žádá\nŘezné podmínky při obrábění kompozitních materiálů se výrazně liší od řezných\npodmínek při obrábění kovů, především\nproto, že břit nevytváří třísky střihem, jako je\ntomu v případě většiny kovů. Břit kompozitní materiál odlamuje - často odřezává\nepoxidovou pryskyřici a zároveň láme či\nHlavním pravidlem při obrábění\nkompozitních materiálů je použití velmi\nostrých břitových destiček, které se\nvyznačují adekvátní vůlí, zajišťují čistý řez a\nminimalizují možnost tření nástroje o\nobrobek. Opotřebení nástroje je třeba omezit\nna minimum, protože už ty nejmenší změny\ngeometrie břitu mohou rychle vést ke\nzvýšení teplot v oblasti řezu a k jeho\nPro obrábění kompozitních materiálů v úzkých\ntolerancích a s vysokými požadavky na kvalitu\npovrchu je určena čelní fréza CoroMill 590,\nvybavená VBD povlakovanými PKD. Pracuje při\nvysokých řezných podmínkách a při suchém\nobrábění dochází k minimálnímu štěpení vláken\n– je ideální volbou, pokud se zajistí odsávání\nvznikajícího prachu (viz obrázek).\nvylomení, což může ovlivnit celkovou\núroveň kvality výroby.\nTam, kde je nutné přizpůsobit geometrii\nnástrojů různým vlastnostem kompozitního\nmateriálu, je nutné zajistit, aby byl řez\nnástroje hladký a házení nástroje se omezilo\nAby se dosáhlo požadovaného výkonu,\nbezpečnosti obrábění a dobrých výsledků je\ntřeba podle typu kompozitních materiálů\ntaké přizpůsobit a optimalizovat jednotlivé\nprocesy obrábění. Ekonomické výpočty by\nměly ukázat, která řešení budou nejvhodnější v situaci, kdy sice záleží na rychlosti úběru\nmateriálu, ale kdy rychlost úběru materiálu\nnení nejdůležitějším faktorem.\nPři obrábění kompozitních materiálů\novlivňuje produktivitu výroby spíše zajištění\nkvality povrchu děr a jejich konců při\nodpovídajících nákladech na vyvrtání díry a\nna metr obrobeného povrchu. Pokud lze\npožadované kvality povrchu obrobku\ndosáhnout při jedné operaci, zkrátí se či\núplně odpadá další obrábění, čímž se\npřispívá k prodloužení trvanlivosti břitu\nnástroje i omezení nucených odstávek stroje.\nOblast obrábění kompozitních materiálů\nse neustále vyvíjí, a proto by se měly k\nobrábění jednotlivých typů kompozitních\nmateriálů zásadně používat speciální řezné\nnástroje. Dále je nezbytné správně stanovit\npracovní parametry pro danou operaci a\nzajistit správné upnutí nástroje.\nVrtání, jeden z hlavních způsobů obrábění\nkompozitních materiálů, patří mezi\nnejobtížnější operace, protože materiál se\nmůže odštěpit či dokonce rozštěpit na\njednotlivé vrstvy (dochází k tzv. delaminaci)\npři vstupu a výstupu nástroje do a z díry. Aby\nse dosáhlo dobré kvality povrchu, je třeba\nzajistit vhodné řezné podmínky pro obrábění\nvrstev vláken i matrice. Kompozitní\nmateriály se vyznačují stále lepší odolností\nproti nárazu i vysokým teplotám, a proto se i\nPro srážení hran a frézování v\nmateriálech s vysokým obsahem\nvláken nabízí čelní fréza CoroMill\n390 s VBD s připájeným roubíkem\nPKD či PKD povlakovaná VBD vysoce\núčinné řešení. Břitové destičky ze\nslinutého karbidu a VBD povlakované\nPKD či monolitní nástroje ze\nslinutého karbidu zajistí vysokou\nkvalitu povrchu při srážení hran a\njejich obrábění musí neustále vyvíjet.\nNástroje povlakované speciálně upraveným polykrystalickým diamantem (PKD) či\nnástroje s připájeným roubíkem PKD mají\nnejlepší trvanlivost, protože diamant odolává\nopotřebení i při obrábění uhlíkových vláken\na vrstvených materiálů, včetně titanových.\nPožadavky na kvalitu při čelním frézování\nkompozitních materiálů, ale i při obrábění\nhran a odřezávání, jsou vysoké a žádají si\ninovativní přístup, jako je například použití\nvhodných VBD a monolitních nástrojů ze\nslinutého karbidu povlakovaných diamantem.\nSpeciálně navržené nástroje povlakované\nPKD (polykrystalickým diamantem) lze\npoužít pro většinu operací frézování. Nástroje\ns napovlakovaným PKD a pájeným PKD jsou\nvybaveny utvařeči různých tvarů, a proto je\nlze použít při různých aplikacích. Mezi\nzlepšení patří lepší kvalita povrchu obrobku,\nkterou lze zajistit tím, že se geometrie břitu\njednotlivých nástrojů využije tím nejlepším\nzpůsobem. Zlepšení kvality lze rovněž\ndosáhnout odvodem vzniklého prachu, čímž\nlze omezit štěpení a třepení materiálu.\nKompozitní materiál vzniká spojením dvou\nmateriálů různých vlastností v jeden materiál\nurčitých požadovaných vlastností.\nVlákna, vláknové krystaly, částice či\nsplétané materiály se rozptýlí do matrice,\nčímž získají tuhost a pevnost. Strukturované\nkompozitní materiály se skládají z laminovaných či sendvičových vrstev. Laminované\nkompozitní materiály tvoří jednotlivé vrstvy\npevně spojené tak, že se v každé vrstvě mění\nMateriály hlavní matrice jsou organické,\nnapříklad kov či keramika, a mohou být\nvyztužené dlouhými či krátkými karbidovými\nčásticemi či jiným neorganickým materiálem.\nPlastové kompozitní materiály vyztužené\nuhlíkovým, aramidovým či uklíkovo-aramidovým vláknem se dnes běžně používají pro\nvýrobu plášťů letadel. Vlákna jsou spojena v\nmatrici, například z epoxidové pryskyřice.\nMožnosti využití kompozitních materiálů rychle\nrostou, a spolu s tím se rozvíjí i výroba nových\nŘešení pro obrábění kompozitních materiálů\nse liší podle jednotlivých aplikací. Řešením\nmůže být například jeden z vrtáků CoroDrill,\nkterý se přizpůsobí materiálu a druhu\nobrábění. S ohledem na materiál různých\nsoučástek byly vyvinuty tři geometrie břitu,\nvčetně všestranného vrtáku CoroDrill 855,\ndíky nimž se optimalizuje proces obrábění a\nzajistí se kvalitní vrtání děr, jež odpovídá\ntěm nejvyšším požadavkům.\nVrták CoroDrill 856 byl navržen tak, aby\nse při vrtání otvorů zamezilo na jejich\nkoncích delaminačnímu efektu, především v\nkompozitních materiálech s vysokým\nobsahem pryskyřice. Vrtání materiálů s\nvysokým obsahem vlákna si však žádá\ngeometrii, která je schopna zamezit štěpení,\nnapříklad nový vrták CoroDrill 854, jehož\ngeometrie se podobá vrtákům, které se\npoužívají pro obrábění hliníku.\nVedle vývoje řezných nástrojů, které zlepší\nvýkon při obrábění kompozitních materiálů\nse firma Sandvik Coromant zaměřuje také\nna vývoj optimálních pracovních procesů\nVýkon při obrábění kompozitních\nmateriálů dokáže zvýšit nová nabídka\nvrtáků a fréz. Vrtáky ze slinutého karbidu\npovlakované diamantem nebo PKD jsou\nvhodné pro celou řadu aplikací. K dnešku\nbylo navrženo několik nových geometrií\nvrtáků, především pro vrtání vysoce\nkvalitních děr do různých materiálů\nvyztužených uhlíkovým vláknem (tzv. materiály CFRP). Čelní a kotoučové frézy se\nspeciálně vyvinutým břitovými destičkami\ns PKD přinášejí při frézování, srážení hran\na ořezávání součástek z kompozitních\nmateriálů celou řadu nových výhod. Jak\nstandardní tak i speciálně navržené\nprodukty jsou řešením nejen pro\nsoučasnost, ale i pro budoucnost vrtání a\nfrézování kompozitních materiálů.\nenergetika. Jaderná energetika, v nedávné minulosti tak\nčasto proklínaná a zatracovaná, se vrací. Strojírenské podniky se\nsnaží naskočit do rozjetého vlaku a pečlivě se připravují na\nbudoucí vysoké nároky tohoto rychle se rozvíjejícího\nprůmyslového odvětví, a to především v oblasti obrábění\nRostoucí tlaky na snižování\nemisí CO2 spolu se zvyšující\nse poptávkou po elektrické\nenergii přispívají k renesanci\nJeště před nedávnem se pohlíželo na jadernou\nenergetiku skrz prsty a trpně se očekával její konec. Podle\nnových odhadů by se však poptávka po jaderné energii\nměla do roku 2030 zvýšit o čtyřicet čtyři procent. A\nprotože i nadále roste tlak na snižování emisí CO2,\nbudoucnost jaderného průmyslu vypadá podstatně\nrůžověji. „Jaderná renesance” je slovní spojení, které dnes\nslýcháme stále častěji. Strojírenské podniky, které vyrábějí\nsoučástky pro toto průmyslové odvětví, zaznamenávají\nvětší poptávku. A pokud je optimistická předpověď\nsprávná, zásadně ovlivní vývoj strojírenského průmyslu.\nNa špičce ve stavbě nových jaderných elektráren je\nČína, která počítá se stavbou třiceti pěti nových jaderných\nreaktorů, a do roku 2030 by jich mělo být devadesát. Za\nní následuje Indie, která má v plánu postavit dvacet tři\nnových jaderných reaktorů a do budoucna se počítá s\ndalšími patnácti. Ale tento trend zasáhl i Evropu, která v\nsoučasné době získává třicet čtyři procent veškeré energie\nz jaderných zdrojů, což je dvakrát více než světový\nprůměr. Expanzi v Evropě vévodí Velká Británie, jejíž\nvláda nedávno odsouhlasila výstavbu deseti nových\njaderných elektráren. V současné době stojí ve Velké\nBritánii deset jaderných elektráren, takže se jedná o\npodstatné navýšení v rámci celého odvětví. Čtyři nové\nelektrárny jsou již v přípravné fázi.\nJohn McNamara, vedoucí mluvčí britské Asociace\njaderného průmyslu (Nuclear Industry Association),\nříká, že toto rozhodnutí povede k oživení i jiných\nprůmyslových odvětví v zemi, včetně strojírenského\nprůmyslu. „Británie postaví první flotilu nových\njaderných elektráren jako první v Evropě,” říká. „To\nznamená, že v příštích deseti letech se bude masivně\nstavět – půjde o druhý největší britský stavební projekt\nvedle stavebních pracích spojených s olympijskými\nhrami v roce 2012.”\nZleva: Tore Andersson, Klas\nGöran Björklund, Thomas\nÅberg (Sandvik Coromant) a\n„Nesmíte udělat chybu”\nVysoce přesné obrábění je na pořádku dne\nve švédské firmě GenerPro, která je součástí\nskupiny Leax Group. Firma je jedním z\nhlavních dodavatelů velkých generátorů a\nturbín pro energetický průmysl. Při\nnedávném projektu, v jehož rámci se vyráběl\nrotor generátoru pro jadernou elektrárnu\nTVO ve Finsku pro subdodavatele, firmu\nAlstom, se osvědčila spolupráce se\nspolečností Sandvik Coromant.\nTore Andersson, inženýr ve firmě\nGenerPro, říká: „Při práci na tomto rotoru\njsme museli vrtat díry do hloubky 5,3 metrů\nskrz rotor. Dosud jsme vrtali díry pouze do\nhloubky 3,7 metrů. Úspěšně se nám\npodařilo vyvrtat čtyři díry do dvou rotorů.\nPovolená odchylka přímosti mezi dvěma\nkonci díry byla až čtyři milimetry, ale my\njsme se vešli do 2,5 milimetru, což je\nJedním z problémů při obrábění byla\nvelikost rotoru. „Při vrtání hlubokých děr by\nse za běžných podmínek součástka otáčela,\naby se zajistila co nejlepší rovnost stěn\ndíry,” vysvětluje Andersson. „Při obrábění\nrotačně nesymetrického otvoru v takhle\nvelké součástce to však není možné, a díru\nje nutné vrtat pod úhlem, který klade na\ncelé vrtání nesmírně vysoké nároky.\nNesmíte udělat chybu; součástka váží\nosmdesát tun a její cena je vysoká.”\nPři této zakázce vycházelo řešení ze\nsystému pro vrtání hlubokých děr s vrtákem\nCoroDrill 800 od společnosti Sandvik\nCoromant. „Tím novým,” říká Andersson,\n„byla speciální jednoúčelová hlava vrtáku s\nněkolika vodicími lištami navíc. Díky této\núpravě, ale také díky nepřetržité technické\npodpoře se nám podařilo dosáhnout\nV roce 2008 se jaderná energetika\npodílela na celosvětové produkci\nelektřiny čtrnácti procenty. Na tuto\nhranici klesla ze šestnácti až\nsedmnácti procent z celkové\nprodukce, jež byly běžné posledních\ndvacet let až do roku 2005. Ale\npředpovědi jsou slibné. Podle\nodhadu z roku 2008 se podíl jaderné\nenergetiky na celkové výrobě\nelektrické energie má zvýšit o\ndvacet sedm až sto procent do roku\nZdroj: Mezinárodní agentura pro atomovu\nenergii (International Atomic Energy Agency)\n– Energy, Electricity and Nuclear Power\nEstimates for the Period to 2030\nZačne se stavět rychle a na několika místech,\nvysvětluje McNamara, „protože životnost několika\nelektráren v zemi se chýlí ke konci.“ „V průběhu deseti\naž patnácti let Británie přijde o třetinu své dosavadní\nprodukce elektřiny,” dodává. „Poptávka se zvyšuje\nzhruba o dvě procenta ročně a nová výstavba je\nnezbytně nutná především proto, aby se zamezilo\nenergetickému propadu. První nová jaderná elektrárna\nbude uvedena do provozu v roce 2017, a podle\nsoučasného záměru by se poté měly každých osmnáct\nměsíců uvádět do provozu další.”\nNyní je třeba se zaměřit na vybudování efektivního\ndodavatelského řetězce, říká McNamara. „V současné\n„Bez jaderné energetiky\nmůžete zapomenout na\nJohn McNamara, hlavní mluvčí Britské agentury pro jadernou energetiku.\nJak na jádro\nKromě technologií pro vrtání hlubokých děr\ndo hřídelí generátorů nabízí Sandvik\nCoromant nástroje pro celou řadu dalších\naplikací pro jaderný průmysl.\nPři výrobě hřídelí a kotoučů turbín se\nosvědčily modulární nástrojové systémy\nCoromant Capto a CoroTurn SL spolu s\ndržákem s tlumičem pro dlouhé vyložení a\ntzv. “hockey stick,” drážkovacími nástroji\nve tvaru hokejky, a vyřešily celou řadu\nvýrobních problémů. Vyvrtávací systém\nCoroBore lze využít při obrábění velkých\nV oblasti výroby lopatek zaujala výrobce\nnová fréza s vyměnitelnou hlavou CoroMill\n316. Vhodným a účinným řešením pro\nhrubování je zase fréza s kruhovými\nbřitovými destičkami CoroMill 300.\nPer Forssell, vedoucí programu pro\nenergetický průmysl ve firmě Sandvik\nCoromant, říká: „Pečlivě sledujeme vývoj\nnových vyspělejších vysokolegovaných\nmateriálů. Toto úsilí vedlo k vývoji\nvysokotlakého chladicího systému CoroTurn\nHP, který zlepšuje odvod třísek a pozitivně\novlivňuje produktivitu práce. Naši technici\nmají rozsáhlé zkušenosti a znalosti obrábění\npro různá průmyslová odvětví a vytrvale\npomáhají našim zákazníkům dosahovat\ndržák CoroTurn SL.\nFréza s vyměnitelnou\nhlavou CoroMill 316 je\nvhodná pro obrábění\ndobě chybí jak výrobci, tak i kvalifikovaná pracovní\nsíla. Není divu, od počátku devadesátých let se v této\noblasti nestavělo nic nového. Po firmách, které se\nspecializují na aplikace pro jaderný průmysl, bude velká\npoptávka,” říká. „Firmy, které kdysi pracovaly pro\njaderný průmysl, mají důvod se k této výrobě vrátit.\nNavíc se zde otevírá prostor pro zcela nové firmy.\nFirmy, které se zapojí co nejdříve, získají náskok i více\npříležitostí podílet se na očekávaném celoevropském a\nmožné uspokojit současnou poptávku a zároveň\nsvětovém rozvoji tohoto průmyslového odvětví.”\nPřestože se situace mění, jaderná energie tvoří pouze\nMezi hlavní strojírenské aplikace pro jaderné\nmalé procento celkové energetické produkce (více\nelektrárny patří výroba turbín a generátorů. Jejich\nenergie se dnes například získává z obnovitelných\nvýroba je velice složitá a klade vysoké nároky na\nzdrojů) a její podíl pravděpodobně podstatně neporoste.\npřesnost, vysvětluje Per Forssell, vedoucí programu pro\nPodle údajů Organizace spojených národů investice do\nenergetický průmysl ve firmě Sandvik Coromant.\nobnovitelných zdrojů překonaly v roce 2008 investice\n„Vysoká kvalita obrobeného povrchu je naprosto\ndo tradičních zdrojů energie, jako jsou fosilní\nzásadní,” dodává. „Dnes se tyto výrobky\npaliva. Největší nárůst byl zaznamenán v\nvyrábějí z nových technicky vyspělých\nČíně, Indii a v další rozvojových zemích.\nmateriálů, jako jsou žáruvzdorné superslitiny,\nNejrychleji rostoucím odvětvím energetickéa jejich obrábění je složité a náročné na čas.”\nho průmyslu jsou však stále díky snadné\nDalším specifikem a zaroveň výzvou je\ndostupnosti uhlí uhelné elektrárny.\nvelikost produktů a vybavení. „V nových\nMcNamara vysvětluje, že jedním z hlavních\nvýkonných moderních reaktorech je všechno\ndůvodů, proč jaderný průmysl dostává znovu\nvětší,” dodává Forssell. „Hřídel rotoru\nzelenou, jsou klimatické změny. Politika\nelektrického generátoru se například vyrábí z\nsnižování emisí CO2 je stále agresivnější,\njednoho kusu kovu, a ten může vážit až\nosmdesát tun. Po obrábění se váha součástky\nzatímco poptávka po elektrické energii neklesá,\nsníží asi na šedesát tun. Když se k tomu přidá veškeré\nale naopak stoupá. Vlivem proměnlivé povahy obnovitelelektrické vybavení, jsme zpátky na osmdesáti tunách.”\nných zdrojů energie využívají větrné a slunečné elektrárZásadním předpokladem je vysoká spolehlivost,\nny pouze třicet až čtyřicet procent výrobní kapacity.\ndodává Forssell. „Toto odvětví skýtá velký potenciál,”\nNaopak, jaderné elektrárny jsou schopny soustavně\nříká. „A zvítězí v něm jen spolehlivé podniky, které díky\npracovat na devadesát procent.\ndostatečným zdrojům budou schopny uzavřít dlouhodo„Bez jaderné energetiky můžete na snižování emisí\nbou spolupráci a dostát vysokým nárokům a požadavzapomenout,” říká McNamara. „Odvětví obnovitelných\nkům zákazníků. Důvěra zde bude hrát zásadní roli.”\nzdrojů energie sice roste, ale bez jádra dnes nebude\nÚkol: Jak zlepšit produktivitu výroby a zajistit efektivnost nákladů při\nobrábění ozubených kol pro oblast\nŘešení: Zlepšit metody obrábění\na nahradit nástroje z rychlořezné\noceli moderními nástroji ze slinutého karbidu.\nPoptávka po “zelenější“ energii a znepokojení nad klimatickými změnami přispívají ke\nstále většímu zájmu o větrnou energii. Oblast\nvětrné energetiky tvoří v dnešní obtížné\nekonomické situaci vzácnou výjimku.\nTřicetiprocentní roční nárůst z posledních\nněkolika let sice poklesl na osmnáct až\ndvaadvacet procent, ale dlouhodobé\nprognózy jsou příznivé.\nHlavní výzva, které odvětví větrné\nenergetiky v současné době čelí - a to, jak\nudržet krok s poptávkou - se velmi zásadně\nliší od překážek, s nimiž se dnes potýkají\njiná průmyslová odvětví, a je také podstatně\npozitivnější. V oblasti větrné energetiky se\npředevším klade důraz na zvyšování\nproduktivity výroby a vyhovění přísným\npožadavkům na kvalitu výroby.\nPřevodovka čili spojka mezi rotorem,\nhlavním hřídelem a generátorem je jednou z\nnejdůležitějších součástek větrné turbíny.\nTypická převodovka se skládá z několika\npřevodů, jako jsou například ozubený věnec,\nplanetový převod, centrální kolo planetové\npřevodovky, a převod do pomala.\nK tomu je třeba v případě větrných turbín\npřipočíst různé převody s otočnými\nozubenými věnci, což je součástka,\nskládající se z ozubeného kola a ložiska,\nkterá řídí úhel záběru listů a nastavuje\ngondolu motoru podle směru větru.\nTato odvalovací fréza s\nVBD zvyšuje produktivitu\nvýroby ozubených kol.\nHovoří-li se dnes o kvalitě výroby\npřevodovek, jedná se především o opakovatelnost a úzké tolerance. Převodovka je\nprakticky nejnamáhanější součástkou celé\nvětrné turbíny, a její porucha může způsobit\nvážné problémy v dodávce energie, nehledě\nna vysoké náklady na opravu. Proto je nutné\nvyrábět převodovky v co nejvyšší možné\nkvalitě, aniž by se tyto požadavky negativně\nodrazily v produktivitě výroby.\nPřevody v převodovce větrné turbíny se\nvyrábějí ve dvoufázovém procesu: hrubování se provádí frézováním a dokončování\nbroušením. Jakékoli nerovnosti, které\nvzniknou při frézování převodů ztěžují\nV posledních letech vynaložili výrobci\npřevodových skříní velké investice do\nnákupu moderních strojů. Ale nové moderní\nstroje často přesahují možnosti konvenčních\nnástrojů z rychlořezné oceli (HSS), jichž se\nFrézování ozubených kol pomocí\nfrézy s VBD ze slinutého karbidu\nversus frézování pomocí frézy s\nOdvalovací fréza s VBD ze slinutého kabridu\nPlanetové kolo modulu 16 Wind Power, první/druhý řez, průměr\nfrézy 300 mm\nCelkový čas cyklu frézování\nVýsledky mluví samy za sebe: Produktivita výroby se zvýšila o\ndvě třetiny. Obrábění bylo plynulé a bezpečné, s předvídatelným\nopotřebením břitů nástroje. Podle zákazníka se investice do\nnové stroje více než vyplatila.\nvýrobci snaží využít na hranici jejich\nmožností. Potenciál stroje se tak málokdy\nJedná se o ukázkový příklad vzájemné\nprovázanosti několika různých faktorů v\nprocesu obrábění: ke zvýšení celkového\nvýkonu zřídkakdy dojde pomocí jednoho\nzlepšení a bez celkové optimalizace procesu.\nKromě toho, že výkonnost nástrojů HSS\nnení ideální, jejich použití klade poměrně\nvelké nároky na logistiku, manipulaci a\npřeostřování, což vede ke ztrátě času a\nvyšším celkovým nákladům.\nSolidní řešení problémů při obrábění\npřevodů lze nalézt v moderním nástroji s\nvelkým počtem vyměnitelných břitových\ndestiček. Každá další VBD zvyšuje\npoužitelné řezné podmínky a produktivitu\nvýroby. Vyměnitelné břitové destičky rovněž\nřeší logistický problém typický pro nástroje\nHSS a umožňují větší vnitřní kontrolu\nV letech 2010 a 2011 firma Sandvik\nCoromant uvede na trh nové výrobky, jako\nnapříklad kotoučové frézy a odvalovací\nfrézy, které vnesou do obrábění, jemuž dosud\nvévodily konvenční nástroje HSS, výhody\ntechnicky vyspělých VBD ze slinutého\nPřestože moderní VBD ze slinutého\nkarbidu přinesou v oblasti frézování\npřevodových skříní jednoznačné zlepšení,\nvýběr těch správných nástrojů, VBD a tříd\nvšak není pouze otázkou výběru z nejlákavějšího katalogu.\nRozumnější nepochybně bude vyhledat\nobchodního partnera, který má vynikající\nznalosti celé řady aplikací a dokáže správně\nporozumět jak problémům, tak i požadavkům a cílům zákazníka.\nV ideálním případě by měl dodavatel\nnástrojů být schopen najít pro obrábění\nspecifických součástek větrných turbín\ncelkové řešení. Měl by najít vhodné\nnástroje a VBD, ale také metody, a navíc\nzajistit plnou podporu zkušených odborníků.\nJak se ukázalo na příkladu zlepšení\nproduktivity výroby (viz rámeček),\npřispívají taková řešení k podstatnému\nSílící poptávka po větrné energii s sebou\npřináší vyšší nároky na produktivitu výroby i\nvysokou kvalitu výrobků. Není divu, že právě\nna ně se zaměřuje pozornost všech výrobců\npro odvětví větrné energetiky. Nové\nkotoučové a odvalovací frézy, moderní VBD\nze slinutého karbidu a komplexní podpora\nzkušených odborníků jsou efektivním\nřešením problémů spojených s výrobou\nve velké roli\nPOLEVSKOJ, RUSko. Jevgenij Sergejevič Zyrjanov,\nvedoucí laboratoře pro obrábění ve firmě Seversky Tube\nWorks, pracuje na vývoji nového spojovacího závitu , který\nbude odpovídat požadavkům trhu. Někdy stačí jedna malá\nbřitová destička, nic víc.\nFirma Seversky Tube Works, která se nachází na\núpatí zalesněných kopců Uralu poblíž Jekatěrinburgu, je\nnejvětší ruskou továrnou, která vyrábí ocelové potrubí.\nJe součástí společnosti Pipe Metallurgical Company\n(TMK), jednoho z hlavních výrobců potrubí na světě. K\ntomu, aby se firma udržela na špici, však nestačí jen\nzískávat obrovské zakázky. Znamená to dodávat\nzákazníkům potrubí té nejvyšší kvality.\nTo dobře ví Jevgenij Sergejevič Zyrjanov, vedoucí\nlaboratoře obrábění firmy Seversky Tube Works.\nZyrjanov je patřičně hrdý na malý řezný nástroj ze slinutého karbidu, který zkonstruoval společně s inženýry od\nfirmy Sandvik Coromant pro výrobu supertěsného\nzávitu, který se řeže do plynového potrubí.\nTato drobná součástka – ne o mnoho větší než mince\na o váze méně než dvacet gramů – hraje významnou roli\nv ropném a plynárenském průmyslu.\nbřitová destička – která je vybavena třemi\nbřity - zuby a speciální geometrií k usnadnění odvodu\ntřísek – se používá pro řezání závitů v trubkách z\nvysokolegovaných ocelí odolných proti extrémně nízkým\nteplotám, které se používají k těžbě plynu na Sibiři.\nTyto vysoce specializované trubky se vyznačují\nvynikajícími spojovacími závity. Tyto speciální závity\nzamezují úniku plynu, který se těží pod vysokým\ntlakem, a zároveň zajišťují bezpečnost jeho těžby,\nvýroby a transportu.\nPřed tím, než Zyrjanov zkonstruoval nový nástroj pro\nřezání těchto vysoce účinných spojovacích závitů, na\nkteré dnes firma Seversky vlastní patent, ruský\ndodavatel plynu Gazprom neměl na výběr a musel\nnakupovat tyto trubky od zahraničních dodavatelů.\nDnes, díky součástce, která stojí zhruba třicet euro,\nGazprom nakupuje trubky od firmy Seversky Tube\nWorks, a protože nakupuje lokálně, ušetří tak na\nnákladech za dopravu.\nZyrjanov hovoří o své práci uprostřed obrovské\nválcovny trubek (200 metrů na 1 200 metrů). Zyrjanovova slova se utápějí v lomozu stovek ocelových trubek,\nkteré se pohybují ve výrobních linkách.\n„Neustále sledujeme, co je na trhu nového,” vysvětluje. „Existuje mnoho společností, které vyrábějí řezné\nŽije: Polevskoj, Sverdlovská oblast, Rusko\nRodina: žena Natálie, účetní v továrně firmy\nSeversky Tube Works, a dvě dospělé dcery\n– Jelena, inženýrka v oddělení výzkumu a\nvývoje ve firmě Seversky, a Olga, která\nstuduje personalistiku na univerzitě.\nVzdělání: vysokoškolské vzdělání na\nUralské technické univerzitě v Jekatěrinburgu, obor metalurgie se zaměřením na výrobu\nJeště horké, do běla\nrozpálené trubky ve\nFirma Seversky Tube\nWorks se chystá\npracovat z novými\nvyššími třídami ocelí\ns vyšším obsahem\nFirma Seversky Tube Works je nejvýznamnějším ruským\nvýrobcem trubek ze za tepla válcované a elektricky svařované\noceli. Firma vyrábí více než sedm set tisíc válcových a\nprofilovaných ocelových trubek ročně. Její výrobní závody se\nnacházejí ve městě Polevskoj ve Sverdlovské oblasti, jejíž\nstrojírenský průmysl se těší dlouhé tradici.\nMezi hlavní odběratele za tepla válcovaných trubek firmy\nSeversky patří hlavní ruské ropné a plynárenské společnosti\njako je Gazprom, Lukoil a TNK BP, ale i další zákazníci po celém\nsvětě. Pro ropný a plynárenský průmysl vyrábí firma Seversky\nTube Works ročně asi tři sta třicet tři tisíc tun ocelových trubek\no průměru od 168 milimetrů do 325 milimetrů. Vedle toho\nfirma vyrábí ročně asi čtyři sta čtrnáct tisíc tun trubek\nsvařovaných elektrickým obloukem pro automobilový průmysl\na stavebnictví, a také potrubí o průměrech od deseti do pěti set\nZyrjanov hovoří s\nhlavním mistrem ve\n„V naší práci hraje hlavní roli\nkvalita a cena. Sandvik Coromant\nje výborným partnerem, protože\nMichail Zujev, výkonný ředitel\nnástroje, a my jejich výrobky neustále testujeme. S\nfirmou Sandvik Coromant spolupracujeme již jedenáct\nlet a mohu říci, že v kvalitě a spolehlivosti výrobků\npředčí ostatní. Nástroje mají dobrou trvanlivost a jsou\nvšestranné. A samozřejmě musím dodat, že je pro nás\ndůležitá skutečnost, že společnost má v Rusku zastoupení.”\nVladimir Lešukov, oblastní zástupce firmy Sandvik\nCoromant v Jekatěrinburgu se Zyrjanovem spolupracoval na technických detailech, na které se při výrobě\nspecializované břitové destičky bylo potřeba zaměřit.\nZároveň o projektu diskutoval s inženýry a konstruktéry\nv sídle firmy Sandvik Coromant ve Švédsku, s nimiž se\nnástroj dolaďoval ke spokojenosti všech.\n„Továrnu firmy Seversky navštěvuji obvykle dvakrát\naž třikrát do měsíce. Zde probíráme, jaké břitové\ndestičky bude továrna potřebovat, a já se jim snažím\nnabízet informace a pomáhat v oblasti jak technologií,\ntak i výroby,” vysvětluje Lešukov.\n1739 a rostla s městem i s místním strojírenským\nprůmyslem. I dnes pochází mnozí z osmi tisíc zaměstnanců firmy Seversky z rodin, kteří v její továrně pracují\nZyrjanov není výjimkou. Jeho otec, dědeček a\npradědeček pracovali ve stejném závodě firmy Seversky, a on sám zde pracuje již dvacet pět let, od dokončení studia na jekatěrinburské Uralské technické univerzitě. Jeho žena Natálie v továrně pracuje jako účetní a\njedna z jeho dcer, Jelena, pracuje jako inženýrka v\nZyrjanov se rád zabývá řešením složitých technických\nproblémů. „Začínáme pracovat s novými třídami ocelí s\nvyšším obsahem chrómu,” říká. „Tato inovace klade\nnové požadavky na kvalitu vhodných řezných nástrojů.\nRopný a plynárenský průmysl se neustále rozvíjí a naším\núkolem je řešit nové úkoly, které před nás staví naši\nmezi zákazníky firmy Seversky Tube Works patří\nnejvětší ruské ropné a plynárenské společnosti – Gazprom, Lukoil a TNK BP –, ale i další firmy z Evropy,\nStředního východu, z Amerik a Asie. Není divu, že firma\nvěnuje velkou část pozornosti detailům a zákaznické\nFirma Seversky Works nedávno modernizovala\nslévárnu a do budoucna plánuje rozsáhlou modernizaci\nválcovny trubek. Firma je přesvědčena o tom, že pomocí\nnových technologií dosáhne kvalitativního i kvantitativního průlomu v oblasti výroby trubek pro ropný a\nplynárenský průmysl a zároveň se ji podaří snížit dopad\n„Kvalita a cena jsou klíčovými faktory při výběru\nobchodních partnerů,” říká výkonný ředitel firmy\nSeversky Michail Zujev. „A právě proto je v oblasti\nřezání závitů naším partnerem firma Sandvik Coromant.”\nK řezání vysoce účinných spojovacích\nzávitů, jež zamezují úniku plynu, do\ntrubek z vysocelegované oceli odolné\nvůči extrémně nízkým teplotám, se v\ntovárně firmy Seversky Tube Works\npoužívá trojúhelníková břitová destička.\nJedná se o destičku pro řezání závitů\n4125 z rychlořezné oceli.\nDrobná břitová destička velikosti\nmince s délkou hrany dvacet dva\nmilimetrů a tloušťkou šest milimetrů má\ntři řezné hrany. Váží asi dvacet gramů.\nDestička byla zkonstruována pro řezání\nzávitů do patentovaného vysoce\ntěsného spoje Premium class.\nPožadavky zákazníka byly vysoké.\nCílem bylo vytvořit vysoce přesný,\nodolný a vysoce účinný nástroj, který\nbude schopen před výměnou zajistit\nkonzistentní kvalitu asi dvou set\n„Nejprve bylo třeba navrhnout\nnástroj, který se bude vyznačovat\ntakovou geometrií břitů, která umožní\ndo trubek řezat vysoce přesné závity,”\nříká Jevgenij Sergejevič Zyrjanov,\nvedoucí laboratoře obrábění ve firmě\n„Naším druhým úkolem bylo omezit\npočet pracovních cyklů nutných k\nvýrobě závitů. Cílem bylo zjednodušit a\nzkrátit celkový výrobní proces.” Za třetí\njsme museli přijít na to, jak upnout\nbřitovou destičku do držáku.\nS pomocí inženýrů od firmy Sandvik\nCoromant se nám podařilo všechny tři\nVladimir Lešukov, místní zástupce\nfirmy Sandvik Coromant v Jekatěrinburgu vzpomíná:\n„Spolupracoval jsem úzce s\nJevgenijem Sergejevičem i s inženýry\nfirmy Sandvik Coromant ve Švédsku.\nNaším společným cílem bylo vyrobit\nbřitovou destičku s chytrou a optimální\ngeometrií, s tuhým a přesným upnutím\ndo držáku nástroje a se speciálně\nvylepšenou geometrií břitu tak, aby\ndocházelo k plynulému odvodu třísky a\naby se vyloučilo riziko poškození již\nvyřezaných závitů,” vysvětluje.\nJemně zaoblené hrany břitů, díky\nkterým se zlepšila trvanlivost břitu\ndestičky, jsou nápadem Anatolije\nChromova, který pracuje v MKTS firmy\nSandvik v Moskvě.\n„Každý v laboratoři něčím přispěl,”\nříká Zyrjanov. „Výsledkem je břitová\ndestička, která odvádí, co má, a dělá to\ndobře. Při její výrobě se dbá na\npreciznost a přesnost a její trvanlivost\nse prodloužila na dvojnásobek.”\nPravá americká profese pro tvrdého chlapa.\nMetalworking World se rozjel do Herefordu v\nTexasu, aby se tam setkal s dnešními kovboji\n– a nalezl město, které se snaží o to, aby byl\npři své každodenní\nNa obrázku: Ciro\nFraire (vlevo) a\nHereford v Texasu je podle místních světovou\nmetropolí hovězího dobytka. Město samo získalo jméno\npodle slavného kravského plemene a v současné době se\nzde chová asi milion těchto zvířat. To znamená zhruba\nšedesát zvářat na jednoho obyvatele.\nHereford se nachází několik mil na jihovýchod od\nAmarilla, je tedy součástí tzv. Great Plains (Velkých plání). Tato rovinatá oblast se táhne daleko za obzor a\ndobytek tu najdete doslova všude. Nekonečné pláně jsou\njím doslova obsypány a všudypřítomnému zápachu se\nnedá uniknout. Není pochyb o tom, že lidé z Herefordu\nnosí pověstný desetigalonový texaský kovbojský\nklobouk s hrdostí.\n„Tohle není práce, to je způsob života,” říká kovboj\nRex Reynolds. „Nedokážu si představit, že bych dělal\nDalší kovboj, Rob Levnons, přitakává.\n„Začal jsem, když mi bylo šest,” říká. „Jezdíme po\npláních a kontrolujeme zvířata - to je naše práce.\nNemocná zvířata se pomalu vlečou a kýchají. Odvážíme\nje na předem určené místo, kde se o ně někdo postará.”\nReynolds a Levnons si vydělávají na živobytí na\nTzv. mokré zrno\n„Tohle není práce, to je\npředstavit, že bych\ndělal něco jiného.”\nBob Josserand, majitel\nvelkochovu a starosta\njedné z největších amerických pastvin, tzv. Bar G, na\nkterém se pase sto třicet tisíc kusů dobytka. Vlastní ji\nherefordský rodák Johnny Trotter, který sám začínal\n„Jinak se tahle práce dělat nedá,” říká. „Denně se\nkontrolují všechna zvířata. Zaměstnáváme dvacet pět\nkovbojů, věřte nevěřte, začínají v půl šesté ráno, každý z\nnich jezdí tři koně denně. Všichni dohromady za den\nobjedou všechna zvířata ve všech 1200 výbězích. Takhle\ndobře se o dobytek staráme. A když některé zvíře\nonemocní, odvezeme je stranou a vyléčíme. Takový je\nTrotter říká, že někteří farmáři nějakou dobu zkoušeli\nvyměnit koně za různá auta.\n„Ale nešlo to,” říká.\nKovbojové v Herefordu se oblékají přesně tak, jak si\njeden představuje - do modrých džín, holinek a\nnezbytného desetigalonového klobouku. Ale přestože\nHereford vypadá jako obyčejné texaské město, není\nTady nenajdete pochybné těžaře ropy bezohledně\nničící životní prostředí. Naopak, když se řekne, že město\npatří v oblasti ochrany životního prostředí mezi\nprůkopníky, nepřehání se.\n„Musíte si uvědomit, že se tu nikdy ropa netěžila,”\nříká Sheila Quirková, která stojí v čele městem\nsubvencované Herefordské korporace pro ekonomický\nrozvoj, když vysvětluje „zálibu“ města v ochraně\nKolem Herefordu v\nTexasu se pase asi jeden\nmilion kusů hovězího\ndobytka, což z města\npodle místních dělá\nvystavěly dvě nové továrny na\nvýrobu etanolu. První, jejímž vlastníkem je firma White\nEnergy, byla již uvedena do provozu, a dobře zapadá do\n„zeleného plánu“ města - je příkladem dobré spolupráce\nVe městě se nedávno\n„Továrna na výrobu etanolu nám\numožňuje konkurovat severním\nstátům, kde se pěstuje hodně\nmezi farmáři a výrobci etanolu. Druhou továrnu staví\nfirma Panda Energy International, ale v současné době\nse práce zastavily kvůli recesi.\nNa pastvinách Johnnyho Trottera se dobytek krmí z\ndeseti procent tzv. mokrým zrnem – odpadem, který\nvzniká při výrobě etanolu.\n„Odpadem z výroby etanolu přikrmujeme zvířata již\ndva roky,” říká Trotter. „S největší pravděpodobností patříme mezi největší spotřebitele mokrého zrna v zemi\n- je to produkt, který se vyrábí soustavně.”\nA náhodou je to také velmi dobré krmivo pro\n„Továrna na výrobu etanolu nám pomáhá konkurovat\nseverním státům, které mají dostatek krmné kukuřice,”\nříká Bob Josserand, další místní velkochovatel a\nzároveň starosta Herefordu. „Kdybychom tu neměli\nSheila Quirková, vedoucí\npro ekonomický rozvoj.\ntovárnu na výrobu etanolu, pravděpodobně bychom v\nkonkurenci s velkochovy na severu neobstáli.”\nJosserand říká, že oblast kolem Herefordu se dobře\nhodí pro chov hovězího dobytka z několika důvodů.\nKlimatické podmínky jsou dobré, dobrá teplota vzduchu\ni menší objem srážek.\n„Čím více bláta a vody, tím více energie zvířata\nvydají na běžný pohyb a tím více jim naroste svalové\nhmoty.” Josserand vysvětluje: „Trh si žádá „tlusté“\nkrávy, které se vykrmí, aniž by nějakou energii vydaly.\nMokrá farma je prostě špatná farma.”\nDalším přínosem je, že tudy vede hlavní nákladová\nželeznice, která spojuje Chicago a Los Angeles. A navíc\nskutečnost, že se v kraji nachází zdroj krmiva pro\nzvířata, přispívá k hospodárnosti chovu.\nAť již herefordské iniciativy vypadají jakkoli zeleně,\nfarmáři, kteří chovají dobytek na maso chtějí vydělávat.\nVýroba hovězího masa, stejně jako jiná odvětví v\nposledních několika letech rostla. Josserand říká, že\ndnes však lidé přestávají utrácet za lepší hovězí. Drahé\nsteaky, které se prodávaly do tzv. steak housů a lepších\nrestaurací, se dnes tak dobře neprodávají. Proto, aby\nmístní provázaná zelená zemědělská komunita\nvzkvétala, je tedy zapotřebí vymyslet něco nového.\nA tady přichází ke slovu další kapitola příběhu o\ntovárně na výroba etanolu, která se bude teprve psát –\nenergie pro továrnu se bude získávat z hnoje. Firma\nPanda Energy International plánuje ve své budoucí\ntovárně spalovat hnůj a s jeho pomocí tak vyrábět\nenergii. Stavba se sice zastavila, protože banky kvůli\nrecesi vycouvaly z financování projektu, ale myšlenka\n„Chováme tu velké množství dobytka, a proto hnůj\npředstavuje problém,” vysvětluje Josserand, který\nodhaduje, že ročně utratí tři sta až pět set tisíc dolarů za\nodvoz hnoje k výrobě hnojiva. „Vypočítali jsme, že naše\nnáklady by se snížily na pouhých padesát tisíc, kdyby\nhnůj odbírala továrna firmy Panda.”\nEtanol, čistý zdroj energie, se vyrábí z kukuřice, a z\nodpadu při jeho výrobě se stává krmivo, pro místní\nchovy dobytka, které naopak produkují hnůj, který se\npoužije pro výrobu elektrické energie nutné k provozu\ntovárny – tolik v kostce kompletní ekosystém.\n„Ano, i my se snažíme,” říká Trotter, a dodává, že ne\nvšechny snahy chovatelů veřejnost ocení. „Velkochov\ndobytka je nezávislé podnikání, a možná i proto se na\nnás zaměřuje pozornost státu. A tak jsme vlastně zticha a\nnecháme se obviňovat z toho, jak zatěžujeme životní\nprostředí. Ale já si myslím, že je třeba, aby se o nás lidé\nFirma White Energy provozuje v\nHerefordu v Texasu první továrnu na\nvýrobu etanolu již od roku 2007. Firma\nzde postavila továrnu proto, že se jedná o\noblast s velkochovy hovězího dobytka.\n„Získáváme tím ekonomické výhody.\nProdáváme vedlejší produkty za třicet pět\nprocent nákupní ceny kukuřice a navíc\nušetříme za energii, kterou bychom jinak\nvydali za sušení mokrého zrna,” říká Dane\nNoyce, který má na starosti odbyt\nvedlejších produktů z herefordské továrny\nfirmy White Energy. „Většina továren na\nvýrobu etanolu je nucena vedlejší\nprodukty sušit, aby snížila náklady na\ndopravu ke koncovému uživateli.”\nJednoduše řečeno, výroba etanolu\nzačíná tím, že se kukuřičné zrno rozdrtí v\nkladivovém mlýně. Potom začíná proces\nzkapalnění, kdy se přidává voda a směs\nse zahřívá, až dojde k fermentaci, která\ntrvá asi padesát šest hodin. Po dokončení\nfermentace se roztok, který obsahuje asi\npatnáct procent alkoholu odvede do tzv.\npivní studně a teprve odtud k destilaci,\nkde se tekutina zahřeje na sedmdesát\nstupňů Celsia, tedy na teplotu při níž se\nalkohol mění v plyn. Poté se alkohol zchladí do kapalného stavu, a pomocí sít se z\ntekutiny oddělí přebytková voda. Po\ndestilaci se zbylá kaše zpracuje v\nodstředivkách, kde se tzv. mokré zrno\noddělí od zbytku tekutiny. Noyce\nvysvětluje, že velkochovy i mlékárny v\nokolí Herefordu přidávají mokré zrno do\npotravy pro dobytek, a tak firma prodá\nvětšinu tohoto vedlejšího produktu\nfarmám v okruhu sto dvaceti kilometrů od\nFirma White Energy zatím nemá v\nplánu spalovat hnůj k výrobě energie, jak\nto má v úmyslu po dostavbě své továrny\njejí konkurent v kraji, firma Panda Energy\nInternational. Noyce říká: „Zatím je to jen\nteorie neověřená v praxi,” říká, „ale nápad\nje to výborný.” Připomíná, že zamyslet se\nDane Noyce má na\nvedlejších produktů z\nna výrobu etanolu\nfirmy White Energy.\nnad možným využití metanu by také mohl\nbýt dobrý nápad. Ochránci životního\nprostředí se otázkou produkce metanu\nzabývají a nižší objemy metanu při chovu\ndobytka by jistě zaujaly.\n„Pokud by se nám jednoho dne\npodařilo vyvinout funkční systém mezi\nvelkochovem, továrnou na výrobu etanolu\na vyhnívací komorou na metan, úspěch\nbude zaručen,” dodává Noyce.\nA pokud s tímto novým, originálním\nřešením přijdou jako první lidé z\nHerefordu, určitě vás to nepřekvapí.\nV současnosti kromě velkochovů hovězího dobytka v\nHerefordu přibývá i farem, které se zaměřují na výrobu\nmléka a mléčných výrobků. Počet kusů dobytka roste, a\nproto musí město neustále hledat další „zelená“ řešení.\n„Budou se přijímat přísnější opatření na ochranu\nživotního prostředí,” říká Trotter. „Ale to máte stejně\njako s trhem – prostě se s tím musíme naučit žít.”\nSheila Quirková již připravuje další projekt: větrné\n„V současné době se snažíme získat větrné turbíny a\npřenosové vedení,” říká. „Snažíme se nezůstat závislí na\nplynu a ropě. A proč ne, vítr tu v kraji dosahuje síly čtyř\nstupňů, což je výborné.”\núkol: Zvýšit kvalitu a produkti-\nvitu při výrobě součástek pro oblast lékařské techniky.\nřešení: Nabízet neustále nová\ninovovaná řešení i nové třídy VBD.\npřispívá k vyšší produktivitě\nvýroby při obrábění součástek\npro zdravotnický průmysl.\nV oblasti přesného obrábění patří výroba\nsoučástek pro lékařskou techniku mezi ty\nnejnáročnější a nejsložitější. Sandvik\nCoromant dnes nabízí celou řadu vynikajících nástrojových řešení vhodných pro\nobrábění součástek pro zdravotnictví.\nMezi ně patří kompletní řešení okružovacího frézování závitů pro výrobu kostních\nšroubů. Velkou výhodou tohoto řešení je\nobrábění na jeden průchod, díky čemuž\ndochází k výraznému zlepšení produktivity\nvýroby a také k celkovému zlešení kvality\nNástroj pro okružovací frézování závitů je\nvlastně kroužek s VBD upnutými na jeho\nvnitřním průměru. Nástroj je upnut v\nnástrojovém držáku obráběcího stroje, který\nrotuje vysokou rychlostí vzhledem k poměrně\nnízké rychlosti rotujícího obrobku. Kroužek je\numístěn mírně mimo střed součástky tak, aby\nna jednu otáčku vždy řezala jedna břitová\ndestička. Úhel sklonu drážky závitu určuje\núhel sklonu kroužku vůči součástce. Profil\nzávitu je určen tvarem VBD.\nPomocí technologie okružovacího\nfrézování závitů lze vyrábět kostní šrouby\nrůzných délek a průměrů. Je výhodné pro\nvýrobce kostních šroubů, kteří obvykle\nmusejí přizpůsobovat závity lidským kostem\npodle speciálních požadavků. Lidská kost má\ntvrdší obal a měkčí houbovité jádro. Kostní\nšrouby musejí být dostatečně ostré a tvrdé,\naby prošly tvrdým obalem, ale tvar jejich\nzávitů je třeba přizpůsobit tak, aby odolal\ntahům, které jsou vyvíjeny na měkčí jádro.\nOkružovací frézování závitů je účinná a\nproduktivní technologie, pomocí níž lze řezat\nvysoce kvalitní závity. Materiály, které se\nběžně používají pro výrobu kostních šroubů,\njsou korozivzdorná ocel 316 LVN a titan.\nAni jeden z těchto materiálů se neobrábí\nsnadno, a to především kvůli speciálnímu\ntvaru kostních šroubů. Kromě toho, že se\nobrábí pod ostrým úhlem, je třeba vzít v\núvahu velkou délku závitu a také velké\nrozdíly mezi velikostmi průměru upnutí a\nčela obrobku. Možnosti technologie\nokružovacího frézování závitů, jaké nabízí\nfirma Sandvik Coromant, navíc doplňují\nvylepšené třídy břitových destiček.\nZa jejich vývojem stojí hluboké znalosti\nvýroby biomateriálů a nároků na jejich\nobrábění, které firma získala díky spolupráci\nodborníků ze Sandvik Bioline a specialistů z\noblasti výroby součástek pro zdravotnictví.\nV návaznosti na toto úsilí vypracoval\nSandvik Coromant speciální program pro\ntento obor, který se zabývá rozličnými\npožadavky na výrobu malých součástek.\nzávitů s usazenými\nVylepšená třída 1105 pro CoroCut XS je vhodná\npro obrábění menších průměrů (1–10 milimetrů),\nkteré jsou běžné při výrobě kostních šroubů a\ndalších zdravotnických implantátů. V jednom\npřípadě použití této třídy pro VBD zvýšilo\nproduktivitu výroby u zákazníka o padesát devět\nMalá zlepšení mohou vést k velkým změnám.\nPři obrábění zadní strany šroubu zubního\nimplantátu přinesla změna VBD výrazné úspory.\nMateriál: 316 LVM, CMC 05.11\nVBD: MABR 3010MABR 3010\nřezná rychlost: 71 m/min 13 m/min\nposuv: 0,03 mm/ot\nbřitu nástroje: 150 kusů\núspory: 8 741 eur.\nOkružovací frézování závitů je frézování,\ndíky kterému lze vyrábět vysoce kvalitní\nkostní šrouby pro lékařské použití. Řešení,\njež nabízí firma Sandvik Coromant, které\nspočívá v technologii okružovacího\nfrézování závitů, umožňuje výrobcům\nvyrábět kostní šrouby na jeden průchod a\nzároveň zlepšuje celkovou kvalitu součástky\ni celkovou produktivitu výroby.\nvýroby u nového\ngöttingen, Německo. Na počátku roku 2009 investoval německý výrobce Mayer Feintechnik do nového víceúčelového obráběcího stroje. Obrovská investice se vyplatila a\nvýsledkem je dvojnásobně vyšší produktivita výroby.\n„Firmy dnes mohou obstát v celosvětové konkurenci a zároveň růst pouze díky automatizaci,” říká generální ředitel a spoluvlastník firmy Frank Neuschulz. ß\ncyklu o padesát\nfirmy Mayer Feintechnik\nobráběcího stroje Mori\nAchim Ludewig je nejlepší soustružník\nv závodě německé firmy Mayer Feintechnik.\nTento veterán s vlasy ostříhanými na ježka\npracuje na druhém konci tovární haly na\nnovém víceúčelovém obráběcím stroji Mori\nSeiki NT 4250.\nNa novém stroji, který byl uveden do\nprovozu na počátku roku 2009, je možné\nprovádět soustružení i obrábění na jedno\nupnutí. „Je to docela věda,” říká Ludewig,\npotutelně se usmívá a hladí stroj. „Stroj lze\nnaprogramovat tisíc a jedním způsobem.\nNěkdy mě řešení napadne v koupelně při\n„Každé euro, které jsme do tohoto stroje\ninvestovali, se vyplatilo,” říká CEO a\nspoluvlastník firmy Frank Neuschulz. „Ale\nbez zaměstnanců, jako je Achim Ludewig,\nkteří se rádi pouštějí do řešení problémů, které\npráce zajímá a kteří se nebojí učit se po práci\nna školení něco nového, by to nešlo.\n„A určitě je k tomu zapotřebí dobrý\nobchodní partner, který vám již od začátku\npomůže najít správné řešení. Vyhnete se tak\nzbytečné improvizaci a různému pozdějšímu\nMayer Feintechnik, firma, která zaměstnává\nčtyřicet pět zaměstnanců, se nachází v\nněmeckém Göttingenu. V roce 1951 ji založil\nWilly Mayer a v prvních letech se tu vyráběly\nsoučástky modelů vláčků.\nV současnosti však třetina obratu firmy\npochází z výroby součástek pro odvětví\nlékařské techniky, jehož obrat v samotném\nNěmecku činí osmnáct miliard euro.\nZbývající výroba se zaměřuje na součástky\npro laserovou techniku, měřící techniku a\nnástroje pro optiku. Prakticky všichni\nzákazníci firmy patří mezi pět nejvýznamnějších výrobců v oboru.\n„Všichni naši zákazníci od nás vyžadují\nvysokou kvalitu, všestrannost, flexibilitu a\nschopnost se rozvíjet stejným tempem jako\noni,” vysvětluje Neuschulz. V roce 2004\npřevzal padesátiprocentní podíl ve firmě\nJiž tehdy patřila firma mezi nejlepší. Když\nv sedmdesátých letech nakoupila firma Mayer\nFeintechnik japonské CNC obráběcí stroje,\njejí konkurenti toho o potenciálu technologie\nCNC ještě moc nevěděli. Od té doby, co\nNeuschulz vstoupil do firmy, se modernizace\nRüdiger Volle (vlevo) a Achim\nLudewig (vpravo), obsluhy\nstroje, vyměňují vrtací hlavu\nv novém stroji.\nfirmy zrychlila, a to o roční investice v\nhodnotě jednoho miliónu euro. Cílem firmy je\nsnížit náklady na zaměstnance z třiceti pěti\nprocent obratu na dvacet pět. V další fázi se na\nnovém stroji začne pracovat sedm dní v týdnu.\n„V recesi se nejedna firma snaží omezit\ninvestice,” říká Neuschulz. „Pro nás to\nneplatí. Krize je příležitost. Investujeme a\nnepřetržitě zvyšujeme produktivitu výroby. A\nsamozřejmě hledáme nové a další způsoby,\nkteré nám pomohou zlepšit hospodárnost\nvýroby a flexibilitu provozu.”\nNeuschulz říká, že nečekal, že ekonomická krizi bude tak hluboká, ani že cenová válka\nbude tak krutá, jak se ukázalo. Místo\nočekávaného dvaceti až pětadvacetiprocentního propadu obratu poptávka poklesla o\npadesát procent v porovnání s jarem roku\n2009. Současně se rozpoutala celosvětová\nválka o ceny. Přesto však firma Mayer\nFeintechnik získala nové zakázky, a to\npředevším díky nové technologii.\n„U výrobků, které již vyrábíme dlouho, se\nnám s pomocí firem, jako je Sandvik\nCoromant, podařilo snížit časy výrobního\n„Ale nebylo to jednoduché,“ říká Neuschulz a ukazuje nám složitou součástku ze\nspeciální vysokolegované oceli. „Tento\n„Nikdy nebylo třeba experimentovat”\nÚkol: Zkrátit časy výroby a\nnastavení na polovinu, zvýšit kvalitu\na flexibilitu výroby.\nŘešení: Investice do víceúčelového obráběcího stroje, na němž lze\nprovádět soustružení i frézování, NT\n4250 DCG/1500 SZ, od japonského\nvýrobce obráběcích strojů Mori\nSeiki a do nástrojového držáku\nMayer Feintechnik vyrábí vysoce\npřesné součástky pro odvětví\nlékařské techniky a pro firmy,\nzabývající se výrobou měřící a\nlaserové techniky. Mezi ně patří\nnapříklad rotor pro laboratorní\nodstředivky s vysokými požadavky\nna kruhovitost. Odstředivky jsou\ndnes schopny dosáhnout dvaceti\npěti tisíc otáček za minutu. Ale\nbudoucí trendy hovoří až o 100 000\not/min. Výrobci, kteří chtějí na\ntomto trhu uspět, musejí investovat\ndo nových strojů.\nObráběcí stroj, který\nfirma Mayer FeintechCoromant Capto\nnik koupila v roce 2009\nproto, že se jedná o\nje vybaven integrovajediný modulární\nkterý lze použít jak\nkteré je schopno\npro soustružení tak i\nobrábět rychlostí až 12\npro frézování s\n000 ot/min a\npřesností až 0.002\nsoustruhem s otáčkami\nvřetene až 4 000 ot/\nmin. Je obsluhován\nportálovým robotem s\nmanipulátorem a stojí na speciální\ndistributora obráběcích strojů a\nzákladové desce, která zamezuje\nnástrojů PWK Knöbber v Kasselu v\nvibracím, jež by mohly ovlivnit citlivé\nNěmecku. Obsluha stroje a vedoucí\nvýroby z firmy Mayer Feintechnik,\nDokáže obrábět součástky o\nodborníci z firmy Sandvik\nšířce až 80 mm a délce až 1 500\nCoromant a PWK Knöbber\nmm. Podle generálního ředitele a\nvyzkoušeli různé možnosti, nástroje\nspoluvlastníka firmy Mayer\na postupy ještě před tím, než se\nFeintechnik Franka Neuschulze si\nstroj dodal do továrny.\n„Výhoda tohoto přístupu\nspočívala v tom, že firma Mayer\nFeintechnik nemusela se strojem po\ndodání experimentovat, zato mohla\nokamžitě začít s výrobou,”\nvysvětluje Alexander Duschek,\nobchodní zástupce firmy Sandvik\nNeuschulz dodává: „Pokud se má\npotenciál víceúčelového obráběcího\nstroje využít naplno, je třeba jej\nvybavit stabilními, vysoce\nvýkonnými nástroji. A co se vysoké\núčinnosti nástrojů týče, nic\nnepřekoná výrobky firmy Sandvik\nCoromant, která nabízí velice\nbohatý sortiment nástrojů pro\nsoustružení i frézování. Využili jsme\ntaké vysokotlaký chladicí systém od\nfirmy Sandvik Coromant, který\nrovněž přispěl ke snadnější tvorbě a\nodvodu třísek i zlepšení řezných\nVýroba rotoru pro laboratorní odstředivky. Na\nnovém víceúčelovém obráběcím stroji lze rotor\nobrobit na jedno upnutí místo původních pěti!\nnám díky novému stroji podařilo zvýšit\nkvalitu,” říká Neuschulz. „V budoucnosti\nplánujeme dodávat našim zákazníkům\nvýrobky s certifikátem kvality. Zákazník pak\nnebude muset provádět vlastní kontrolu\nvýrobků a bude je moci hned začít prodávat.”\nukazuje rotory s pevným\núhlem pro laboratorní\nß tlakový senzor vyrábíme již celou řadu let,”\nvysvětluje. „Jednoho dne nám zákazník\nzavolal a řekl, že v nové smlouvě bude cena za\nDíky investici do stroje se třemi nástrojovými hlavami a díky třem směnám byla firma\nMayer Feintechnik schopna přijmout zakázku\nna pět tisíc součástek ročně. Firmě se podařilo\nzkrátit časy výrobního cyklu z devíti minut\npadesáti dvou sekund na šest minut a sedmnáct\nNejnovější investicí firmy je však víceúče-\nlový obráběcí stroj NT 4250. Firma jej\nzakoupila v září 2008 a v továrně byl uveden\ndo provozu v březnu 2009. A od samého\npočátku předčil všechna očekávání.\n„Uspěli jsme především proto, že jsme s\npomocí firem Sandvik Coromant a experty z\nfirmy PWK Knöbber, distributora obráběcích\nstrojů a nástrojů, zajistili, že se vše bude dělat\nco nejlépe již od začátku.” říká vedoucí výroby\nNeuschulz k tomu dodává: „Nemůžete si\nkoupit Porsche a vybavit jej ráfky, které vydrží\nrychlost tak nanejvýš sto kilometrů v hodině.\nDalším zásadním faktorem úspěchu je\nflexibilita. „Velcí výrobci se dnes snaží\nProto jsme si vybrali nástrojový držák Coromant\nCapto. Na trhu sice nepatří k nejlevnějším, ale\nrozhodně je jedním z nejlepších.”\nJedním z hlavních výrobků firmy Mayer\nFeintechnik je rotor pro laboratorní odstředivky. Rotor se otáčí rychlostí dvaceti pěti tisíci\notáček za minutu a působí na něj obrovské\nodstředivé síly. Součástka musí být proto\nperfektně vyvážena, což závisí především na\njejí kruhovitosti. Původní obrábění se\nodehrávalo v pěti operacích. Součástka se\nčtyřikrát soutružila a jednou vrtala. Pokaždé ji\nbylo třeba nejen znovu upnout, ale také\npřemístit z jednoho stroje na druhý.\nDosažené Výrobní tolerance byly poměrně\nvysoké, dvě setiny milimetru, ale budoucím\nnárokům nevyhovovaly. Navíc musel zákazník\npo každém použití rotor znovu vyvažovat.\nNa novém víceúčelovém obráběcím stroji\nvýroba probíhá na jedno upnutí a čas cyklu i\nupnutí se zkrátil na polovinu. Kromě časových\núspor se tolerance snížily na méně než jednu\nsetinu milimetru, díky čemuž není třeba\nsoučástku dále obrábět.\n„Kromě kratších časů výrobního cyklu se\nomezit počet subdodavatelů až o sedmdesát\nprocent a zároveň je nutí, aby snižovali ceny,”\nříká Neuschulz. „O to více záleží na pečlivém\nplánování každé invstice. Dnes si nikdo\nnemůže dovolit investovat špatně.”\nTorsten Neumann z firmy PWK Knöbber\nsouhlasí. „Zákazníci často investují do\ndrahých strojů, ale přípravě věnují příliš málo\nčasu,” říká. „Jiní používají nevyhovující\nnástroje. A pak si stěžují, že nástroje nepracují\ntak, jak si oni myslí, že by měli. A pak je\nsamozřejmě mnohem těžší a náročnější chyby\n„V budoucnu se nám podaří růst pouze\ntehdy, budeme-li mít spolehlivé partnery, kteří\ns námi budou nepřetržitě pracovat na zlepšení.\nPro nás je takovým partnerem firma Sandvik\nCoromant,” uzavírá Neuschulz.\nFirma Mayer Feintechnik byla založena v roce 1951.\nDnes zaměstnává čtyřicet pět zaměstnanců a roční\nobrat dosahuje výše 4,5 miliard euro. Výroba\npřesných součástek pro odvětví lékařské techniky\ntvoří třicet procent obratu firmy. Zbývající výroba se\nzaměřuje na součástky pro laserovou a měřící\ntechniku a optiku.\nÚkol: Zlepšit produktivitu výro-\nby při frézování součástek z titanu.\nřešení: Využít osvědčeného kom-\nplexního řešení, které přispěje k\ndosažení vynikající bezpečnosti a\nBezpečností k produktivitě\nTitan se vyznačuje vynikajícím poměrem\npevnosti a váhy, a právě proto se stále častěji\nvyužívá pro výrobu rámů letadel, a v poslední\ndobě i pro výrobu podvozků. Poměr titanu na\ncelkové váze typického dopravního letadla se\nstále zvyšuje a tlaky na obnovu flotil zajišťují\nz dlouhodobého hlediska plynule rostoucí\npoptávku. Klíčem k úspěšnému frézování\ntitanu je hospodárnost výroby.\nObrábění titanu však nelze brát útokem, je\npotřeba zajistit bezpečnost procesu. Nízká\ntepelná vodivost materiálu a náchylnost k\nchemické reakci s materiálem nástroje nutí\nvýrobce hledat komplexnější řešení.\nHlavní prioritou při obrábění titanu bude\nzajistit bezpečnost a spolehlivost celého\nprocesu; výsledkem bude jeho hospodárnost.\nVysokou bezpečnost přináší osvědčené\nřešení, jehož součástí bude vhodný obráběcí\nstroj, proces, vhodné nástroje, programování\na řezné podmínky.\nV případě nástroje je nutné, aby jeho\nupnutí bylo tuhé a aby měl náležitý výkon i\npři nízkých otáčkách za minutu.\nDobrý nástroj pro obrábění titanu má\notevřenou, ostrou geometrii a vysokou\nhouževnatost břitu. Nové povlakované VBD\nS30T a S40T od firmy Sandvik Coromant se\nvyznačují jemnozrnou strukturou substrátu ze\nslinutého karbidu a vynikající odolností proti\nvysokým teplotám. Moderní VBD ze\nslinutého karbidu jednoznačně převyšují\nvýkon konvenčních HSS nástrojů.\nPři navrhování celého procesu je dobré již\nna začátku přizvat NC programátory. Díky\njejich přispění lze zvýšit bezpečnost\nobrábění, předvídat opotřebení břitu nástroje,\nomezit či zcela se vyhnout zbytečnému\npřerušování řezů, i zajistit plynulý úběr\nDostatečný přívod chladiva do řezu je při\nfrézování titanu standardní. Pokud nám\nzáleží na zvyšování produktivity a prodloužení trvanlivosti břitu nástroje, měl by se\npoužít vysokotlaký chladicí systém. To je\nmožné například u frézy CoroMill 690, která\nmá trysky pro přívod chladiva.\nRozsah řezných podmínek je velký. Při\nhrubovacím obrábění lze řeznou rychlost\nsnížit až na 25 až 30 metrů za minutu, ale při\ndokončování by se optimální hodnoty měly\npohybovat mezi 200 a 250 metry za minutu.\ncentrální závěs z titanu\nNástroj HSS byl nahrazen frézou CoroMill 690 VBD S30T ze slinutého karbidu.\nŘezná rychlost Posuv Úběr materiálu\nZvýšení produktivity výroby o třicet procent a roční úspory v hodnotě téměř 17 000 euro.\nCoroMill 690 je vybavena tryskami\npro přívod chladiva.\nHlavním cílem při frézování titanu je\ndosažení dobré úrovně produktivity\nvýroby. Vysoké úrovně produktivity lze\ndosáhnout tím, že se zaměříme na\nbezpečnost a spolehlivost procesu, a to\npomocí nejnovějších technologií NC\nprogramování a optimalizace nástrojů.\n3 otázky pro björna rydevika\nAriane 5 vyráží\nna vesmírnou misi.\nProfesor ortopedické chirurgie ve Fakultní nemocnici\nSahlgrenské univerzity v Göteborgu ve Švédsku:\n1. Proč je při výrobě kostních\nšroubů přesnost naprosto zásadní?\n„Kostní šrouby musejí mít naprosto\npřesný tvar, protože tvoří součást\nmechanické konstrukce, která se používá\npři chirurgické léčbě zlomenin. Tyto\nmechanické konstrukce se skládají\nnapříklad z destiček a drátů, a šrouby\nspojují tyto součástky s kostí.”\n2. Co by se mohlo stát, kdyby se\nkostní šroub nevyznačoval vysokou přesností?\n„Ortopéd by nemohl frakturu kosti řádně zafixovat, protože jednotlivé\nsoučástky, jako jsou šrouby a destičky, by do sebe správně\nnezapadaly. Zavádění šroubů do kostní tkáně navíc podléhá\n3. Jak chirurgové upevňují kostní šrouby?\n„Kostní šrouby se používají k fixaci fraktury kostí. Operační\ntechnologie zavádění šroubů do kosti závisí na typu fraktury. Úspěšná\noperační léčba fraktury pomocí kostních šroubů bezprostředně\nvychází z dobrých znalostí biomechaniky i biologie.”\nnemusí být věda\nEvropská raketa Ariane 5 je určena k\nvynášení satelitů a jiných vesmírných\ndružic na přechodovou dráhu ke\ngeostacionární dráze nebo na nízkou\noběžnou dráhu kolem země.\nAle stejně, jako je tomu v případě\nostatních součástek pro kosmický\nprůmysl, je i výroba součástek pro\ntyto rakety velkou výzvou pro každého\nSerre, malá firma z rhônského\nregionu v jižní Francii, se musela\nvypořádat se dvěma problémy. při\nvýrobě závěsů motoru pro rakety\nAriane 5. Kvůli problémům s obtížným\nobráběním materiálu Inconel 718 (48\nHRC) nebyla firm Serre schopna\nzajistit včasné dodávky pro firmu SKF\nAerospace, dodavatele řešení a\nvýrobků pro kosmický průmysl, který\nvyrábí montážní prvky pro raketové\nmotory. Navíc, náklady na výrobu\nsoučástky byly vysoké. SKF\ndoporučilo firmě Serre, aby se\nobrátila na firmu Sandvik Coromant.\n„Tým firmy Sandvik Coromant se\nseznámil s výrobou a navrhl, abychom\npro soustružení a frézování součástek\nvyužili keramické nástroje typu\nSialon,” říká ředitel firmy Alexandre\nNový nástroj zkrátil dobu\nsoutružení pětkrát a produktivita\nvýroby se zvýšila o padesát procent.\nDoba frézování se zkrátila třikrát.\n„Investovali jsme do nové frézy\nOKK VMO, kterou dodává firma\nHalbronn. Díky technické spolupráci\nse nám podařilo zkrátit nucené\nodstávky stroje i celkově zefektivnit\nvýrobu pro SKF, a zároveň podstatně\nzlepšit hospodárnost celého procesu.\nŘešení, které se nám podařilo\nvyvinout ve spolupráci s firmou\nSandvik Coromant, dnes používáme\npři výrobě nejen pro SKF, ale i pro jiné\nRaketa Ariane 5 zůstane hlavní\nproduktem francouzského výrobce\nkosmických raket Arianespace\nnejméně od roku 2015.\nZelená jaderné energetice\nZcela nedávno získala divize Sandvik\nMaterials Technology několik\nzakázek na trubice parních\ngenerátorů, které se budou vyrábět\npro jaderné elektrárny v USA a v\n„Tyto trubky patří mezi technicky\nnejvyspělejší z celého našeho\nsortimentu,” říká Cecilia Hägglöfová,\nředitelka marketingu v oblasti\nvýroby trubek. „V této oblasti se\nkladou vysoké nároky na kvalitu\nvýrobků i na záruku jejich kvality. A\nproto jsme věnovali velké úsilí do\nvývoje nedestruktivního testování\nKromě trubek parogenerátorů\nvyrábí divize Sandvik Materials\nTechnology také trubky s povlakem\nze slitiny zirkonia (zirkonium je kov\nvyvinutý speciálně pro kontakt s\njaderným palivem), pásovou ocel,\ntrubky, tyče a svařence pro celou\nřadu klíčových součátek.\nO růstu jaderného průmyslu si více\npřečtěte na straně 14.\nJak zachytit CO2\nVýzkum a vývoj. Zachytávání a ukládání\nCO2 (CCS) je generický termín, který označuje\nrůzné metody zachytávání CO2 a\nzabránění jeho návratu do atmosféry.\nJednou z možností je\nskladovat CO2 v oceánech,\nale toto řešení naráží na\ncelou řadu výhrad, vědeckých i právních.\nDosud se k ukládání CO2\ngeologické formace – vytěžená ložiska ropy a plynu,\nuhelné sloje a slané akvifery.\nCCS se dnes stala součástí\nprojektů v ropném a\nplynárenském průmyslu. Celá\nřada pilotních projektů byla\nzahájena i v několika\nelektrárnách, a záměr je\nmetodu CSS plně začít\npoužívat do roku 2020.\nUdálosti. Loni na podzim uspořádala\nfirma Sandvik Coromant USA nové setkání\nodborníků ve svém Středisku Produktivity v\nSchaumburgu ve státě Illinois. Setkání se\núčastnilo 175 zástupců z automobilového,\nkosmického a energetického průmyslu.\nTématem konference bylo zvyšování produktivity výroby a informace o novinkách v technologii\n„V příštích několika letech budou nové\ntechnologie pro ziskovost výrobních podniků\nnaprosto klíčové,” říká vedoucí Střediska\nProduktivity Robert Page.\nSandvik Coromant uspořádal dvě sekce na\ntéma, jak pracovat chytře. První se zaměřila na\nnová řešení v oblasti rotačních řezných\nAsi třetina veškerých emisí\nkysličníku uhličitého pochází ze\nspalování tuhých paliv při výrobě\nelektrické energie. Zachycení a\nukládání (sekvestrace) CO2, jinak\ntaké Carbon capture and storage čili\nCCS, je nová technologie, kterou se\nzabraňuje návratu těchto zplodin do\nnástrojů a druhá se věnovala soustružení.\nMike Lynch, prezident divize CNC Concepts,\nve své přednášce vysvětlil, jak lze využít\nprogramů na zvyšování produktivity k\nzefektivnění návratnosti investic.\nPage předpokládá, že se tzv. „chytrá“ setkání\n(Smart Events) budou konat každoročně.\n„Nabídneme na nich výrobcům informace o\nnejnovějším technickém vývoji v oblasti\nSetkání, jako bylo to v Schaumburgu,\numožňují firmám působícím v oblasti\nstrojírenství sdílet nově nabyté znalosti i\nvědomosti. Chcete-li se dozvědět o podobných\nakcích ve vašem regionu, spojte se s oblastním\nzástupcem firmy Sandvik Coromant.\nCCS se musí vyrovnávat s\nněkolika náročnými úkoly.\nNáklady na zachytávání plynu\njsou vysoké, je třeba zajistit\nbezpečnost uložení a\ndostatek prostoru k uložení,\na to vše podléhá celé řadě\nakce) je novým\ntext: johan andersson ilustrace: kjell eriksson\nK efektivní výrobě součástek\nnosné konstrukce letadla (tzv.\ndrak) jsou zapotřebí správné\ntechniky programování a\noptimalizované nástroje, které\njsou schopny vyrovnat se s\nvysokými nároky na obrábění.\nZde uvádíme příklady osmi\nnástrojů, jež podávají nejlepší\nvýkony při obrábění součástek\npomalý úběr materiálu\nSrážení hran svislých ocasních ploch z kompozitních materiálů patří\nmezi nelehké úkoly. Čelní frézy CoroMill Plura s VBD ze slinutého\nkarbidu s napovlakovaným nebo pájeným PKD je možné zkonstruovat\ntak, aby se daly použít pro většinu aplikací, aby se omezilo štěpení\nvláken a zvýšila rychlost úběru materiálu.\nproduktivní a výkonná\nVnější slot na náběžné hraně křídla, součástka\nvztlakového mechanismu křídla, se běžně vyrábí\nz vysokolegované oceli a korozivdorných\nmateriálů. CoroMill 345 s osmi břity přivádí\nchladivo do každé zubové mezery a zajišťuje tak\ndobrý odvod třísky i lepší výkon při obrábění\n38 CoroMill 345\nCoroTurn SL a Silent Tools\nProduktivní a tiché\nVýroba přistávacích podvozků letadla vyžaduje produktivní a všestranné\nřešení. Vyvrtávací tyče Silent Tools jsou zkonstruovány tak, aby zamezily\nvibracím. Spolu s řeznými hlavami CoroTurn SL je možné použít nástroje\nSilent Tools v celé řadě aplikací, a v kombinaci s vysokotlakým chladicím\nsystémem při vnitřním obrábění. Výsledek se odrazí na výkonu nástroje\na stabilitě výrobního procesu.\nRádi byste se dozvěděli více? Navštivte www.aero-knowledge.com\nHladké otvory v kompozitních materiálech\nNejproblémovějším obráběním při výrobě torzního členu křídla\nz kompozitních materiálů jsou různé druhy vrtání. Vrtáky\nCoroDrill 854, 855 a 856 byly zkonstruovány tak, aby zajistily\nco nejvyšší kvalitu otvoru. Je možné je vyrábět v provedení s\nnapovlakovaným nebo pájeným PKD.\níd í čl\nNejtěžším místem při obrábění závěsu motoru na\npylonech je hluboká drážka uprostřed. Fréza CoroMill\n210 s velkým úběrem materiálu nabízí snadné a rychlé\nřešení, které zajistí vynikající úběr materiálu. Tento\nvšestranný nástroj lze také použít při čelním obrábění,\nšikmém zahlubování a ponorném zahlubování.\nDrak letadla se skládá z několika\nvyrobených z titanu. Konzolové\nnosné vzpěry přistávacího\npodvozku jsou jednou z nich. Fréza\nCoroMill 690 byla vyvinuta\nspeciálně pro frézování titanu s\nVBD s dlouhými břity. Její unikátní\nsystém upínání VBD spolu s\ntryskami pro přívod chladiva\numožňují rychlý a bezpečný úběr\nexpert na titan\nSoučástky, jako jsou žebra křídel, jsou příkladem obtížného\nobrábění hliníku, ale nová jednoúčelová geometrie frézy\nCoroMill 790 je pro jejich obrábění ideální. VBD jsou upnuty v\nlůžku speciálního tvaru, a toto upnutí eliminuje působení\nvelkých radiálních sil, které vznikají při vysokých rychlostech.\nS30T a S40T\nOpěra přistávací klapky se obvykle vyrábí z titanu.\nS30T a S40T byly navrženy tak, aby se vyrovnaly s\nvysokými nároky při frézování titanu, při němž\ntepelné, chemické a mechanické zatížení břitu\ndestičky dosahuje takových hodnot, které jsou na\nhranicích únosnosti jakéhokoli nástrojového\nPrint n:o C-5000:541 CZE/01\n© AB Sandvik Coromant 2010:1\nNaše nástroje mají navíc jednu\nneocenitelnou součást: nás.\nPři hledání skutečně důmyslného nástrojového řešení, jsou\nodborné znalosti na nejvyšší světové úrovni zcela nenahraditelné.\nŽlutý plášť pro vás představuje záruku, že získáváte obojí. Nástroje\nnejvyšší světové kvality i know-how, jak je co nejlépe používat.\nNaše zkušenosti, načerpané z tisíců prověřených řešení pro\nfrézování, nám umožňují pomáhat vám snižovat náklady na\nobráběnou součást, zvýšit využití stroje nebo zlepšit výslednou\nkvalitu výrobku v jakékoli oblasti - od frézování šroubovicovou\ninterpolací, přes ponorné frézování, až po metody nájezdu a výjezdu\nZní to zajímavě? Navštivte naše webové stránky nebo raději přímo\nkontaktujte některého z odborníků ve žlutém plášti.\nobnovy na městské rozpočty. Ostatní investice, důležité pro existenci MHD, jsou tak odkládány a problém „přestárlosti“ tak vzniká zejména u trakčního vedení, měníren a opravárenského zázemí. Považu...\nAnsprechpartner Vereine Minis Saison 201516 nach Bezirk.xlsx\nfascinující jako efektivní je nový postup k opracování šroubů do kostí. Nyní již třemi různými způsoby řešení vyhovíme veškerým nárokům. Nástroje Schwanog dostály všem slibům také v Polsku. Jedna...\nV souladu s ustanovením § 87 stavebního zákona stavební úřad opatřením ze dne 5. 3. 2012 oznámil zahájení územního řízení dotčeným orgánům a účastníkům řízení podle § 85 odstavce I stavebního zákon...\nZe zápisu z předsednictva ze dne 29.8. 2007 v podniku Zemcheba v Chelčicích 1. Zhodnocení odbytu peckovin a bobulovin ze sklizně 2007 Sklizeň byla u většiny druhů průměrná nebo mírně podprůměrná. C...\npro naplnění jejího poslání, ale i těch, kteří pomoc Charity potřebují a naleznou radost, povzbuzení z její pomoci, a v neposlední řadě pak i vás, kteří dílo Charity doprovázíte a podporujete svoji...\nMetalworking World 3/2008\n2007 FREESTYLE FIS WORLD CUP Ladies` Ski Cross Final


Činky na aerobik - Posilovací stroje a suplementy\nČinky Finnlo 66311 2 x 2 kg\nFinnlo činky 2 x 2 kg – pár činek v pěnovém návleku. Vhodné pro aerobic, kondiční běh apod., Barva: šedá\nČinky Finnlo 66312 2 x 3 kg\nFinnlo činky 2 x 3 kg – pár činek v pěnovém návleku. Vhodné pro aerobic, kondiční běh apod., Barva: černá\nTunturi DUMBBELLS soft 0,5 kg\nTunturi Dumbbells soft 0,5 kg – pár činek v pěnovém návleku s popruhy na suchý zip. Vhodné pro aerobic, kondiční běh apod., Barva šedá/černá.\nTunturi DUMBBELLS soft 1 kg\nTunturi Dumbbells soft 2×1 kg – pár činek v pěnovém návleku s popruhy na suchý zip.\nVhodné pro aerobic, kondiční běh apod., Barva šedá/černá.\nČinky Finnlo 66310 2 x 1 kg\nFinnlo činky 2 x 1 kg – pár činek v pěnovém návleku. Vhodné pro aerobic, kondiční běh apod., Barva: červená\nTunturi Dumbbells činka 2x 5 kg\nTunturi Dumbbells činka 2×1,5 kg\nVinylová činka pro posilovací cvičení horních končetin a horní části trupu. Vinylové činky se používají při aerobicu a při posilovacích hodinách P-classu a Bodystylingu.\nTunturi DumbbelLs činka 2x 2 kg\nVybrat si můžete bezmotorový magnetický pás nebo také klasický motorový pás. Cvičíme, abychom získali ideální postavu, kondici a zdraví. Pro žádoucí výsledky je ovšem třeba cvičit pravidelně. Činky na aerobik za výprodejové ceny. Posilovací věž je vlastně taková posilovna v jednom stroji. Máte zájem zlepšit Vaši postavu? Posilovací stroje Vám k tomu pomohou. Naše nabídka je pestrá a levné posilovací stroje jsou i pro domácnost. VÍTEJTE NA WEBU S NEJŠIRŠÍM VÝBĚREM KVALITNÍCH POSILOVACÍCH STROJŮ. NALEZNETE ZDE FITNESS VYBAVENÍ POSILOVEN – POSILOVACÍ STROJE. Vyberte si Činky na aerobik. Činky a závaží výborně slouží jak pro hubnutí, tak pro body-building, kulturistiku nebo v rámci tréninku bojových sportů. Dále klasické bench posilovací lavice se cvičením s velkou vzpěračskou činkou, šikmé posilovací lavice, které jsou nastavitelné na různý sklon. Pokud vám to podmínky a peněženka dovolí, vybírejte dobře větratelné prostory s odolnou podlahou, jež bude schopna tlumit nárazy. Magnetické běžecké pásy jednoduše složíte a můžete je tak po cvičení umístit třeba pod postel. Chcete-li cvičit v soukromí a pohodlí svého domova na trenažérech špičkové kvality, spolehlivých a dokonale funkčních. On-line činkárna jak má být, V oddělení činky, závaží a tyče najdete vše, co potřebujete k posilování.\nAMIX Anabolic Monster Whey - 1kg - strawberry-banana 800 Kč\nAMIX Green TEA Extract with vitamin C - 100 kapslí 359 Kč\nAMIX CarboJet Gain - 4kg - vanilka 854 Kč