Cesta dharmy a online? | Magda Křepelková\nDostala jsem krásný laskavý dotaz na mou novou četnost mailů – s otázkou, zda na vás zítra nevyskočím z prášku na praní. Velmi jsem ocenila, že mě žena neposlala někam, nebo se neodhlásila rovnou, ale vtipně a laskavě se mě zeptala, proč toho posílám tolik.\nInspirovala mě k tomu, abych vám, hlavně těm, co ode mně už roky dostáváte maximálně tři maily měsíčně s mými texty – abych vám podala své vysvětlení.\nTyhle kampaně občas ode mně přijdou, protože jsem se přesunula do prostředí on-line kurzů, který funguje prostě trochu jinak. Bohužel, nebo bohudík? Kdo ví?\nPřečtěte si dál – jak to vlastně vzniklo.\nMohla jsem on-line kurzy začít dělat až tehdy, když mi došlo, že toto je má dharma..\nHned to vysvětlím víc.\nUž rok jsem cítila tlak v podlebečních kostech, že mám otevřít víc svého světla. Velmi to zesílilo po přestěhovaní se do Ledče, po ukončení náročného vztahu. Když jsem pátrala, co je to za bolest – neustále se mi opakovala informace, že mám povolit, víc mluvit, mluvit před velkým počtem lidí. Viděla jsem se na pódiích a živých akcích a už jsem také pro své nové vystupování na veřejnosti začala dělat praktické kroky.\nTo už byla první vlna corony a nikdo netušil, že všechna ta omezení budou trvat tak dlouho.\nNa podzim bylo jasné, že veřejná vystoupení hned tak nebudou a já si řekla – ok, udělám teda nějaký on-line kurz, stejně nemám co dělat a taky se potřebuju nějak finančně zabezpečit.\nAle – všechno drhlo. Nic mi nešlo, nešla mi videa, zjistila jsem že ve svém bytě mám špatnou akustiku…všechny technické záležitost neustále šíleně drhly. Do toho jsem v srpnu potkala nového muže, který mě dostal do tak silných prožitků krásy a lásky, že jsem jen zírala. Zpočátku jsem se mu ani nechtěla otevřít, byla jsem ještě unavená po 5 letech s alkoholikem, a měla jsem pocit, že mě vztah teď bude zdržovat, když mám teď tolik plánů a práce.\nJenže úplně nečekaně – přes něj přišla pomoc. Jako fotograf a celoživotní zkoumatel všeho možného, ho zaujal můj problém s videi a vyřešil ho. Hlavně pro sebe, aby se naučil něco nového. Pak mi začal videa natáčet a stříhat. Dal si práci s tím, aby to mělo po všech stránkách výbornou kvalitu.\nNa to už bych se já dávno vykašlala – já nejsem takto precizní – já jsem tvůrce, kterého technické záležitosti nezajímají. Cítila jsem, že mi i rád pomohl – těší ho tvorba a moje radost.\nA jak jsem začala povolovat a víc a víc se otvírat proudění mezi námi, lásce a tvořivé síle…v jeden den jsem si přečetla větu, která mě udeřila až do morku kostí: “ Důvěřuj své dharmě.“\nNajednou jsem prohlédla – že i ON do toho patří, a že hlavně…\n„Vždyť mám kde mluvit, mám své jeviště.“\nTo, že mám co předat, že mám za sebou roky sbírání podnětů, prozkoušených materiálů – to jsem věděla celou dobu. V tom si už dávno věřím.\nJen mi do té doby vůbec nedošlo, že to pole lidí, po kterém toužím, kam cítím ten silný tah, je nyní internet…\nKdyž mi to secvaklo, došlo mi také, že – nejen to, že teď mohu mluvit pro lidi na internetu, ale taky, že toto jsou lidi, kteří mi třeba jednou naplní sály na má živé vystupování. Což je něco – kam cítím silný tah ( i strach).\nPak se stalo několik věcí.\nVšechno do sebe začlo zapadat. Najednou jsem měla svůj smysl – proč chci k lidem mluvit i jak. Bez zábran jsem mohla zažít používat prvky modelu on-line podnikání. Najednou jsem se mohla do videí dát opravdu celá.\nPak jsem trochu začala v sobě bojovat s tím, abych svého muže nezneužívala, aby se tak necítil. Ale bylo to jen v mé hlavě. Prostě jsme spolu tvořili. Hrajeme si víc a víc – fotky, záložky do knih, které si objednáváte a samozřejmě dále ta videa, ale jde to i do našich domů – já u něj domácnost zharmonizovala a pročistila, on u mě opravil nějaké drobnosti. Já víc peču a když spolu jsme, vaříme přibližně na střídačku – jak se komu chce. Tvořivost a živost je ve všem.\nNo a já se našla. Natáčení videí si absolutně užívám. Focení taky, probouzím s sobě i nové herecké kvality, které možná jednou využiju na pódiu. Při psaní kampaňových textových seriálků dávám taky vše, píšu je tak, aby nesly skvělé informace, aby něco daly i těm, které kampaň nezajímá. Cítím, jak mi u psaní těch textů proudí energie, jak mě nádherně samovolně napadá – jak a co je třeba. Napadá mě to i při doprovázení už rozjeté skupinky kurzu, přesně mi přijde, co a kdy je třeba. Aniž bych se to musela učit. Prostě jen tam držím pozornost a reaguji a tvořím, jak mi to přijde – přesně tak, jak jsem vedla semináře. Miluju reagovat na sdílení ve skupince. Vždyť jsem to celou dobu trénovala ve své službě Magdala (viz zde). Prostě mám intenzivní pocit, že se složilo vše, co jsem cestou naučila.\nVesmír mi dal tolik podpory, aby to nyní dokázala zrealizovat, že mi jen potvrzuje, že jdu dobře.\nZrovna včera jsem si vzpomněla, že jsem kdysi tajně snila o tom, že třeba přijde muž, který mi nějak pomůže – bude buď bohatý anebo bude umět nějaké věci…ano, i já podvědomě čekala na prince…\nAle už dávno jsem ničemu takovému nevěřila, ani mě to nenapadlo.\nVůbec jsem to v sobě neměla. Možná proto to mohlo přijít. Stále jsem z toho dojatá.\nAle On je důsledek mých předchozích kroků\n– že jsem ukončila vztah, který byl sice o srdci a občasně jsme se dotýkali živého tvoření, ale také byl zatížen přítomnou destrukcí. Ten muž mi dal tolik důvodů k opovržení a přesto jsem věděla, že to je něco, co nemám udělat a vždy jsem znovu a znovu své srdce otvírala. V tom vztahu jsem vyzrála do větší moudrosti a zvětšila se mi kapacita srdce. Sice přes utrpení, ale efekt pro mě nakonec skvělý – díky mému přístupu k tomu\n– že jsem se přestěhovala v první vlně corony, i když jsem zrovna neměla žádný příjem, byla s minimální rezervou a měla si zařídit byt\n– že jsem se odstěhovala právě sem do Ledče, odkud je můj milý\n– že jsem i přes šílenou dobu investovala do své vizáže, najala si vizážistku, nakoupila nové oblečení\n– že jsem své poslední úspory věnovala dceři při její svatbě. Odmítla jsem se bát toho, jak to bez seminářů zvládnu a věřila v to, že to nějak dám\n– že jsem si v té finančně nejblbější době nechala udělat nové stránky – změnila jsem webmaistera i bankovní spojení. Což bylo šílené množství práce – když máte na stránkách e-shop a další atrakce. Mimochodem, bez toho kluka na mém webu bych nedokázala nic. On sice netušil, do čeho se mnou jde, ale ničeho se nebál a dokázal na nástrojích Wixu vytvořit fungování pro on-line podnikání, které většinově používá MIO web. Při prvním kurzu jsme oba zjistili, kolik je to práce to stvořit. Makali jsme po nocích jak šroubci. Mám před sebou mnoho práce, psaní, natáčení, a o to víc o sebe potřebuji pečovat.\nA přesto mi to stojí za to. Jsem šťastná jako nikdy – tím vším, co se děje.\nŽiju svou dharmu… a to vědomí mi dodává energii a tah. A láska k muži k tomu patří.\nSakra že jo.\nJitka Mikulová: Kolik mi ještě chybí do žluté hvězdy?\nHana Hafnerová: Minulost, která k nám promlouvá\nm.krepelkova@seznam.cz: Kolik mi ještě chybí do žluté hvězdy?\nRadek Vičar: Kolik mi ještě chybí do žluté hvězdy?\nPavel (Pavouk) Hrubeš: Kolik mi ještě chybí do žluté hvězdy?


Dámské šaty Apricot | Značkové oblečení\nDámské šaty Apricot v aktuálních kolekcích značkového dámského oblečení českých módních e-shopů, ve výprodeji s akčními slevami, ale i v outlet kolekcích minulých sezón. S následujícími informacemi najdete vhodný online obchod, kde pořídíte dámské šaty Apricot a vylepšíte svůj outfit. Pořídit si značkové šaty nemusí nutně znamenat, že na to vydáte celou svou měsíční výplatu. Obchody neustále obměňují svou nabídku a vyprodávají kolekce končící sezóny nebo pořádají nejrůznější slevové akce.\nDámské šaty Apricot ke koupi třeba zde:\nE-shop nebo také „online obchod“ je v dnešní době nejpohodlnější způsob nakupování, dámské šaty Apricot nevyjímaje. Na rozdíl od klasických prodejen, kde se musíte na každou drobnost zeptat obsluhy, dostupné velikosti pracně hledat a kompletní nabídkou doslova projít, internetový obchod je pravý opak. Kompletní nabídku zahrnující šaty Apricot pro ženy si v klidu a pohodlí prolistujete, zjistíte dostupné velikosti a jiné parametry nebo využijete zajímavých akcí. Objednané zboží (šaty) lze také vrátit ve lhůtě stanovené e-shopem, získat dopravu zdarma na objednávku, případně využít dalších benefitů, kterými se online obchody s oblečením snaží odlišit od konkurence.\nProč koupit šaty Apricot v eshopu?\nSlevy na šaty Apricot – výprodej\nPokud hledíte na cenu, pak pro vás budou důležité především různé slevy a výprodeje. Před vánočními svátky je velkým nákupním svátkem se spoustou slev černý pátek, při kterém lze pořídit levné dámské značkové oblečení. Nejsou to jen předvánoční výprodeje, kde lze narazit na šaty Apricot se slevou. Prakticky v průběhu celého roku přicházejí obchody s další a další nabídkou slev, a to jak z marketingového, tak praktického hlediska. V zásobách mají po každé sezóně přebytky, kterých se potřebují zbavit. Takové zboží zlevní třeba o polovinu nebo i více, přitom jde o nové a kvalitní kousky.\nOutlet šaty Apricot\nAlternativou ke slevovým akcím v průběhu sezóny je tzv. outlet, tedy výprodej nenošeného značkového oblečení z předcházejících let. Sehnat konkrétní šaty Apricot v outletu bude asi složitější, ale pokud svolíte ke kompromisům, pak si jistě nějaký kousek vylovíte. Outlet šaty Apricot e-shopy běžně nenabízejí a spíše jde o specializované obchody. Není to však pravidlem.\nApricot oblečení pro ženy\nZnačka Apricot je svým oblečením pro ženy poměrně známá a populární. Pravidelné kolekce, které od této značky vídáme, jsou stylové a plné energie. Apricot si dává záležet na tom, aby módní kousky v jejich kolekcích byly kvalitní a praktické. Dámské šaty Apricot jsou toho dobrým příkladem. Proto je značkové oblečení Apricot tak žádané a nejspíš ještě nějakou dobu bude.


Jagdpanzer E100 Krokodil - Stránky 3 - mujtank.tym.cz\nJagdpanzer E100 Krokodil\nPříspěvek od Faly » 10 zář 2019, 13:36\nNo konečně jsi to taky ukázal, moc pěkné\nPříspěvek od Shotek » 10 zář 2019, 13:51\njojo, potvrzuju, Drejk je takovej problematickej\nale jinak zase víno má dobrý!\nPříspěvek od David.Z » 10 zář 2019, 14:01\nMůj Jagdtiger važí 8,4kg, mám tam převodovky Waltersons 3.generace, samozřejmě jsem je musel upravit a vypodlozkovat. Pohání to motory Krick Max Power 400 a jezdí to super.\nDo Éčka chci dát ty samé převody a motory POISON 7,2V řady 540. Samozřejmě to bude chtít úpravu. Určitě dám info jak to dopadlo.\nPříspěvek od David.Z » 10 zář 2019, 14:08\n10 zář 2019, 13:36\nMusel jsem,kluci už mě kamenovali\nPříspěvek od PetrNC » 10 zář 2019, 19:18\nPřevodovky Waltersons z práškové oceli trpěly praskáním náby na posledním převodu. Naštěstí je to standardní modul M0,7, takže jsou na trhu dostupná kvalitní ocelová kola a snad už to výrobce vyřešil.\nJeště mohu poradit, že kdo máte problém s prokluzem červíku v ozubeném kole a jeho nába je dostatečně velká, tak vyvrtejte potřebný závit v úhlu 90° oproti původnímu. Jeden červík bude upnutý v pošce na hřídeli a druhý k němu kolmo k hřídeli. Upnutí kola je pak podstatně spolehlivější a sám to používám na koncových převodech u všech svých strojů.\nPříspěvek od LK88 » 15 zář 2019, 19:24\nPekna pracicka a dost zajimavy projekt, jinak Rc na lomu jsem utrpel po dlouhe dobe kdy mam namontovane 5:1 mosaz stejny problem, protaci se jedno ozub.kolo -problem protoceni na hridelce-cervik to neudrzi...\nPříspěvek od David.Z » 16 zář 2019, 06:33\nTeď řeším problém taky z převodovkami. Přišli mi tyto motory POISON 540 7,2. Průměr hřídele je 3,17mm. Do klasických převodovek je nenacpu,tak jsem začal vyrábět vlastní klece na ozubené kola. Co se týče červíků na zajišťování ozubení na hřídele, piluji na hřídel malou plošku a zajišťují červíky lakem na nehty.


Audio kabel Hama propojovací 3.5mm jack (M) - 3.5mm jack (M) 3m 122309 | BScom.cz\nBScom.czArchivAudio kabel Hama propojovací 3.5mm jack (M) - 3.5mm jack (M) 3mAudio kabel Hama propojovací 3.5mm jack (M) - 3.5mm jack (M) 3m (122309). Více informací\nKód produktu0555455Kód výrobce (PN)122309VýrobceHAMAZáruka24 měsíců\nHlídat cenuPřidat k porovnáníPotřebujete poradit?Doporučit známémuVytisknoutPrůměrné hodnocenínehodnoceno0×0×0×0×0×Ohodnotit produktZobrazit recenze (0)PopisTechnické parametryPodrobnostiDiskuze Propojovací audio kabel vám skvěle poslouží např. pro připojení přenosného přehrávače k reprodukčnímu systému s linkovým vstupem, z přehrávače do zesilovače nebo při spojování dvou audio zařízení se zvukovým stereo signálem. Kvalitní materiály a stínění vodičů zajistí perfektní a ničím nerušený přenos signálu. Kabel měří 3 m pro snadné propojení i vzdálenějších zařízení. Na obou koncích je zakončení 3,5 mm jack (M). Usnadněte si vzájemné propojení vašich zařízení s tímto kvalitním audio kabelem od známé značky Hama. Klíčové vlastnostijack 3,5 mm stereo vidlicedélka 3 mkvalitní materiály a stínění vodičůAudio AudioJack M (3,5 mm) Délka Délka kabelu3 m Barva BarvaČerná (122309)Diskuze k produktuMáte otázku? Zajímá vás konkrétní detail? Zeptejte se nás.Položit dotazNový dotazVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Nadpis:Text příspěvku:Zeptat seVaše jméno:Váš e-mail:(E-mail nebude zveřejněn)Text příspěvku:Přidat reakci


ShopSys.cz Legislativa ComGate hlásá změny v online platbách\n13. 1. 2017 / Anna Kovárová - marketing a komunikace\nPlatební brána ComGate od nového roku deklaruje povinnou změnu log společností MasterCard a Maestro u metody Platba kartou a uvedení sídla společnosti u potvrzení online platby.\nMasterCard i Maestro odhalili před časem svou novou identitu a změnou loga vykročili vstříc modernímu a digitalizovanému světu. Ti z vás, kteří ještě nestihli změnit jejich loga na svých stránkách si budou muset se změnou pospíšit. Implementace nových log na webové stránky zahrnuje pravděpodobně nejen platební bránu ComGate, ale veškeré platební brány, které s MasterCard a Maestro spolupracují.\nPokud jste uživateli platební brány ComGate, nevyhne se vám změna v rámci metody Platba kartou a to hned u dvou karetních asociací. Do 31.3.2017 vzniká všem uživatelům povinnost změnit loga prezentující platební karty MasterCard a Maestro na svých webových stránkách. Balíček log je ke stažení v Klientském portálu v sekci Dokumentace.\nNově taky vzniká povinnost uvedení sídla vaší společnosti na stránce s online platbou. Sídlo společnosti, která provozuje daný obchod, je třeba uvést na stránce s výsledným potvrzením platby.\nZměny je nutné provést dle bodu 5.5 a 9.1 ve Všeobecných obchodních podmínkách do konce března. Nařízení zaznělo ze strany kartových asociací, které si zároveň vymáhají i právo udělit pokutu e-shopům, které uvedené nařízení nedodrží.\nSe změnami vám rádi pomůžeme. Neváhejte se obrátit na svého projektového manažera.


Sparta, smrt, daně a nejistota | Hospodářské noviny (iHNed.cz)\nSparta, smrt, daně a nejistota\nAleš Michl autor: Jan Kolman\ninvestice akciové trhy Sparta\nV životě i v ekonomice až příliš podceňujeme nahodilé jevy. Jistá je přitom jen smrt, daně a nejistota.\nSám jsem se o tom přesvědčil, když padly akcie pohřební služby StoneMor. Anebo při posledním pražském derby.\nByli jsme na fotbalovém derby Sparta−Slavia. V poločase vedou domácí 3:0. Dáváme pivo a aperol. Předpovědi skupinky popíjejících sparťanů jsou jasné. Sešívaní prý dostanou pět a více. Nemají šanci. Výsledek? 3:3. Srovnali jsme to (ano, jsem slávista), byť už tomu skoro nikdo nevěřil.\nČlověka po tisíciletí ohrožovaly pouze cizí kmeny (ne nutně sparťani), počasí (na tom stadionu byla zima) a divoká zvířata (rozhodčí). I když už máme videorozhodčího a skyboxy na stadionu, je v dnešním světě nastraženo nesrovnatelně více pastí. Pro svět financí to platí dvojnásob. Jsme připraveni na to, že ekonomika, dluhopisy nebo třeba akcie mohou brzy spadnout? Protože se "něco" stane, "něco" bouchne. A co bude to "něco"? Měl jsem vždy rád americkou pohřební službu StoneMor. Zakázek mají každý rok dost. Jsou druzí největší v Americe. Od roku 2005 pravidelně dvanáct let vypláceli dividendu přes devět procent.\nStartupové ikony Dropbox a Spotify jdou na burzu. Odolávají tlaku gigantů, ale hledají recept, jak vydělávat\nInfografika\tSpotify pomohlo hudebnímu průmyslu z krize, Dropbox naučil lidi používat cloud. Oba odolávají tlaku technologických gigantů, stále ale hledají...\nVe hře je i rozdělení ČEZ. Stát by pak mohl jedné části vybudování reaktoru nařídit bez obav, že firmu zažalují menší akcionáři\nVedení ČEZ navrhuje rozdělení firmy na dvě společnosti. Tento krok má umožnit financování výstavby nových jaderných bloků. Kvůli udržení výše...\nInvestiční klub je branou do světa velkých financí i pro menší investory. Výhodou je rozprostření nákladů mezi více osob\nAlternativou k obchodování na burze můžou pro drobné investory být investiční kluby. Výhodou je rozprostření nákladů mezi více lidí, sdílení...


Počasí Mykonos | Kam a Kdy jet do Mykonos? Podnebí a Klima\nMapa země Mykonos\nPočasí do Mykonos: Kam a Kdy jet?\nZjistit ten perfektní čas od průměrné klimatické podmínky v mnoha místech, jako je Ano Mera nebo Elia tady sem.\nKdy jet do Mykonos?\nKdy je nejlepší čas jít do Mykonos? Zde je několik informací, které vám pomohou při rozhodování:\nNa Mykonu je počasí dobré všude v Březen, Duben, Květen, červen, červenec, Srpen, Září, říjen, Listopad a Prosinec\nNejlepší měsíce, kdy můžete navštívit jsou do Platis Gialos, jsou Březen, Duben, Květen, červen, červenec, Srpen, Září, říjen, Listopad a Prosinec\nV průměru nejteplejší měsíce v Platis Gialos jsou červenec, Srpen a Září, a nejchladnější měsíce jsou Leden a únor\nMěsta s nejlepším podnebím jsou Platis Gialos, Ano Mera, Kalafati, Ornos, Psarrou, Tourlos, Elia a Faros Armenistis s dobrým počasím nejméně 9 měsíců v roce\nNejlepší měsíce pro plavání v Platis Gialos jsou červen, červenec, Srpen, Září a říjen\nInformace o klimatu a počasí po městě podle města na Mykonu pro konkrétní měsíc klikněte na příslušný řádek níže:\npřijatelné Mykonos v lednu\npřijatelné Mykonos v únoru\ndobrý Mykonos v březnu\ndobrý Mykonos v dubnu\ndobrý Mykonos v květnu\nperfektní Mykonos v červnu\nperfektní Mykonos v červenci\nperfektní Mykonos v srpnu\nperfektní Mykonos v září\nperfektní Mykonos v říjnu\ndobrý Mykonos v listopadu\ndobrý Mykonos v prosinci\nKdy jet na Mykonu podle měst\nKdy jet do Platis Gialos\nNejlepší měsíce, které můžete navštívit do Platis Gialos, jsou březen, duben, květen, červen, červenec, srpen, září, říjen, listopad a prosinec.\nKdy jet do Ano Mera\nNejlepší měsíce, které můžete navštívit do Ano Mera, jsou březen, duben, květen, červen, červenec, srpen, září, říjen, listopad a prosinec.\nKdy jet do Kalafati\nNejlepší měsíce, které můžete navštívit do Kalafati, jsou březen, duben, květen, červen, červenec, srpen, září, říjen, listopad a prosinec.\nKdy jet do Ornos\nKdy jet do Psarrou\nKdy jet do Tourlos\nKdy jet do Elia\nKdy jet do Faros Armenistis\nPodnebí a počasí na Mykonu\nNachází se v jižní části Egejského moře, ostrov Mykonos má krásné středomořské klima. Zimy jsou mírné a slunečné dny přispívají k relaxaci, zatímco horká a suchá léta mají všechny potřebné podmínky pro letní dovolenou. Klima Mykonos je charakterizováno sledem čtyř různých ročních obdobích.\nKlima ostrova Mykonos v zimě\nJako na ostrově Santorini, nejjižnější z řeckých ostrovů Kyklad, má zimní teploty s příjemně měkkou atmosférou, teploty se pohybují mezi 13 a 15° C. Pouze díky středomořskému charakteru podnebí Mykonosu jsou deště poměrně hojné a časté, je třeba očekávat mnoho deštivých dnů během měsíců prosinec, leden a únor.\nKlima ostrova Mykonos na jaře\nKlimatické podmínky na jaře odrážejí postupné zlepšení klimatu v období od března do května. Mírná atmosféra se zahřívá jak dny plynou, zatímco deště postupně klesají ve prospěch mnoha krásných slunečných dnů. S povětrnostními podmínkami podobnými Bejrútu v Libanonu, je počasí na ostrově Mykonos v květnu již začátkem letní sezóny.\nKlima ostrova Mykonos v létě\nSlunečné dny Mykonosu soutěží v kráse s těmi jiných řeckých ostrovů a jižním pobřežím Turecka. Stejně jako v Antalyi, suchá atmosféra zajišťuje řadu jasných a teplých dnů, takže ve všech destinacích ostrova si lze užít krásné letní dny, ať už je to Faros Armenistis na severu, Psarrou na jihu, nebo Kalafati východně od ostrova.\nKlima ostrova Mykonos na podzim\nPodzim, který běží od září do listopadu je charakterizován postupným poklesem teplot, které jdou ruku v ruce s příchodem srážek.\nTeploty a vodni srážky na Mykonu\nNa těchto 3 grafech uvádíme vývoj teplot Mykonos a měsíčních srážek pro města Platis Gialos, Ano Mera, Kalafati, Ornos a Psarrou, stejně jako měsíční teploty moře pro pobřežní města.\nKam jet na Mykonu?\nPlatis Gialos 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nAno Mera 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nKalafati 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nOrnos 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nPsarrou 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nTourlos 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nElia 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nFaros Armenistis 58°F 59°F 61°F 63°F 68°F 76°F 79°F 81°F 77°F 72°F 67°F 61°F\nMykonos: získejte nejlepší cenu!\nVyhledat letenku do země Mykonos:\nLegenda: města na Mykonu\nCo mohu dělat na Mykonu?\nJe tato informace o počasí pro Mykonos spolehlivá?\nÚdaje o klimatu pro Mykonos byly shromážděny každý den od ledna 2009. Analýza těchto meteorologických údajů pro Mykonos nám umožňuje určit průměr za každý měsíc v Platis Gialos, Ano Mera, Kalafati, Ornos, Psarrou, Tourlos, Elia a Faros Armenistis.


Jižní Amerikou na kole - 10. den - Hned ráno mne nečekalo nic .. - Blog iDNES.cz\n28. 12. 2012 13:42:39\nChtěl sem vyrazit brzy ráno, ovšem zjistil sem, že domácí odjeli a zamceli mi úmyslně toaletu i přístup k vodě - pravděpodobně abych zbytečně necintal s vodou. Čekal sem do devíti a když nikdo nepřijel, vykonal sem vše co sem potřeboval u domácích na dvoře. Stejně mne natáhli při nákupu vajec a mrkve, tak z toho mají alespoň hovno.\nVyrazil jsem tedy směr solné jezero a celkem dlouho sem hledal nějakou cestu, kterou bych se dostal až na solný povrch. Propadal jsem se do bahna, klel sem jako dítě, už už to vypadalo dobře...a pak zase ne. Až najednou začala půda pod koly tvrdnout a okolí se začalo měnit na pouhé dvě barvy-bílou a modrou a už to frčelo. Když sem dojel asi třicet kilometrů od břehu, získal sem pocit že všechno vidím dvakrát...a než sem stačil cokoliv udělat, jel sem v solance. Solná voda stříkala všude, hloubka asi 10 centimetrů a pocit, jako když se kloužete na zrcadle. Oblaka se odrážela ve vodě a já si jen hlídal směr protější hora, který mi vytyčila navigace. Po chvíli se vše vrátilo k normálu a já pelášil po tvrdém povrchu.\nNejvětší průser nastal po osmdesáti kilometrech, kdy mi chybělo do konce 5 km a já viděl zničehonic odraz hor zrcadlově. Bylo mi jasné, že varování místních o velké vodě na konci plané nebyla legranda. Mohl jsem brečet, mohl jsem nadávat, ale nikdy se nevrátit zpátky! Dál jsem předni nižší brašny dozadu na sebe, všechno pořádně prikurtoval a na cvrká se rozhodl projet tuhle solnou šlamastiku. Voda kolísala, chvíli sem musel s nohama dolů a plakal při pohledu na kolo, kam všude se solanka dostávala. Moje kožené sandály byly zcela prosolené, což v případě hladu znamenalo, že by se daly sežrat. Po pěti kilometrech vystřídalo vodu bahno a to dovršilo zkázu. Vystoupal jsem na břeh a po kilometrů našel mrtvou vesnici s tekoucí vodou. Umýval sem všechno snad hodinu, filtroval si vodu na pití a čučel do té nekonečné dálky, kde že sem se to ocitnul. Byl jsem sice na druhé straně Saláru, ale nevěděl sem kde.\nPo ujetí třiceti kilometrů jsem narazil na vesnici Luka a poprosil místní, jestli mají obchod. To je většinou úsměvná záležitost, neboť když tohle přijde, tak jde většinou půlka vesnice se mnou, zabouchá na vrata, otevře nějaký hombré, oni mu řeknou, že je tu gringo a potřebuje žrádlo. No a hombre mne vezme do chlívku a nabídne mi tři tisíce sušenek, coca colu, čoko tyčinku a to je všechno. Chtěl sem pečivo, ovšem měl triuplne tvrdě bulky - prý za 5bolivianu. Tak jsem vzal jednu z tvrdých bulek a zaklepal s ní o stěnu "gong gong"ozvalo se. O.K, dobře řekl hombre, tak 3 boliviany. Vzal jsem to. Lepší než nic. Ustlal sem si poprvé ve stanu pod střechou polorozpadlé tělocvičny a poslouchal jak začíná pršet. Do toho jsem si navařil hyper geniálního tuňáka a těstoviny a nadrobil do toho bulky jako strouhanku. Tělo to nepozná a když se to v břichu obalí, bude myslet jak si žeru řízek v trojobalu.\nAutor: Pavel Kadlíček | pátek 28.12.2012 13:42 | karma článku: 14.86 | přečteno: 855x


Rekonstrukce hřiště Očovská: mrazuvzdorný koberec i nové vybavení - Hodonínský deník\nHodonín /FOTOGALERIE/ - Hřiště Očovská dostává nový koberec. Následně na hřiště umístí nové sportovní vybavení. Již vybudovali šest metrů vysoký drátěný plot, opravili a zpevnili celou plochu.\nHřiště Očovská v Hodoníně dostává nový koberec. | Foto: archiv města Hodonín\n„Dělníci pokládají v posledních dvou dnech mrazuvzdorný povrch,“ uvedl mluvčí radnice Josef Horníček. Také vybudovali dvě zpevněné příjezdové plochy. Rekonstrukci provádí už dva měsíce a její zakončení naplánovali na konec letních prázdnin. Cena oprav stojí město více než tři miliony korun. Areál slouží především pro děti z blízké základní školy. Zapůjčit si ho může ale i veřejnost. Hřiště je vhodné pro hru basketbalu a házené.\nŽádovice mají po roce novou kanalizaci za 50 milionů


Peřina na zimu, která vás zahřeje - HomeInCube\nPeřina na zimu, která vás zahřeje\nOd PR | 16.11.2020\nNedaří se vám usnout? Zebou vás nohy? Rozhodně nepřidávejte stupně na topení, budili byste se v noci horkem. Raději si pořiďte peřinu, která vás zahřeje i v té nejkrutější zimě. Víte ale, která zahřeje nejlépe?\nPřikrývka, která vás hřála během léta vám v zimě pravděpodobně stačit nebude. Proto je dobré se na ni připravit. Koupit si můžete jak samostatné hřejivé deky tak i speciální celoroční sety. Nabídka na současném trhu je již opravdu široká a rozmanitá. Zajímá vás, která přikrývka zahřeje nejlépe? Pojďme se společně podívat na jednotlivé typy.\nUž prababičky věděly, co je dobré\nKdyž je řeč o prababičkách či babičkách, určitě se vám hned vybaví péřové peřiny. Kdo by si taky nevzpomněl na nadýchané duchny, ve kterých se spalo jako v nebi. Péřové přikrývky jednoznačně patří k těm nejkvalitnějším, co se zahřátí týče. Izolace, kterou peří kolem těla vytváří, se dá přirovnat k bublině. Ta se vytváří kolem celého těla a drží teplo, které neunikne z pod peřiny ven. Peří dokáže absorbovat tělesnou vlhkost a odvádí ji od těla pryč. Díky tomu se nebudete v noci potit a bude vám příjemně teplo.\nJak poznat kvalitní péřovou deku?\nPéřová peřina by měla být načechraná. Neměla by být těžká. Aby se peří neshlukovalo, deky se prošívají.\nDůležitým faktorem je podíl prachového peří, to se považuje za jedno z nejkvalitnějších. Důvěryhodní prodejci dokládají také certifikát o praní a sterilizaci.\nPasé je tvrzení, že péřové přikrývky nejsou pro alergiky. Moderní technologie dokáží peří zbavit nečistot, které by jinak dráždily dýchací cesty.\nDeky by měly mít jak kvalitní výplň, tak i povrchovou tkaninu. Nemělo by se vám stát, že by se přikrývka po čase začala trhat a padalo by z ní peří.\nPeřiny z dutého vlákna dokáží zahřát také\nAni přikrývky z dutého vlákna nemohou být opomenuty. Moderní umělá vlákna obstojně konkurují péřovým lůžkovinám. Oproti péřovým dekám jsou také o něco levnější. Jejich nespornou výhodou je snadná údržba a fakt, že plísním ani roztočům se zde ani trochu nedaří. Jste-li alergik, sáhněte po přikrývkách z dutého vlákna.\nKam pro kvalitní přikrývku?\nHledáte opravdu kvalitní přikrývky? Český výrobce Picaso manufactury nabízí péřové peřiny i přikrývky z dutého vlákna té nejvyšší kvality. Jejich produkty jsou výsledky poctivé ruční práce a inovativních technologií v oblasti výroby lůžkovin. Vybrat si můžete klasické výrobky z bavlny nebo speciální varianty s příměsí aloe vera, coolmaxových vláken či stříbra. Pro zimomřivce navíc nabízí speciální hřejivé sety, které jsou navíc rozděleny na hřejivé a extrémně hřejivé.


sociální ekofarma biostatek - med, ovoce, jehněčí, kožešiny, WWOOF, social farming – Konec laktace, začátek ovulace a hlavně ovocnace\nKonec laktace, začátek ovulace a hlavně ovocnace\nZasušujeme stádo ovcí. Ne že bychom nevěděli, jak naložit s mlékem... Dáváme možnost matkám bahnicím alokovat svou energii na ty své orgány, o které jeví zájem plemeňák Vendelín. Vemeno to není. Zároveň jablka a hlavně hrušky dozrávají a jsou sladké až věda. Takže moštujeme.\nZačali jsme těsně před Uklizeno Biopárty koncem září, abychom měli připravené bag-in-boxy plné pěti litrů pasterizovaného jablečno hruškového moštu za 150,-. Ten máme teď vpodstatě stále a za nějaký čas - až dojdou hrušky - vyrobíme několik várek (pastér má 200l, takže várka = 40 beden) čistě jablečného. Asi koncem října, až i jablka dosáhnou pořádné sladkosti, až rostě pořádně dozrajou.\nMáme také krásné litrové PETky a 3litrové kanystříky také z plastu s ouškem, takže se v nich dobře odnáší mošt čerstvý k rychlému vypití. Přijdete, natočíme, odejdete. Litr za pětadvacet nebo se dohodneme jinak.\nA je to, přes zimu abych dal dohromady pořádný e-shop, žejo.\nZkolaudovaná sýrárna, radujeme se a inzerujeme\nMošt z jablek a hrušek 2012\nhost WWOOF farm


dolezel.net | Windows 7 a Kixtart login skripty\n← Reset Directory Service Restore Mode hesla administrátora\nJak v Exchange serveru 2010/2007 postupovat u sdíleného SMTP prostoru →\nTo je strašné peklo. Kixtart je používaný už řadu let jako mocný nástroj pro tvorbu login/logoff skriptů snad od dob NT4. Pokud však začnete nasazovat do domény vedle WXP též W7, příp. Visty, nebudete se stačit divit, kolik problémů s Kixtartem se objeví.\nNejprve problém s často používaným příkazem INGROUP. Ten používá API funkci LookupAccountName, kterážto ve W7 a W2008R2 vrací chybu Error 1789. Microsoft chybu uznal a vydal (ne)veřejný hotfix 976494.\nAle to pořád není všechno. Zprvu strašně záhadně se části uživatelů nemapují síťové disky. Hodně, ale opravdu hodně dlouho jsem hledal, až mne Google navedl na tuto stránku, na níž je taková nenápadná zmínka o UAC a KB937624. I prostudoval jsem tento znalostní článek a bylo jasno – lidem, kteří jsou ve skupině lokálních administrátorů se kvůli UAC a dvojici přístupových tokenů síťové disky prostě nenamapují. Těm, kteří nejsou ve skupině lokálních administrátorů, se disky namapují v pořádku. Náprava je zajímavá, potenciálně riziková a Microsoftem nepodporovaná (pěkné což?):\nzde vytvořit DWORD EnableLinkedConnections a naplnit hodnotou 1\nzavřít regedit a reboot\nOprava je to funkční, prima, ale jak ji dostat na všechny dotčené klientské stanice? Nabízí se řešení pomocí GPO v kombinaci v WMI filtrem. Vyexportuji si příslušnou část registrů a pomocí GPO ji skriptem naimportuji – aj, chybička, to vlastně nepůjde, vždyť já tuhle opravu nasazuju kvůli tomu, že spouštění skriptů nefunguje. No panečku, tak to je oříšek.\nJediným řešením, které jsem našel v tomto výborném článku, je převod exportu registrů do ADM šablony, vytvoření GPO s WMI filtrem a touto šablonou. A teď snad konečně budou login skripty fungovat jako dřív.\nTo je strašné peklo. Kixtart je používaný už řadu let jako mocný nástroj pro tvorbu login/logoff skr...


Tanec Praha 2015 roztančí soubor Sasha Waltz & Guests | Týden.cz\nFestival v Karlíně\nTanec Praha 2015 roztančí soubor Sasha Waltz & Guests\nFestival Tanec Praha 2015 zahájí ve středu večer v Hudebním divadle v Karlíně slavný berlínský soubor Sasha Waltz & Guests. Jeho sedm členů roztančí živě interpretovanou Schubertovu hudbu v díle Impromptus. Festival představí taneční tvorbu ze sedmi evropských zemí a Izraele a v Praze vyvrcholí účinkováním proslulého souboru Batsheva Dance Company. Současný tanec se tradičně v rámci festivalu představí také v regionech.\nSasha Waltz & Guests se představí také v Plzni, které je Evropským hlavním městem kultury. Tam uvede své nejslavnější dílo, kterým choreografka Sasha Waltzová prorazila na světové scény: Travelogue I - Twenty to Eight. Soubor s ním vystoupil na festivalu Tanec Praha už v roce 1994 a stále ho má v repertoáru. V regionech festival zavítá do 15 měst a obcí.\nV Praze je na programu celkem 13 večerních představení v divadle a dvojnásobný počet doprovodných programů s volným vstupem venku. Vedle souboru Sashi Waltzové má být druhou událostí sezony první hostování slavného izraelského souboru Batsheva Dance Company, který vede jeden z nejvýznamnějších současných choreografů, i v Česku oblíbený Ohad Naharin. Batsheva na festival přiveze novou inscenaci, kterou v Praze uvede těsně po světové premiéře v Tel Avivu.


Zeleninová směs na topinky - TopRecepty.cz\nKřupavá topinka s pikantní směsí skvěle nahradí oběd nebo večeři zejména v létě, kdy na teplé vařené jídlo není moc chuť. Vynechte maso a připravte si směs ze zeleniny, která je úžasně šťavnatá a osvěžující.\n60 min (10 min příprava + 50 min tepelná úprava)\n2. 9. 2016 02:27\nCuketu oloupeme a zbavíme semínek. Papriky taktéž zbavíme semínek. A nakrájíme na plátky.\nRajčata nakrájíme na měsíčky. Vše smícháme dohromady. Přidáme sůl pepř a vaříme v hrnci cca 30 minut. Teplé dáváme do sklenice a sterilizujeme 20 minut na 80-85 stupňů. Po ukončení otočíme dnem vzhůru.\nVerinecka 100 min\n16. 7. 2018 05:26\nDělám, ale přidávám ještě česnek. Někdy dávám toto i do guláše.\n19. 8. 2017 09:50\nPripadá mi to dosť nevýrazné, v recepte mi chýba korenie, bylinky a pod.\n13. 8. 2017 18:25\ntohle musím vyzkoušet-díky\nVypadá to více jak dobře Zítra budu vyrábět lečo, cuketu mám, tak něco málo paprik a rajčat odložím a vyzkouším i tuto pikantnost. Jen mi dovol otázku, ať si mohu udělat představu: těch Tvých 12 skleniček je z kolika dávek?\njednoduchý a jasný recept se spoustou dalších variací takže vyzkouším\nHmmm, další skvělý tip na cuketu\nTématické fráze: zeleninová směs na topinky zeleninova pomazanka na topinky směs na topinky zeleninová směs na topinky recept zeleninové pomazánky na topinky cuketa směs na topinky recept na zeleninovou směs na topinky směs na topinky z leča zeleninová směs na topinku zeleninova smes na topinky s cuketou masovo zeleninová směs na topinky směs zeleninová na topinky pikantní zeleninová směs na topinky zeleninové lečo na topinky zeleninová směs smes na topinky ze zeleniny zeleninové směsi na topinky cuketová směs na topinky směs na topinky z cukety směs na topinky zeleninová\nSuroviny: cuketa, paprika, chilli paprika čerstvá, rajče, sůl, pepř


Muzeum České Sibiře, Miličín, JZD\nJaroslav Stříbrský: „Signál zazněl z Miličína“ [Zakládání JZD v roce 1952]\nin: Roky a lidé: Dvacet svobodných let Podblanicka ve vzpomínkách a fotografiích, Okresní výbor Komunistické strany Československa a Okresní národní výbor v Benešově u Prahy, 1965, s. 70-71.\nZlatými písmeny měl tehdy zapsat kronikář události rušného roku 1952. Snad právě proto, že v tomto roce nastal na našich vesnicích bouřlivý rozvoj socializace. Drobní a střední rolníci se rozhodovali pro přechod od malovýroby k družstevní zemědělské velkovýrobě. Pro mnohé z nich to nebyl krok snadný, jako vždy se objevovala počáteční nedůvěra a obava před budoucností. Jinak tomu nebylo ani v obci Miličín.\nHráz byla prolomena... 19.září večer byla kancelář MNV v Miličíně doslova nabyta. Toho večera se zde rozhodovalo o tom, jakou cestou se budou nadále ubírat miličínští drobní a střední zemědělci. Družstvo bylo založeno a jeho prvním předsedou se stal střední zemědělec Jan Šabatka. Vyjma pěti malých zemědělců se přes stovku drobných a středních zemědělců dalo na cestu společného hospodaření. Za týden na to, 26. září 1952 se započalo s rozoráváním mezí, a to bylo v Miličíně, jak pamětníci říkají - jak po vymření. Proč si nepřiznat, že ne všichni se dokázali vyrovnat se svým myšlením, pěstovaným po desítky let. Rozoráním mezí byla udělána tečka za sousedskými nesváry a různicemi. Družstvo se začalo pomalu, ale jistě vyrovnávat s počátečními obtížemi. Nebylo snad člověka v místě, který by je nepomohl překonávat. Nebylo téměř žádné mechanizace, jenom snad té, která zbyla po bývalém velkostatkáři Rudolfu Pilzovi. Začalo se s vyvážením starých hnojů a s přípravou půdy pro příští sklizeň. Bylo třeba i osiv a sádě. S přínosy do družstva to však bylo všelijaké, byly závislé na hospodaření každého soukromého zemědělce. Začátky byly proto velmi těžké a projevily se i ve výsledcích prvého roku společného hospodaření, kdy bylo dosaženo 7,70 Kč na pracovní jednotku. V tomto roce také došlo ke značnému vylučování členů z JZD, od čehož se očekávalo, že za menšího stavu členů se nechá hospodaření družstva organizačně lépe zvládnout. Postiženi byli tehdy převážně drobní zemědělci, kteří měli tvořit základ družstva. I přes toto opatření ani v následujícím roce 1954 nenastal v hospodaření družstva obrat, i když pracovní jednotka dosáhla výše 9,50 Kčs. Vliv na to měla i roztříštěná živočišná výroba, která byla zčásti svedena do staré stále na dvoře a pro další ustájení se připravovaly podmínky pro adaptaci ovčína. A když nadešel rok 1955, nemohlo být družstvo spokojeno ani s dosaženými 10,- Kčs na pracovní jednotku. A přece už byly vytvářeny podmínky pro obrat k lepšímu. Byl rozestavěn velký kravín pro 126 krav, jižně od dvora, k drůbežárně na 500 slepic postavené v roce 1954 za Homolovem přibyla v roce 1955 další drůbežárna. V témže roce byly postaveny při objektech JZD tři boudy na plemenné prasnice a vybetonovány základy pro ocelovou kolnu na uskladnění slámy v blízkosti kravína na Špačkově poli.\nRok 1956 byl poznamenán příchodem nového předsedy družstva soudruha Josefa Míchala. V tomto roce byla dokončena výstavba nového kravína pro 126 dojnic v hodnotě 1 077 000 Kčs a téhož roku v září do něho sveden dobytek. Pod Novoměstským rybníkem na lukách směrem k západu bylo započato s rozsáhlými melioračními pracemi. Situace v hospodaření družstva se značně zlepšila a docílených 17 Kčs na pracovní jednotku přivádělo zpět do družstva ty, kteří zatím stáli stranou. V roce 1957 nastal pokles pracovní jednotky na 10 Kčs. Až opět v roce 1958 se pracovní jednotka zvýšila na 14 Kčs a na to v roce 1959 na 17,50 Kčs. Výstavba družstva se rozrostla o nový vepřín a boudy na prasnice v hodnotě 664 000 Kčs. Hospodaření družstva se začalo konsolidovat a disponovalo již milionovým majetkem.\nHospodaření družstva se stále slibně rozvíjelo příchodem nového předsedy s. Miroslava Slabého, který se ujal funkce v roce 1960. V témže roce bylo dosaženo 19 Kčs na pracovní jednotku. Členská základna se rozšířila vstupem soukromých zemědělců z Reksyně o dalších 40 hektarů zemědělské půdy, ale i tak dosáhla pracovní jednotka v roce 1961 výše 16 Kč.\nNastala doba tvoření velkého ekonomického celku. Do JZD Miličín přibylo v roce 1961 JZD Žibkov a s ním i dalších přes 100 hektarů zemědělské půdy. V následujícím roce 1962 se rozhodli pro sloučení i družstevníci z JZD Záhoří, čímž se družstvo rozrostlo o dalších 300 hektarů zemědělské půdy. V roce 1962 dosáhlo družstvo 20 Kčs na pracovní jednotku a v následujícím roce 1963 22 i přesto, že došlo ke sloučení. Vlivem některých ztrát v rostlinné výrobě došlo v roce 1964 k poklesu pracovní jednotky na 17 Kčs. Na základě těchto skutečností začali družstevníci uvažovat o přejití na vyšší úroveň hospodaření. Počínaje 1. lednem 1965 najeli na pevnou peněžní odměnu. K tomuto rozhodnutí družstevníci dospěli za předpokladu, že dosáhli stadia konsolidace a rozvinuli úspěšně i výstavbu dalších družstevních objektů. V roce 1963-1964 provedli výstavbu bytovek v hodnotě 270 000 Kčs, vybudovali sušičku na obilí za 400 000 Kčs, čerpací stanici na naftu za 34 000 Kčs a v témže roce bylo započato s výstavbou čtyřřadého kravína za 1 500 000 Kčs.\nTo je bilance dvanácti let trvání družstva, které nyní nese název JZD Česká Sibiř se sídlem v Miličíně. Obhospodařuje 1200 hektarů zemědělské půdy, specializuje se na semenářství a ve výrobě vepřového masa i na aukci. Nyní je to družstvo s vyšší úrovní hospodaření a perspektivou k svému dalšímu úspěšnému rozvoji.


4. – 9. 8. | Horko | 067\n45 | 10. srpen 2015\nPeter Thiel: Od nuly k jedničce (ukázka z knihy)\nŘecká dluhová aritmetika\nManifest Cyruse Smitha (Seveneves 2)\nZelené trávy už letos moc neuvidíme.\nJe horko. Denní teploty v ČR se pohybují mezi 34 a 38 stupni.\nEgypt otevřel novou větev Suezského průplavu. Tím se zvyšuje přepravní kapacita a zkracuje doba průjezdu z typických 18 hodin na 11, což by mělo zvýšit egyptské příjmy z provozu kanálu. Investici $8,2 mld. uskutečnila egyptská vláda atypicky výhradně z domácích prostředků, bez zahraničních půjček – prodejem dluhopisů s 12% úrokem (inflace v Egyptě se ovšem pohybuje kolem 10 %). Podle jejích propočtů budou nynější roční tržby $5,3 mld. růst tak, že v roce 2023 dosáhnou $13,2 mld. Západní experti jsou k této návratnosti spíš nedůvěřiví.\nV Rusku ničí potraviny dovezené ze Západu v rozporu s platným embargem. V zemi, která má ještě v živé paměti hladomory, to působí problematicky. Kolem 300 000 Rusů podepsalo petici, ať se tyto potraviny rozdají chudým, vláda to odmítla.\nNěmecký nejvyšší státní zástupce Harald Range byl odvolán z funkce kvůli svému postupu v tzv. aféře Netzpolitik. To je webový zpravodajský server zaměřený na politický aktivismus v oblasti digitálních technologií, který v dubnu zveřejnil utajené dokumenty ministerstva vnitra týkající se dozoru nad uživateli internetu. Range pak obvinil dva novináře z vlastizrady, což se v Německu stalo poprvé od tzv. Spiegel-Affäre v roce 1962. Funkcí doplatil oficiálně na použité vyšetřovací metody, ve skutečnosti jde spíš o to, že si německá vláda uvědomila negativní důsledky pro veřejné mínění a vycouvala. (Tím však zas zpochybnila nezávislost vyšetřování.) Aktivisté a opoziční politici žádají odvolání dalších osob, což by podle nich měl být zejména ministr vnitra Thomas de Maiziere, ministr spravedlnosti Heiko Maas a šéf Spolkového úřadu pro ochranu ústavy (německá civilní rozvědka) Hans-Georg Maaßen.\nČeský rozhlas zahájil zkušební terestrické digitální vysílání.\nZdeněk Bakala prodal 43 000 tzv. „hornických bytů“ na Ostravsku německé investiční společnosti. Získal je velmi levně v roce 2004 v rámci privatizace OKD. Tehdy Bakala slíbil, že kdyby byty prodával, budou mít jejich nájemníci předkupní právo a zaručenou nižší cenu než tržní, tato podmínka byla však formulována tak, že je nyní patrně nevymahatelná. Ministrem financí a tedy zástupcem státu v této transakci byl nynější premiér Sobotka. Bakalův výnos z operace s byty lze konzervativně odhadnout na 10 mld. Kč.\nPortoriko vyhlásilo dlouho očekávaný státní bankrot. Není schopno vyplatit výnosy státních dluhopisů. Portoriko je de facto kolonie USA („self-governing overseas territory of the United States“), ne však členský stát (o což jeho vláda usiluje).\nU Horažďovic vykolejil rychlík a bočně narazil do stojícího vlaku na sousední koleji (nikoli „srazily se vlaky“, jak efektněji referovala většina médií). Zraněno bylo 50 lidí, z toho 7 vážněji. Škoda činí asi 13 milionů Kč. Nehodu způsobil výhybkář, který dálkově přehodil výhybku přímo pod projíždějícím vlakem. Přední kola jednoho vozu pak chvíli jela po jedné koleji, zadní po jiné.\nPrezident Zeman pojede na čínské oslavy konce druhé světové války v Tichomoří jako jediná hlava státu z EU. Česká vláda s tím podle ministra zahraničí Zaorálka nemá problém, opozice se zlobí. Zahraniční média této záležitosti nevěnují žádnou pozornost.\nV otázce totožnosti trosek nalezených na Réunionu stále není jasno, přestože malajsijská vláda už prohlásila, že určitě pocházejí z letu MH370. Západní experti jsou však rezervovanější.\nProběhla každoroční Black Hat konference – setkání hackerů a bezpečnostních expertů. K hlavním tématům patřila bezpečnost internetu věcí. O sbližování s hackerskou komunitou zřetelně velmi stojí americký Department of Homeland Security, jehož náměstek Alejandro Mayorkas patřil k hlavním řečníkům.\nRegistr vozidel bude po tři roky spravovat společnost O2, která vyhrála tendr s překvapivě nízkou nabídkou: 40 mil. Kč namísto očekávaných 140 mil. To je zhruba cena, za kterou dosud provozovala registr společnost ICZ, která jej uvedla do provozuschopného stavu po aféře s nepoužitelným řešením od ATS Telcom. Návrh ICZ na zrušení soutěže ÚOHS zamítl.\nNeil Sloane miluje číselné řady. Jestli vy taky, pak si rozhovor s ním nenechte ujít. Nebo skočte rovnou na jeho Online Encyclopedia of Integer Sequences.\nMyslíte, že máte svobodnou vůli? Zapomeňte na to. (Jenže právě to se vám asi nepovede.)\nOut of place artefacts. (Velmi neseriózní. Ale velmi čtivé.)\nJohn McAfee, ten s tím antivirem, už má zase průšvih. (A tady je starší, ale skvělý dlouhý článek o něm.)\nVčely nevymírají. (Pamatujete tu paniku?)


Ebal.cz - obalový materiál - Trezor na zbraně TZ 10/5, bezpečnostní třídy 1 - Trezory na zbraně - Trezory a sejfy, Vybavení kanceláře\nNaše cena: 71 397 Kč\nCena bez DPH: 59 006 Kč\nKód produktu: 199191\nTrezor na zbraně TZ 10/5 v rozměru 1600 x 750 x 500 mm, se dvěma policemi a je určen pro uschovávání zbraní a to v maximálním počtu 5 kusů. Součástí trezoru jsou i dvě vnitřní schránky se samostatnými zámky, ve výšce 11,9 cm. Trezor splňuje bezpečnostní třídu 1* (dle EN 1143-1*). Do skříně lze vložit zbraň o maximální výšce 122,8 cm.\nDvouplášťová konstrukce je vyplněna tepelně izolační hmotou. Zámek trezoru je mechanický MAUER, dodaný se dvěma klíči. Nabízíme v šedém barevném provedení. Objem je 323 l a hmotnost tohoto trezoru je 245 Kg.\n* Bezpečnostní norma EN 1143-1:\nNorma rozděluje trezory do bezpečnostních tříd (0–13) podle úrovně jejich zabezpečení, platí ve všech členských státech EU.\n* Bezpečnostní třída 1:\nNejprodávanější bezpečnostní třída pro domácnosti a menší podniky. Trezory jsou vhodné pro uložení finančních obnosů do cca 300 tis. Kč (nutná konzultace s pojišťovnou), zbraní. Pro uložení tajných dokumentů.\nVnější rozměry (v x š x h) 1600 x 750 x 500 mm\nTyp zámku Mechanický


Naše řeč – Pojetí interjekcí v některých českých mluvnicích\nPojetí interjekcí v některých českých mluvnicích\nThe concept of interjections in some Czech grammars\nThe paper examines interjections and their position in the Czech language system, focusing on their definition and classification. We first concentrate on problematic transitions between interjections and paralinguistic cues (sounds) and then on the definition of interjections from three basic perspectives – morphological, syntactic and semantic. We review the concept of interjections in some Czech grammars and provide commentary and critical remarks regarding it. We conclude with the proposal of an all-embracing definition and a new classification of interjections.\nKey words: classification, definition, interjections\nKlíčová slova: klasifikace, definice, citoslovce\nProblematika slovních druhů je problematikou obecně známou a žádný člověk, který projde českými školami, nezůstane určování slovních druhů ušetřen. Zdá se však, že zatímco základní slovní druhy jsou v mluvnicích zpracovány většinou velmi precizně, a to v oblasti definic i členění, případně určování gramatických kategorií, nezákladním slovním druhům je věnováno jen málo pozornosti. Náš zájem se soustředí na „poslední“ ze slovních druhů, na citoslovce.\nZe zkoumání pojetí citoslovcí v některých českých mluvnicích jsme nabyli rozpačitého dojmu, a proto jsme se pokusili navrhnout pojetí nové, v definici spíše shrnující, v dělení interjekcí inovativnější. Dříve než nastíníme nové možnosti chápání citoslovcí, vraťme se k českým mluvnicím a uveďme několik jemných kritických připomínek k jejich pojetí.\n1. Interjekce a jejich definice\n1.1 Vzájemný vztah mezi interjekcemi a parajazykovými prostředky\nCitoslovce jsou do určité míry slovním druhem specifickým a z jeho specifické povahy vyplývá mimo jiné fakt, že tento slovní druh není potřeba vymezit pouze vůči jiným slovním druhům, ale také, a možná především, vůči parajazykovým prostředkům. Citoslovce jako prostředky verbální komunikace mají totiž velmi blízko k některým prostředkům komunikace neverbální. Podíváme-li se do vybraných příruček, o této problematice se v podstatě zmiňuje pouze Mluvnice češtiny 2, dále pak Encyklopedický slovník češtiny, který je však touto mluvnicí zřetelně inspirován. Mluvnice češtiny 2 problematickou hranici mezi paralingválními jevy a citoslovci reflektuje, avšak její snaha tuto oblast přesněji vymezit vyznívá poněkud rozpačitě. Mluvnice uvádí, že za citoslovce se považují pouze lexémy. Neartikulované, poloartikulované nebo výrazně individuálně artikulované zvuky a jejich různorodé grafické zachycení se mezi interjekce neřadí. Během dalšího výkladu se dozvíme, že důležitou roli hraje vztah zvukové a grafické podoby, závěry však nejsou explicitně formulovány. Následně se dovídáme, že zvuk může být citoslovcem také pouze v podobě psané. Pro názornost se podívejme na příklad: „Mmm“ (Mmm, to je vůně.) a „hmm“ jsou podle Mluvnice zvuky obdobné zvukům artikulovaným, to znamená, že jsou poloartikulované nebo neartikulované, a tedy by neměly být řazeny mezi citoslovce. Jejich grafické zachycení však není různorodé, ale zcela konvenční. Autoři danou situaci řeší tím, že tyto zvuky označují za citoslovce v psaném projevu, ale ve zvukové podobě se jedná o „parajazykový prostředek interjekčního typu“. Zvuk vyjadřující nejčastěji opovržení „c“, „tc“ či „ts“ je zde uveden jako jednoznačné citoslovce. Důvodem je korespondence mezi zvukovou a grafickou podobou. Neodvážili bychom se však tvrdit, že v prvním uvedeném příkladu tato korespondence zcela chybí. Zvuk vyjadřující zpravidla opovržení je považován za artikulovaný, mělo by se tedy jednat o citoslovce, ale psaná forma není zdaleka tak jednotná jako v předchozím případě. To však přiřazení tohoto zvuku k citoslovcím nijak nebrání, z čehož lze usuzovat, že kritérium artikulovanosti je silnější. Posledním příkladem je obdobně zapisované obdivné, soucitné nebo jiné pomlaskávání jazykem (C, c, to ho tedy lituju.), které z hlediska mluveného jazyka není citoslovcem, ale v psaném textu jím je, a to přesto, že podle našeho názoru nejde o zvuk artikulovaný, nemá ustálenou formu zápisu a nemá ani ustálený význam. Zdá se tedy, že i očividné paralingvální prostředky se zápisem stávají citoslovci, pokud je tento zápis do jisté míry ustálený. Kdy je zápis ustálený dostatečně a kdy ne, ovšem není jasné. Vést hranici mezi těmito dvěma typy jevů se ukazuje jako velmi problematické. Přesto je velkým kladem Mluvnice češtiny 2, že tuto problematiku neopomíjí a podává tak nejucelenější pohled na citoslovce v soustavě slovních druhů.\nOsobně se domníváme, že má-li být parajazykový jev zachycen písmem, vždy je jeho podoba nějakým způsobem upravená a výsledkem bude vždy přinejmenším grafické slovo. Při čtení bude zvuk pravděpodobně artikulovaný. Jinak řečeno, pochybujeme o tom, zda je vůbec možné zapsat písmem a následně přečíst „něco“ neartikulovaného, a domníváme se, že nikoliv. Zapsáním se podle našeho názoru i parajazykový prostředek stává citoslovcem. V mluveném jazyce zůstává rozdíl mezi paralingválními prostředky a citoslovci zachován. Například „odkašlání“ sloužící k upoutání pozornosti zůstává nadále „odkašláním“, tedy parajazykovým prostředkem. Zapíšeme-li však toto „odkašlání“ například jako „ehm, ehm“, nebo pokud tak bude vysloveno, jedná se již o citoslovce.\nPodobně o této problematice smýšlí zřejmě i J. Vachek (1981, s. 126), který ve svém článku říká: „Daný zvukový prvek byl totiž až dosud paralingvistickou složkou promluvy, tj. složkou, jež nerealizovala žádné systémové jednotky mluvené normy (hlavně žádné fonémy); nyní se však novou interpretací stává prvkem plně systémovým – konkrétně řečeno, hodnotí se jako foném (popř. fonémová skupina) dané mluvené normy. Důležité při tom je, že motivace tohoto přehodnocení tu vychází z písemné registrace takového paralingvistického zvuku…“. Autor například nepochybuje o tom, že výraz ha-ha v angličtině (ale podobně též v češtině) vznikl reinterpretací paralingvistického zvuku charakterizujícího lidský smích. Dále autor zdůrazňuje, že se ve svém příspěvku věnuje pouze takovým reinterpretovaným paralingvistickým výrazům, které je stále ještě možné slyšet v mluvených promluvách v jejich původní, netransponované podobě, tj. v podobě paralingvální, zvukové. Tato tvrzení jsou v souladu s naším návrhem považovat všechny zapsané a následně „přečtené“ zvuky za citoslovce, ale zachovat rozdíl mezi paralingválním prostředkem a citoslovcem v projevech mluvených.\nObdobný názor na tuto problematiku zastává také nejnovější česká mluvnice (Mluvnice současné češtiny, 2010), ve které se říká: „O citoslovcích hovoříme pouze v případě ustálených forem, v případě příležitostných, neuzuálních výrazů (neartikulované a jedinečné zvuky) už hovoříme spíše o nejazykových prostředcích (tato hranice ovšem není ostře vymezitelná).“\n1.2 Jak jsou interjekce definovány ve vybraných českých mluvnicích\nVšechny vybrané mluvnice dále definují interjekce ve třech oblastech – morfologické, sémantické a syntaktické. Příručky shodně považují citoslovce za slovní druh neohebný, avšak toto tvrzení bývá v průběhu dalšího výkladu částečně přehodnocováno. Ukazuje se totiž, že některá citoslovce se za určitých okolností mohou částečně ohýbat. Zatímco většina mluvnic považuje takové interjekce za výjimky, B. Havránek a A. Jedlička volí ve své mluvnici cestu jinou. Citoslovce typu „viď, viďte“ považují za ustrnulé slovesné tvary. Chápou tuto problematiku staticky, tedy tak, že se tyto interjekce neohýbají, ale prostě jen přejaly z jiného slovního druhu více slov, více tvarů. Toto pojetí by sice vedlo k „odstranění výjimek“, avšak zdá se být poněkud násilné.\nCitoslovce, kterých se částečná ohebnost týká, jsou téměř výhradně citoslovci vzniklými ze sloves (výjimkou je např. citoslovce na/nate nebo též v současnosti hojně užívané ahoj/ahojte) a zároveň jsou to citoslovce kontaktová. Právě s kontaktovou funkcí souvisí užívání 2. osoby sg. i pl., případně ještě 1. osoby pl., jelikož při kontaktu se můžeme obracet jak k jedné osobě, tak k více osobám najednou. Částečná ohebnost je tedy u citoslovcí důsledkem nutnosti rozlišovat počet adresátů a vyjadřovat, zda je mluvčí do skupiny adresátů zahrnut či nikoliv, je důsledkem kategorie čísla a osoby v českém jazyce. Jelikož se částečná ohebnost týká pouze relativně malé skupiny interjekcí, považujeme citoslovce za slovní druh neohebný s poznámkou, že některá se částečně ohýbat mohou, a činíme tak v souladu s pojetím v ostatních zkoumaných mluvnicích.\nVšechny mluvnice se shodují, že citoslovce jsou slovním druhem autosémantickým, a ani v detailnější významové definici nenalezneme ve vybraných příručkách výrazné odchylky. Podle České mluvnice vyjadřují citoslovce city, nálady či vůli mluvčího, nebo na něco upozorňují, nebo napodobují zvuky, případně pohyby s nimi spojené. V této významové definici se nám nezdá vhodné „připojení“ citoslovcí vyjadřujících vůli mluvčího k citoslovcím emocionálním. Spojuje je sice vyjadřování prožitků mluvčího, nicméně každá z těchto skupin plní jiné funkce. Naopak dochází k oddělení „volních“ citoslovcí od interjekcí „upozorňovacích“, přestože obě skupiny plní zpravidla funkce kontaktové. Citoslovce emocionální nemusí vyjadřovat jen city a nálady mluvčího, ale také mohou zprostředkovaně vyjadřovat city a pocity adresáta (Teď je ti ouvej, viď?), nebo třetí osoby (Teď je mu ouvej.). Mluvčí v podstatě spekuluje o citech dalších účastníků komunikace. Jestliže citoslovce vyjadřují pocity jiné osoby než mluvčího (tj. adresáta či třetí osoby), jsou zřejmě náročnější na syntaktickou zapojenost do výpovědi. Zdá se, že tuto funkci mohou plnit zvlášť tehdy, když jsou užita v přísudku (např. Jemu je hej.), zatímco citoslovce vyjadřující pocity mluvčího mohou stát i na jiných syntaktických pozicích (viz níže v závěru oddílu 1.2).\nNa první pohled se zdá být výstižným výklad významu v Mluvnici češtiny 2. Podle ní citoslovce vyjadřují vztah k mluvčímu, nebo k adresátovi, anebo k předmětu komunikace. Avšak opravdu vyjadřují emocionální citoslovce vztah k mluvčímu? Nevyjadřují spíše stav mluvčího? Obecně se domníváme, že nelze říci, že citoslovce vyjadřují „vztah“. Podobně o této problematice smýšlí pravděpodobně také A. Wierzbicka (2003, s. 291), která se domnívá, že lze říci, že interjekce odkazují k mentálnímu stavu mluvčího nebo k mentálnímu ději a na základě těchto kategorií staví také svou klasifikaci interjekcí.\nPodle V. Šmilauera (1972) vyjadřují interjekce buď city, nebo vůli, anebo napodobují zvuky. Postrádáme zde explicitní vyčlenění kontaktového významu citoslovcí, neboť ne všechna „kontaktová“ citoslovce jsou vyjádřením vůle.\nPříruční mluvnice definuje význam citoslovcí jako bezprostřední reakce. Tento způsob popisu se na první pohled jeví jako velmi výhodný, neboť umožňuje definovat všechny druhy citoslovcí jednou formulací a následnou specifikací toho, o jaké reakce se jedná. Avšak taková definice skrývá mnohá úskalí. Veškeré lidské chování a konání, tedy i užívání jazyka, lze totiž považovat za reakce na určité podněty. Některé podněty vyvolávají různé pocity a hodnocení, avšak to pořád neznamená, že reakcí musí být užití právě citoslovcí. Tuto abstrakci má zřejmě omezit přívlastek „bezprostřední“, avšak také o jeho platnosti by bylo možné pochybovat. Za velmi problematickou považujeme především definici citoslovcí onomatopoických. Tyto interjekce, podle našeho názoru, nejsou reakcí na zvuky, jsou jejich nápodobou. Celkově tento přístup považujeme za problematický a ne příliš vhodný.\nVymezení v mluvnici Čeština – řeč a jazyk se podobá definici z České mluvnice, stejně tak pojetí v Encyklopedickém slovníku češtiny.\nVe všech definicích je patrné členění citoslovcí na tři skupiny právě podle významového kritéria. Zdá se tedy praktické ponechat významovou definici v souladu s tímto členěním. Interjekce mohou vyjadřovat citový poměr ke sdělované skutečnosti (emocionální citoslovce), nebo mohou expresivně pojmenovávat skutečnost samu či její část (onomatopoická), anebo plní funkce kontaktové. Přesněji řečeno: citoslovce slouží k vyjadřování citů, pocitů, nálad a prožitků mluvčího (případně adresáta, či třetí osoby), k navazování různého typu kontaktu, k nápodobě zvuků a k pojmenovávání pohybů.\nZe syntaktického hlediska stojí citoslovce zpravidla samostatně. Interjekce mohou stát samostatně zcela, tj. tvořit samostatnou citoslovečnou výpověď, např. Pst! Fuj!, mohou tvořit samostatnou výpověď nevětného charakteru v rámci konstrukce větné, např. „Pst, někdo jde.“. Dále mohou být citoslovce zapojena do věty jako expresivní modifikátor, např. „Brr, to je zima.“ (dochází k významovému zdvojení výpovědi větné), nebo se mohou vyskytovat ve funkci větného členu. V metajazykových větách může být jakékoliv citoslovce téměř jakýmkoliv větným členem, v ostatních případech můžeme potkat zejména citoslovce onomatopoická, a to nejčastěji ve funkci přísudku. Ani ve výkladu této problematiky se mluvnice příliš neliší, pouze Příruční mluvnice češtiny a Encyklopedický slovník češtiny tolik nezdůrazňují schopnost onomatopoických citoslovcí být přísudkem a poukazují na to, že přísudkem či jiným větným členem mohou být i citoslovce emocionální (Je mi hej. Sakra práce.).\n1.3 Několik slov k pojetí definice citoslovcí v Mluvnici současné češtiny\nMluvnice současné češtiny (2010) je nejnovější českou mluvnicí, která se snaží přistupovat k popisu jazyka poněkud jinak, než jak bylo zvykem v námi vybraných a hodnocených příručkách. Snahu o změnu můžeme vyčíst již z podnadpisu: Jak se píše a jak se mluví. Tento přístup přináší do definice citoslovcí nově poznámku o jejich užívání („… je to druh běžný v mluvených textech, popř. v psaných textech, ve kterých se mluvený projev napodobuje (zejm. v beletrii)“ (s. 299)) a příklady nejfrekventovanějších citoslovcí rozdělené do dvou skupin podle oblasti jejich výskytu (v textech psaných/mluvených). Tyto poznámky považujeme za velmi důležité.\nTaké my jsme se této problematice věnovali, a to v naší diplomové práci (Kleňhová, 2010). Z našich empirických výzkumů vyplývá, že užívání citoslovcí (a dokonce užívání jistého druhu citoslovcí) není závislé pouze na formě projevu (mluvenost/psanost), ale také na jeho stylové charakteristice a předpokládaném adresátovi. Výsledky těchto výzkumů nás vedou k přesvědčení, že je možné říci, že například emocionální citoslovce se nejčastěji objevují v určitém typu textu, a naopak v jiném typu textu se zpravidla nevyskytují. Proto považujeme za důležité přiřadit podrobnější informace o užívání k jednotlivým druhům citoslovcí. Stručně upozornit na rozdíly v užívání citoslovcí ve dvou jazykových formách projevu je však velmi vhodné i v základní definici citoslovcí, tak jak to činí Mluvnice současné češtiny.\n1.4 Návrh definice interjekcí\nJak je z našeho výkladu patrné, definice citoslovcí v českých mluvnicích jsou relativně konzistentní a naše připomínky se týkají zpravidla neucelenosti a neúplnosti výkladu, případně některých nepříliš šťastných formulací. Výsledkem této kritické reflexe tedy není definice nová, ale spíše definice v pravém slova smyslu „souhrnná“.\nCitoslovce jsou slova, která vyjadřují city, pocity, nálady nebo prožitky mluvčího (příp. adresáta, nebo třetí osoby), nebo plní rozmanité funkce kontaktové, nebo napodobují zvuky a pojmenovávají pohyby. Jedná se o slovní druh neohebný, s výjimkou některých kontaktových citoslovcí, která se částečně ohýbat mohou. Citoslovce stojí často zcela samostatně, nebo tvoří ve větě samostatnou výpověď nevětného charakteru (tzv. větný ekvivalent), nebo jsou součástí výpovědi jako expresivní modifikátory, a nejsou tedy větným členem. Funkci větného členu však plnit mohou, a to zejména citoslovce onomatopoická, v metajazykových větách pak může stát jakékoliv citoslovce v pozici téměř jakéhokoliv větného členu. Za interjekce jsou považovány veškeré zapsané zvuky, v mluveném jazyce pak pouze zvuky artikulované. Dále – vedle vlastností vymezených na základě zde probíraných kriterií – se mnohá citoslovce vyznačují příznakovou fonologickou strukturou. Objevují se v nich neobvyklé fonémy a neobvyklé kombinace fonémů, mají tendenci k opakování slabik, některé interjekce mohou mít několik variant a ve víceslovných výrazech citoslovečných se někdy uplatňuje rýmování. Z hlediska užívání se jedná o slovní druh běžný v mluvených projevech, ale i v psaných textech, a to zejména v těch, ve kterých se mluvený projev napodobuje (tj. například v beletrii).\n2. Interjekce a jejich členění\nNyní přistupme k otázce členění citoslovcí. Členění na základní tři skupiny je tradiční a víceméně jediné, které se ve vybraných mluvnicích vyskytuje. Ve starších mluvnicích se ještě můžeme setkat s dělením citoslovcí na primární a sekundární a na citoslovce domácí a cizího původu. První dělení může být v určitých situacích velmi praktické. V případě druhého členění tušíme jisté potíže – u většiny citoslovcí již totiž nepoznáme, zda jsou domácí, nebo přejatá. Existuje opravdu jen malá skupina interjekcí, u kterých je cizí původ snad ještě všem zcela zřejmý (mordie, sakra, snad ještě i kruci a jeho varianty). Domníváme se, že toto členění přestává být funkční, a to přesto, že v současné době dochází k „novému“ přejímání některých citoslovcí například z angličtiny (wow, oops, respektive ups). Množství těchto citoslovcí je však malé, frekvence relativně nízká a jejich užívání je často vázáno na konkrétního mluvčího (tj. není součástí aktivní slovní zásoby všech mluvčích češtiny).\nNejčastějším a jistě i nejznámějším je však dělení citoslovcí podle významového kritéria. Povšimněme si, že přestože mluvnice docházejí zpravidla ke třem skupinám, jejich názvy nejsou totožné. Česká mluvnice dělí citoslovce na expresivní, onomatopoická, vybízecí (blízká zvukomalebným) a upozorňovací, v Nauce o českém jazyku jsou interjekce děleny na náladové, volní a onomatopoické. Mluvnice češtiny 2 označuje základní tři skupiny pojmy emocionální, kontaktová a zvukomalebná, Čeština – řeč a jazyk užívá v této souvislosti slov citová, apelová a onomatopoická. Příruční mluvnice češtiny pracuje s označeními subjektivní citoslovce pocitová, citoslovce onomatopoická a citoslovce obecně kontaktová a vybízecí. Názvy skupin v Encyklopedickém slovníku češtiny jsou shodné s názvy v Mluvnici češtiny 2.\nS výjimkou skupiny citoslovcí onomatopoických jsou názvy zbylých dvou skupin relativně proměnlivé. Odlišnost v názvech svědčí o jisté „bezradnosti“ při hledání nadřazeného pojmu, který by vystihoval význam všech citoslovcí řazených do dané skupiny. Nyní uveďme k jednotlivým druhům několik poznámek.\n2.1 Interjekce pocitové\nPrvní skupina citoslovcí, kterou se budeme zabývat, je v mluvnicích označována pojmy expresivní, náladová, emocionální, citová a subjektivní pocitová. Při výběru nejvhodnějšího názvu vycházejme z definice, ve které stojí, že tato citoslovce vyjadřují city, pocity, nálady a prožitky mluvčího. Co ale tyto pojmy vlastně znamenají? V psychologii (Fürst, 1997; Štefanovič, 1976) jsou pojmy „city“ a „pocity“ používány většinou synonymně, je však nutné upozornit na to, že žádná definice těchto pojmů nebyla všeobecně uznána a i v tomto oboru se s nimi zachází velmi různě. Pojem „nálada“ bývá většinou chápán jako pojem podřazený. V jazyce však mezi slovy „city“ a „pocity“ cítíme rozdíl. Říkáme: „Mám takový pocit.“ a nemůžeme říct: „Mám takový cit.“. Existuje pojem „pocit méněcennosti“, ale neexistuje „cit méněcennosti“. Láska může být naopak označena pouze za cit, nikoliv za pocit. Za „prožívání“ označuje psychologie (Štefanovič, 1976) to, co si člověk ze svého duševního života uvědomuje. Obsahem kategorie „prožívání“ jsou jak poznávací procesy, tak procesy citové nebo volní, dále pak psychické stavy a také psychické vlastnosti osobnosti. Pojem „prožívání“ či „prožitek“ zahrnuje tedy mnohem širší oblast, než jaká je emocionálními citoslovci vyjadřována. Z našeho hrubého náhledu do psychologické terminologie vyplývá, že označení citoslovce náladová a subjektivní pocitová se nezdají být na první pohled příliš vhodná, neboť označují jen dílčí problematiku. U označení „pocitová“ však není negativní hodnocení pojmu jednoznačné. Podstatná jména, skrze která jsou definovány jednotlivé podtypy, jsou opravdu názvy pocitů (např. libost, nelibost, překvapení, úžas, obavy ap.). Navíc obsahuje tato skupina podtyp citoslovcí vyjadřujících pocity fyzické, které není možné označit za city, což může být důvodem pro zavržení označení skupiny jako citoslovcí „citových“. Proto by bylo nakonec pravděpodobně nejvhodnější nazvat celou skupinu citoslovci pocitovými. Označení expresivní se nezdá vhodné, neboť, chápeme-li ho v souvislosti s vlastností „expresivita“, nevystihuje podstatu výhradně citoslovcí obsažených v této skupině. Chápeme-li však pojem na základě teorie funkcí jazyka K. Bühlera, tj. expresivní jako zaměřený na mluvčího, pak by bylo možné takové označení použít. Avšak právě z důvodu možného dvojího chápání tohoto pojmu se přikláníme k označení „citoslovce pocitová“.\nJako další dílčí dělení v této skupině navrhujeme dělení na citoslovce vyjadřující emoce (Jé, to je krása! Proboha, dávej pozor!) a citoslovce vyjadřující fyzické pocity (Brr, to je zima. Au, to bolí.). Obě skupiny interjekcí bychom pak členili na ty, které vyjadřují emoce a pocity kladné, a na ty, které vyjadřují emoce a pocity záporné. Jemnější členění citoslovcí je do značné míry závislé na kontextu, nezřídka se ve výrazu potkává významů více a řazení do předem daných kategorií se nakonec zdá být fádní, nic neříkající a mnohdy sporné.\n2.2 Interjekce kontaktové\nDruhá základní skupina citoslovcí se vyznačuje podobnou variabilitou v názvu jako skupina první. Česká mluvnice mluví o citoslovcích vybízecích a upozorňovacích, přičemž tyto skupiny explicitně neřadí k sobě. V Nauce o českém jazyku se objevuje označení „citoslovce volní“. Mluvnice češtiny 2 a Encyklopedický slovník češtiny pojmenovávají tato citoslovce jako kontaktová. Čeština – řeč a jazyk pracuje s pojmem citoslovce apelová a Příruční mluvnice češtiny řadí do této skupiny citoslovce obecně kontaktová a vybízecí. S ohledem na definici tohoto typu citoslovcí nepovažujeme za vhodné názvy „citoslovce volní“ a „citoslovce apelová“ (ve významu „výzvová“), jelikož označují pouze část interjekcí náležejících k této skupině. Pojem „apelová“ lze opět chápat také v bühlerovském smyslu, tj. zaměřená na adresáta. Důvodem pro zavržení tohoto označení je možná dvojznačnost. Všechny interjekce patřící do této skupiny nevystihuje ani spojení slov vybízecí a upozorňovací (k čemu nás vybízí nebo na co nás upozorňuje například pozdravové ahoj?). Osobně se přikláníme k nejobecnějšímu označení „citoslovce kontaktová“. Citoslovce vybízecí tvoří nejspíš důležitou součást této skupiny, ale chápeme je spíše jako jeden z podtypů, než jako pojem stejné úrovně. Vybízení nebo výzva je přece také formou kontaktu.\nPodrobnější dělení nejen této skupiny citoslovcí nejsou v mluvnicích vždy vhodná. Některé podskupiny se jeví jako nesystémově vydělené (např. v Mluvnici češtiny 2 jsou v rámci citoslovcí onomatopoických samostatně uvedená citoslovce označující zvuky vydávané vodou (cák, chrst, žbluňk), která bychom čekali v kategorii citoslovcí označujících zvuky přírodních úkazů (Fiú, fiú, fiú, skučí meluzína)), v jiných případech není jasné, jaká citoslovce by do jednotlivých typů a podtypů bylo možné zařadit. Mluvnice češtiny 2 kupříkladu uvádí u typu citoslovcí povzbuzovacích příklad „Vyhoupl se na plot a hupky do zahrady.“. Opravdu citoslovce v této větě vyjadřuje zájem mluvčího na úspěšném splnění činnosti, kterou se zabývá adresát? A jedná se vůbec o citoslovce kontaktové? Ve stejné mluvnici nás zaujal také typ nazvaný „citoslovce žádací“, který je ještě dále členěn na podtypy citoslovce otázková (A dveře jsou taky zamčený, viď?), nabízecí (Zbyla mi kaše, tumáte.), výhrůžná (Cos to udělal? Tytyty!), přikazovací (Marš ven!) a zakazovací (Stop!; Pssst, nikdo ani muk!) – což rozhodně nejsou kategorie, které bychom si pod pojmem „žádací“ představovali. Citoslovce v nejrůznějších kontextech nabývají nejrůznějších významů, a tak se obsazení podskupin neustále mění. Volili bychom proto raději vydělení obecnějších typů a „výrazných“ skupin, často se „stálým obsazením“. Nejvýraznějšími podtypy interjekcí kontaktových se zdají být citoslovce pozdravová, citoslovce užívaná při kontaktu s dětmi, citoslovce povelová, vybízecí (používaná v kontaktu se zvířaty, nebo s lidmi), případně citoslovce odpověďová. Citoslovce sloužící k udržení nebo zesílení kontaktu bychom shrnuli pod označení citoslovce kontaktová v užším smyslu. Avšak jak je patrné, výrazné skupiny jsou velmi nesourodé a řekli bychom i „nesouřadné“ (nenacházejí se na stejné úrovni).\nNejvětší potíže nastávají se skupinou citoslovcí užívaných při kontaktu s dětmi (hají, kukuč, šupajdy), neboť tuto skupinu tvoří citoslovce, ve kterých je často spojen prvek kontaktový s prvkem napodobovacím a nakonec vlastně i citovým. Užíváním interjekcí z této skupiny se mluvčí snaží přizpůsobit dětskému vnímání a uchopování světa a tímto přizpůsobením vyjadřuje také svůj pozitivní vztah k malému adresátovi. Jedná se v podstatě o typ „kombinovaný“. „Kombinovaný“ význam mají samozřejmě i mnohá další citoslovce, ale netvoří takto ucelenou a relativně uzavřenou skupinu.\nDalší problematickou skupinou jsou citoslovce odpověďová. Tento podtyp vyděluje pouze Mluvnice češtiny 2, ale v příkladech nezmiňuje odpověďová slova, která bychom nejspíš nejvíce očekávali (pouze Ba jo, není to jenom tak lehká věc…; No jéje, dědo.). Je tedy otázka, zda slova „ano“ a „ne“, která jsou tradičně řazena k částicím, nezařadit k tomuto typu citoslovcí. Tato slova jsou autosémantická, neohebná, jsou v podstatě formou vyjádření kontaktu, mohou jej upevňovat, nebo naopak zeslabovat. Syntakticky stojí většinou samostatně, mohou tvořit samostatné výpovědi (větné ekvivalenty), nebývají větným členem, ale v metajazykových větách jím být mohou (Tvé „ano“ mě překvapilo.). Zcela odpovídají definici citoslovcí, nevidíme tedy důvod, proč slova „ano“, „ne“ a všechna podobná nezařadit mezi citoslovce odpověďová.\nO této oblasti se zmiňuje také J. Vachek (1981, s. 131), když píše o tzv. vokálních identifikátorech (mhm, mm), které nelze dobře ztotožnit s žádnou, běžně v jazyce používanou fonologickou kategorií, stejně jako nelze ztotožnit větné ekvivalenty ano, respektive ne, sémanticky vyjadřující totéž, s některým větným členem. Autor říká, že zařazení těchto slov mezi částice problém nijak neřeší. Taková klasifikace je podle Vachka pouhým východiskem z nouze, neboť kategorie částic slouží jako „koš, ve kterém shromažďujeme fakta, která jinak nedovedeme uspokojivě zařadit.“. Také M. Vondráček (1998, s. 35–36) ve svém článku píše při rozboru slovnědruhového hodnocení výrazu „bohužel“, že v jistých případech přebírá tato částice slovnědruhovou platnost elidovaného výrazu ne, který autor hodnotí jako (odpověďové) citoslovce a analogicky i všechny odpověďové výrazy s funkcí větných ekvivalentů v celé šíři jistotní modality a stylových příznaků (Ano. Hmm. Možná. Snad. Třeba. Ne.). Argumenty obou autorů tedy, zdá se, vyznívají ve prospěch našeho výše uvedeného návrhu.\nO možném řešení obou problematických skupin budeme ještě mluvit níže.\n2.3 Interjekce onomatopoické\nOznačení poslední základní skupiny citoslovcí je ve všech mluvnicích téměř jednotné.\nPojmy „onomatopoická“, „zvukomalebná“ a „napodobovací“ lze vnímat jako synonymní. V rámci této skupiny se nám zdá praktické dělit zvuky na ty, které jsou vydávány živými původci, a na ty, které jsou vydávány neživými původci. Pokud bychom měli názvy typů zkonkrétnit, navrhovali bychom rozlišovat zvuky vydávané lidmi, zvuky vydávané zvířaty a zvuky vydávané věcmi. Zvuky vydávané věcmi by mohly být dále děleny na zvuky vydávané přístroji, nástroji a stroji (zvláštní skupinu v rámci této by mohly tvořit zvuky vydávané hudebními nástroji) a na zvuky přírodních úkazů. Dále by bylo třeba vydělovat skupinu citoslovcí pojmenovávajících pohyb.\nVraťme se však na chvíli k názvu celé skupiny. Je-li tato skupina tvořena jednak citoslovci napodobujícími zvuky (chichichi, křup, prask) a jednak citoslovci vyjadřujícími „pohyb“ (hop, houpity hou), nezdá se označení „zvukomalebná“ příliš vhodné. Možné řešení vidíme v přejmenování celé skupiny na citoslovce dějová, tj. taková, která vystihují děj. Dále by se skupina dělila na citoslovce vystihující děj zvukovou nápodobou a na interjekce vyjadřující pohyb. Vlastní onomatopoická citoslovce by mohla být členěna na zvuky vydávané člověkem, zvířetem nebo věcí, pohybová citoslovce by zůstala pravděpodobně dále nečleněna a určována až za pomoci kontextu. Druhou možností je obě výše zmíněné kategorie rozdělit na citoslovce mající živého a neživého původce.\nPokud bychom zvolili tento přístup, bylo by možné jej aplikovat i na ostatní skupiny. Emocionální citoslovce by pravděpodobně vystihovala stav, kontaktová pak interakci.\n2.4 Několik slov k pojetí členění citoslovcí v Mluvnici současné češtiny\nMluvnice současné češtiny jako jediná nedochází k rozdělení citoslovcí na 3 skupiny. Vyčleňuje celkem 5 skupin na základě různých kritérií – jednak podle jejich funkce (citoslovce faktuální, volní, emocionální a kontaktová) a jednak podle specifické slovotvorné motivace (citoslovce onomatopoická). Nové jsou pro nás skupiny dvě, a to citoslovce faktuální a citoslovce volní.\nCitoslovce faktuální jsou taková, která vyjadřují vztah mluvčího k obsahu výpovědi (např. snad, určitě, čertví, vážně, asi, nejspíš, zřejmě). Jedná se o výrazy, které bývají často hodnoceny jako částice a také my je tak chápeme.\nCitoslovce volní (voluntativní) vypovídají o vůli mluvčího zaměřené k adresátovi nebo k určitému faktu (např. hajdy, hop, do toho!, no proto, vida, bohužel, pardon, ano, ne). Tato skupina je velmi rozmanitá, a zda je ve všech uvedených případech vhodné mluvit o projevech vůle, o tom by bylo možné přinejmenším pochybovat. Domníváme se, že uváděná citoslovce lze relativně dobře umístit i do hierarchie tří skupin a nejsme si jisti, jestli je v takovém případě rozmnožování počtu skupin funkční.\n2.5 Návrh členění interjekcí\nV oblasti členění nám krystalizuje přístup poněkud nový. Jako variantu k tradičnímu dělení citoslovcí na citoslovce pocitová, kontaktová a onomatopoická navrhujeme pojmenování skupin na základě obecné povahy vyjadřovaných entit. Citoslovcím pocitovým odpovídá v našem chápání pojem interjekce stavové, citoslovcím kontaktovým interjekce interakční a citoslovcím zvukomalebným pojem interjekce dějové.\nInterjekce stavové navrhujeme dále členit na citoslovce vyjadřující emoce (emocionální, pocitová) a citoslovce vyjadřující fyzické prožitky subjektu (neemocionální). V rámci obou podskupin navrhujeme rozlišit kategorii citoslovcí vyjadřujících libost a naopak nelibost.\nInterjekce interakční by dále bylo možné členit na citoslovce kontaktová (sloužící k navázání, zesílení, zeslabení nebo udržení kontaktu) a citoslovce povelová a vybízecí. Dále cítíme potřebu vyčlenit skupinu citoslovcí reakčních, tj. odpověďových. A také nám tu zůstává problematická skupina interjekcí užívaných při kontaktu s dětmi. Reflektujeme, že členění této skupiny interjekcí je velmi nesourodé a nesystematické. Za nejlepší řešení považujeme vzdát se silné skupiny citoslovcí užívaných při kontaktu s dětmi a rozmělnit ji jako podtyp mezi jednotlivé skupiny základní. Například citoslovce „hop“ by mohlo být v jednom ze svých významů zařazeno jako citoslovce interakční, vybízecí, užívané při kontaktu s dětmi. Citoslovce „tananynky tananá“ pak jako interjekce dějové, vyjadřující pohyb a užívané při kontaktu s dětmi. Veškeré příklady uváděné například v Mluvnici češtiny 2 by bylo možné podle tohoto klíče rozdělit. Připomeňme také, že citoslovce dějová (onomatopoická) bývají používána nejčastěji při kontaktu s dětmi a nijak se tento fakt nezdůrazňuje.\nInterjekce dějové bychom dále dělili na citoslovce napodobující zvuky a citoslovce vyjadřující pohyb. Obě skupiny bychom dále rozčlenili podle toho, zda jsou zvuky, respektive pohyby vydávány, respektive vykonávány živým, nebo neživým původcem.\nJsme si vědomi nedostatků, které námi navržené dělení citoslovcí obsahuje, zvláště v oblasti interjekcí interakčních. Dělení uvádíme jako jedno z možných, jako alternativu k výrazně ustálenému a nikoliv špatnému pojetí v českých mluvnicích. A stejně jako v tradičním pojetí nám činí potíže vypořádat se s jistými aspekty této problematiky.\nPro přehlednost uvádíme návrh dělení citoslovcí v grafické podobě.\nObr. 1. Grafické znázornění navrhovaného členění citoslovcí.\nV našem příspěvku jsme se pokusili poukázat na některé nedostatky vybraných českých mluvnic v oblasti popisu citoslovcí, navrhli jsme shrnující definici a poukázali na nový možný přístup k jejich dělení. Přestože jsou výsledkem nového přístupu k členění v podstatě stejné skupiny, jaké jsou uváděny v pojetí tradičním, považujeme uvedené inovace za smysluplné. Naše úsilí bylo vedeno především snahou po přehlednosti a systematičnosti a doufáme, že v tomto smyslu jsme byli alespoň částečně úspěšní.\nBÜHLER, K. (1933): Ausdruckstheorie: das System an der Geschichte aufgezeigt. Jena: Gustav Fischer.\nČECHOVÁ, M. a kol. (1996): Čeština – řeč a jazyk. Praha: ISV nakladatelství.\nFÜRST, M. (1997): Psychologie. Olomouc: Votobia.\nHAVRÁNEK, B. – JEDLIČKA, A. (1981): Česká mluvnice. Praha: SPN.\nKARLÍK, P. – NEKULA, M. – PLESKALOVÁ, J. (eds.) (2002): Encyklopedický slovník češtiny. Praha: NLN.\nKARLÍK, P. – NEKULA, M. – RUSÍNOVÁ, Z. (eds.) (2003): Příruční mluvnice češtiny. Praha: NLN.\nKLEŇHOVÁ, E. (2010): Interjekce v českém jazykovém systému. Diplomová práce FF UK.\nKOMÁREK, M. a kol. (1986): Mluvnice češtiny 2. Praha: Academia.\nSLEZÁKOVÁ, M. (2006): Wow! To ‘sem teda nečekala! Oops! To ‘sem nechtěla! O cizích slovech, ale nejen o nich. Naše řeč, 89, s. 57–72.\nŠTEFANOVIČ, J. (1976): Psychologie pro gymnázia a pedagogické školy. Praha: SPN.\nVACHEK, J. (1981): Paralingvistické projevy a psaný jazyk. Slovo a slovesnost, 42, s. 124–133.\nWIERZBICKA, A. (2003): Cross-Cultural Pragmatics: The Semantic of Human Interaction. Berlin, New York: Gruyter.\n Zde bychom rádi upozornili na to, že v tomto článku opomíjíme mnoho zajímavých aspektů spojených se zkoumáním citoslovcí jako mezijazykové kategorie. V centru našeho zájmu stojí zpracování citoslovcí v českém kontextu, a proto vycházíme téměř výhradně z české literatury (i když jí k této problematice není mnoho – nebo právě proto). Opomíjíme tedy mnohé specifické zahraniční přístupy, vázané na situaci v jiných jazycích, a omezujeme se na zkoumání české situace, zejména ze dvou důvodů:\n1. Cítíme především potřebu vyjádřit se k nepříliš uspokojivé situaci v oblasti zpracování citoslovcí v českých mluvnicích.\n2. Řečeno s A. Wierzbickou (2003), citoslovce se podstatně liší jazyk od jazyku, ve skutečnosti vůbec nejsou univerzálními a přirozenými znaky, ale naopak často patří mezi charakteristické rysy té nebo oné kultury.\n Konkrétně vycházíme z těchto příruček: B. Havránek, A. Jedlička: Česká mluvnice (1. vyd. 1952, zde čerpáme ze 4. vyd., 1981), V. Šmilauer: Nauka o českém jazyku (1. vyd. 1972), M. Komárek a kol.: Mluvnice češtiny 2 (1. vyd. 1986), P. Karlík – M. Nekula – Z. Rusínová (eds.): Příruční mluvnice češtiny (1. vyd. 1995, zde čerpáme z vyd. 2003), M. Čechová a kol.: Čeština – řeč a jazyk (1. vyd. 1996) a P. Karlík – M. Nekula – J. Pleskalová (eds.): Encyklopedický slovník češtiny (vyd. 2002).\n Ponechme nyní stranou, že není vysvětleno, co je parajazykový prostředek interjekčního typu, a ani není uvedeno, zda také existují paralingvální prostředky jiného typu.\n Uvědomme si například, že grafémy (grafické jednotky) bývají v jazycích užívajících hláskového písma tu více, tu méně přesně přiřazovány k daným hláskám (zvukovým jednotkám). Hláska je „elementární zvukový segment, který je vymezen výčtem fyzikálních vlastností zvukové matérie (artikulačních, akustických, ev. percepčních). Cílem je uvést všechny vlastnosti segmentu potřebné pro jeho vytvoření a rozpoznání.“ (Palková, 1994, s. 35, s. 118 aj.). Jestliže vznikne potřeba zapsat nějaký zvuk neartikulovaný, dochází při zápisu k převodu těchto zvukově nevyhraněných segmentů opět na grafémy, které odpovídají konkrétním hláskám. Písmem není možné zachytit neartikulované segmenty, ale pouze nejbližší, respektive podobné segmenty artikulované. Při čtení poté „přiřazujeme“ grafémům zvukovou podobu dané hlásky, nikoliv podobu blíže neidentifikovatelného neartikulovaného zvuku. Není-li forma konkrétního citoslovce dostatečně ustálená, nejsme často schopni původní zvukový projev vůbec identifikovat. Narazíme-li například v textu na zápis „úoa“, může být tento sled samohlásek jistě záznamem nějakého zvuku, avšak jakého zvuku konkrétně, to nevíme a nejsme ho tudíž schopni převést do jeho původní zvukové podoby. Význam tohoto výrazu poznáme z kontextu (např.: „Úoa,“ zívl Petr). Je-li naopak písemný záznam citoslovce dostatečně ustálen, běžně se v projevech setkáváme jak s citoslovcem, tak s jeho původní paralingvální podobou – například ach jo, i zvuk vydávaný při povzdechu.\n Ponecháváme nyní stranou diskutabilní pojmy ve Vachkově pojetí, jakými jsou například mluvená norma či reinterpretace atp.\n Navrhuje členit citoslovce na citové (emotive) (obsahující ve významu komponent „Já něco cítím“), volní (volitive) (obsahující ve svém významu komponent „Já něco chci/nechci“ a neobsahující komponent „Já něco cítím“) a kognitivní (cognitive) (obsahující ve svém významu komponent „Já si něco myslím“, „Já něco vím“ a neobsahující ani jeden z komponentů předchozích).\n Starší mluvnice v této souvislosti užívají názvu jednočlenná věta citoslovečná, často se však tímto pojmem označují i samostatné citoslovečné výpovědi, akademická mluvnice nazývá výpověď tohoto typu větným ekvivalentem, podobně také mluvnice Čeština – řeč a jazyk.\n Více o této problematice například M. Slezáková (2006). Autorka poukazuje na fakt, že frekvence těchto interjekcí neustále stoupá, a to nejen v projevech mluvených, ale i psaných. Jedním z důvodů tohoto rozmachu je podle autorky to, že v češtině nemají tato citoslovce odpovídající významový ekvivalent (zejména v případě oops).\n Tvrzení se opírá o empirický průzkum výskytů a frekvencí v oblasti užívání citoslovcí (Kleňhová, 2010), jehož výsledky však nemůžeme považovat za zcela průkazné.\n Výjimkou je například Mluvnice současné češtiny, o které ještě budeme mluvit níže.\n Pomiňme pojmy citoslovce náladová a napodobovací, které se vyskytují v jiné části mluvnice a jejichž význam nám, alespoň v prvním případě, není přesně znám.\n Činí tak například i Mluvnice současné češtiny (2010).\n Článek vychází z mé diplomové práce (Kleňhová, 2010); za cenné rady při přípravě článku jsem vděčná vedoucímu této diplomové práce doc. Robertu Adamovi a své školitelce v doktorském studiu prof. Janě Hoffmannové.\nRilská 3182, 143 00 Praha 12\nNaše řeč, ročník 94 (2011), číslo 5, s. 242-255\nPředchozí Martin Prošek, Kamila Smejkalová: Kodifikace – právo, nebo pravomoc?\nNásledující Ana Adamovičová: Zpracování gramatiky českého jazyka v učebních materiálech češtiny pro cizince


Luštěniny pomáhají snížit krevní tlak i hladinu cholesterolu v krvi\nProblémy s neoriginálním stelivem do kočičí toalety CatGenie\nDo České republiky dorazil nový vynález, který usnadní každodenní život\nLuštěniny snižují cholesterol i krevní tlak\n28.06.2018 Klára Svobodová\nHrách, čočka, sója, cizrna či fazole – většina z nás má na tyto potraviny nehezké vzpomínky v podobě obědů ve školní jídelně. I proto podíl v jídelníčku mnohdy není takový, jaký by měl být. Je to ovšem veliká škoda.\nProč jsou luštěniny zdravé?\nMají vysoký obsah bílkovin a vlákniny. Vláknina pomáhá zlepšit zažívání a je také dobrá při hubnutí, neboť nám dodává pocit sytosti. Zároveň obsahují málo tuku. Tento tuk je navíc zdravý.\nLuštěniny jsou rovněž bohaté na minerální látky jako vápník, fosfor či draslík.\nCo se týče účinků, luštěniny pomáhají snížit krevní tlak i hladinu cholesterolu v krvi. Luštěniny prospívají celému tělu, a to například při potížích s oběhovým systémem, ale i třeba na posilnění ledvin či jater.\nPro všechny tyto účinky bychom měli luštěniny zařadit do svých jídelníčků, a to alespoň jednou týdně.\nHrách obsahuje mnoho tělu prospěšných látek, jako je betakaroten, fosfor, síra, hořčík, zinek, fytoestrogeny, vitamíny E, B1, B2, B6 a mnoho dalších.\nDůležité ale je, s čím vším nám může pomoci. Například snižuje hladinu cholesterolu, pomáhá tělu zbavit se toxinů a posiluje nervy a duševní svěžest.\nRecept na zapékaný hrách se zelím\n500 g hrachu\nPředem namočený hrách (viz níže) uvaříme do husté kaše. Do kaše zamícháme rajčatovou šťávu a kysané zelí. Osolíme a opepříme dle chuti.\nVzniklou směs vlijeme do vymazaného pekáče vysypaného strouhankou a zapečeme. Před dopečením posypeme nastrouhaným sýrem.\nČočka opět obsahuje mnoho látek – aminokyseliny, železo, zinek, vápník, draslík, vitamíny skupiny B a provitamín A. Železo je důležité především pro správnou krvetvorbu.\nMimo jiné čočka posiluje ledviny, játra a slinivku. Zároveň nás pomáhá nakopnout při únavě.\nRecept na červenou čočku s rýží a rajčaty\n5 velkých rajčat (mimo sezónu plechovka krájených rajčat)\n1 špetka rozmarýnu\n1 špetka bazalky\n1 špetka tymiánu\nDo velkého hrnce s nepřilnavým povrchem (např. hnec Eaziglide Neverstick) dáme vařit červenou čočku a rýži.\nNa pánvi s nepřilnavým povrchem orestujeme nakrájenou cibuli, přidáme rajčata a česnek. Jakmile začne směs bublat, přidáme sůl, pepř a bylinky dle chuti a necháme vyvařit přebytečnou vodu.\nJakmile jsou čočka s rýží uvařené, scedíme je a propláchneme pod studenou vodou. Přidáme plátek másla a po jeho rozpuštění smícháme vše dohromady s rajčatovou směsí.\nFazole jsou bohatým zdrojem bílkovin, a proto jsou velice oblíbené u vegetariánů a veganů. Podobně jako ostatní luštěniny obsahují různé druhy minerálů a vitamínů a také flavonoidy, vlákninu a organické kyseliny.\nFazole působí preventivně proti onkologickým onemocněním, posilují ledviny, játra, slezinu a v neposlední řadě pomáhají zlepšit činnost střev. Zajímavostí je, že například bílé fazole je možné využít jako alternativu jedlých kaštanů. Výborné jsou tak i pro přípravu sladkých krémů a dezertů.\nRecept na fazolový guláš\n500 g syrových očištěných brambor\n300 ml tekutého obilného nápoje (sojový, rýžový…)\n20 g bramborového škrobu „Solamyl“\n2 lžičky sušené červené papriky\n1 vrchovatá lžička sušeného libečku\n½ lžičky „curry“ koření\n1 rovná lžička oregana\n1 vrchovatá lžička koření „pašerák“\nkysané zelí, ředkvička na zpestření talíře\nFazole nejprve namočíme na cca 8 hodin. Poté vodu slijeme a přidáme 800 ml čísté vody, ve které dáme fazole vařit. Počkáme na bod varu. Pokud se na povrchu objeví pěna, odebereme ji a poté přidáme lžičku sušené bazalky. Vaříme 30 minut.\nPo 30min fazole osolíme a vaříme dalších 15 min. Voda se téměř všechna vydusí. Pozor, pokud fazole nevaříte v hrnci s nepřilnavým povrchem, hlídejte, ať se vám nepřipálí!\nNa pánvi na oleji orestujeme na jemno nakrájenou cibuli a česnek. Přidáme červenou papriku a pokrájené syrové brambory. Vše orestujeme a přidáme uvařené fazole i se zbytkem vody (pokud nějaká zůstala). Následně směs podlijeme ještě cca 700 ml vařící vody.\nOkořeníme libečkem, curry, oreganem, pašerákem, přidáme mletý kmín a dusíme pod pokličkou cca 10 min do změknutí brambor.\nGuláš zahustíme povařenou směsí obilného nápoje a bramborového škrobu (směs vaříme cca 2 minuty).\nBez dalšího vaření pak guláš ochutíme špetkou muškátového oříšku, umeoctem a petrželovou natí.\nDalší vhodnou luštěninou je například sója či cizrna, ze kterých lze připravit nespočet vynikajících pokrmů, které ozvláštní váš jídelníček. Cizrna obsahuje vůbec největší množství vápníku a fosforu ze všech luštěnin. Navíc je i bohatým zdrojem vlákniny, zinku a železa. V kuchyni je nenahraditelná díky své typické lehce oříškové chuti.\nRecept na cizrnovo-rajčatové kari\nnať koriandru nebo fenyklu na posypání\nCizrnu nejdříve namočíme do velkého hrnce alespoň na 12 hodin (přes noc). Vodu poté slijeme a zalijeme cizrnu čerstvou vodou. Cizrnu vaříme cca 1 - 2 hodiny na mírném plameni do změknutí - nepřikrýváme ji ani nesolíme.\nCibuli nakrájíme na kolečka a orestujeme na oleji. Přidáme nasekaný česnek a nakrájená rajčata. Opepříme, přidáme kurkumu a garam masalu a podlijeme trochou vody. Necháme cca 10 min dusit.\nPoté smícháme dohromady s uvařenou cizrnou a ještě cca 5 min necháme povařit.\nOzdobíme nasekanou natí koriandru či fenyklu.\nJak připravovat luštěniny?\nLuštěniny způsobují nadýmání. Pokud luštěniny před vařením namočíme a poté uvaříme v nové vodě, nebudou tak nadýmat, neboli odstraníme jeden z důvodů, proč je lidé neradi zařazují do svých jídelníčků.\nPostup namáčení luštěnin:\nVybranou luštěninu vsypte do velkého hrnce (luštěnina zvětší svůj objem) a zalijte ji studenou vodou. Přes noc nechte nabobtnat.\nDruhý den vodu slijte a luštěniny zalijte čerstvou vodou.\nTip pro vás: Do receptů z luštěnin můžete pro zabránění nadýmání přidat ještě majoránku, bazalku, libeček nebo tymián.\nExistují druhy, které se namáčet nemusí, například červená čočka.\nVítěz testu - odšťavňovač Kuvings EVO 820


Konstrukční a pohledová deska PackWall je cenově příznivou náhradou OSB desek - ESTAV.cz\nZcela ekologický deskový produkt z druhotné suroviny vzniká z recyklovaných obalů od mléka, džusů, kefírů apod. Jedná se v podstatě o kompozit, složený z celulózy, polyetylenu a hliníku (všechno součásti/vrstvy potravinářských obalů), které se pod vysokou teplotou zalisují mezi dvě papírové plochy. Na začátku celého procesu je oddělený sběr nápojových kartonů. Kartony jsou následně rozdrceny, vzniklá směs zalisována do desek a ty následně nařezány na příslušné formáty. Výsledkem je konstrukční deska PACKWALL basic nebo s průhledným povrchem pohledová deska PACKWALL design, obě v řadě výrobních modifikacích (s několika typy hran, ultra hladkým povrchem, oboustrannou pohledovostí aj.). Ve stavebnictví se používají během suché výstavby domů a bytů – k tvorbě obvodových stěn, příček, podlah, kleneb, střešních plášťů, záklopů podkroví, podhledů, sendvičových panelů, stavebních ohrad, bednění, atd. V truhlářském průmyslu k výrobě nábytku, pracovních desek, designových prvků a obkladů.\nVíce podrobností najdete na stránkách www.packwall.cz.\nRecyklace odpadů Stavba Stavební dělicí příčky


Kancelářské potřeby výprodej od 17 Kč - srovnání cen na Srovname.cz\nSrovnání cen kancelářských potřeb ve výprodeji\nHledáte nejlevnější kancelářské potřeby na světě? V tom vám asi nepomůžeme, můžeme vám ale vystopovat ty nejlevnější kousky na internetu. U nás najdete kancelářské potřeby ve výprodeji během chvilky a skoro bez práce.\nMomentálně zaplatíte nejméně za Pexeso 32 - Pat a Mat, konkrétně jen 17 Kč! Tak na co ještě čekáte? Až nebudou?\nKancelářské potřeby výprodej od 17 Kč - srovnání cen na Srovname.cz (20 produktů)\nSkleněná magnetická tabule Artverum 110, černá Skleněná magnetická tabule Artverum 480 x 480 x 15 mm, barva černá - vysoce estetický interiérový prvek. rozměry 480 x 480 x 15 mm barva černá jednoduché rovné linie, tvrzené podbarvené sklo dělá každou tabuli »\nFilux Magnetická tabule s aluovým rámem 150x100cm\n950 Kč - 6 003 Kč v 1 obchodě\nMagnetické tabule Premium, lakovaný povrch, hliníkový rám. magnetická tabule tabule popisovatelná za sucha stíratelnými popisovači hliníkový rám odkládací lišta rozměr tabule 180 x 120 cm Tabule lakovaná, magnetická s hliníkovým rámem, popisovatelné za sucha »\n65 Kč - 175 Kč ve 3 obchodech\nLaminovací fólie 100ks A6, 100 micronů. Kvalitní laminovací fólie švýcarského výrobce o formátu A6, která je určena pro laminátory do 100 micronů. Fólie jsou v balení po 100ks.Laminovací kapsa se skládá ze dvou vrstev, které jsou následně "teplou" nebo »\n17 Kč - 75 Kč ve 3 obchodech\nŠachy patří mezi nejoblíbenější hry na světě. Užijte si je s kvalitními dřevěnými figurkami a v cestovním balení, které můžete mít vždy u sebe. Hra obsahuje: dřevěné šachové figurky, šachovnici, návod Rozměr hracího plánu: 166 x 166 mm BONAPARTE je tradičním »\n49 Kč - 79 Kč ve 2 obchodech\nHra Vás zavede do období před 150 milióny lety, do doby neúprosného boje mezi zuřivé predátory, kteří hájí svá území a jsou schopni nelítostně zaútočit na svého nepřítele. Staňte se na chvíli jedním z nich a vyhrajte nad ostatními dinosaury. Hra obsahuje: »\nDruhá kniha a světový bestseler Khaleda Hosseiniho přináší příběh dvou žen, jejich zamotaných, dramatických a více či méně tragických životů na pozadí válečných konfliktů v Afghánistánu. Z jejich počáteční nedůvěry se postupně stává láska na život a na smrt. »\nPuzzle Mix 80/160 - Prehistoric\n189 Kč - 223 Kč ve 2 obchodech\nCatherynne M. Valenteová v Nesmrtelném příběhu vychází z dobré znalosti ruských pohádkových motivů. Nejen motivicky, ale i po jazykové stránce Nesmrtelný příběh připomíná nejlepší díla magického realismu ve své nejčistší podobě (připomeňme v této souvislosti »\nZa 5 584 Kč v 1 obchodě\nFlipchart atraktivní design, magnetický povrch stíratelný za sucha, možnost nastavení do tří výšek, posuvné háčky a moderní kovová lišta pro blok papíru, sklopná odkladácí plocha s úchyty pro popisovač, posuvné pravítko, boční vysouvací ramena, stabilní U »\n688 Kč - 915 Kč ve 2 obchodech\nKvalitní odolný povrch z korku Vysoká hustota materiálu zajišťuje pevné držení napínáčků a opětovné zacelení povrchu po vyjmutí Speciálně upravená dřevovláknitá zadní deska zabraňuje zvlhnutí a deformaci tabule Moderní hliníkový rám s hranatými plastovými »\n1 186 Kč - 1 797 Kč ve 2 obchodech\n979974214-CHE003 - Korková nástěnka NOBO CLASSIC 120x90 cm Kvalitní odolný povrch z korku. Speciálně upravená dřevovláknitá zadní deska zabraňuje zvlhnutí a deformaci tabule. - Kvalitní odolný povrch z korku - Vysoká hustota materiálu zajišťuje pevné držení »\n2 063 Kč - 3 361 Kč ve 2 obchodech\nPro připevnění na magnetickou tabuli Vhodné pro popisovače PROSTYLE a 3-in-1 LIQUID INK Možno vložit až 4 popisovače s max. průměrem 2 cm Svislé odkládání popisovačů předchází jejich předčasnému vysýchání Pro připevnění na magnetickou tabuli Ano Vhodné pro »\nZa 4 101 Kč v 1 obchodě\nDOPRODEJ. Skartuje v příčném řezu 4x45 mm až 5 listů A4 80 g/m². Objem odpadové nádoby 23 l.. Osobní skartovací stroj vhodný pro domácí nebo menší kancelář. Popis produktu Skartovačka vhodná pro domácí nebo menší kancelář Certifikováno NBÚ, typ 2 Skartuje v »\nFilux PT 330\nKotoučová řezačka. Kotoučová řezačka Filux s broušeným kolečkem na profilované vodící tyči s délkou řezu 330 mm. Pracovní stůl je vybaven natištěnými měřítky a úhly a přítlačnou lištou z průhledného plastu. Řezačka díky své konstrukci uřízne bez problému 10 »\n678 Kč - 732 Kč ve 3 obchodech\nTextilní nástěnka pevný a odolný látkový povrch, opětovné zacelení povrchu po vyjmutí napínáčků, dřevovláknitá zadní deska, stylový hliníkový rám. Textilní nástěnka se speciálně upraveným pevným povrchem a zadní dřevovláknitou deskou. Hliníkový rám s »\nNOBO NAUTILE NON-MAGNETIC\n1 216 Kč - 2 995 Kč ve 2 obchodech\nMagnetická tabule s bílým lakovaným povrchem Rozměr 120 x 90 cm Pro popis stíratelným fixem Odkládací lišta na fix Bezúdržbová - mazání za sucha Stylový hliníkový rám Šířka rámu 1,7 cm Světle šedé plastové rohy sladěné s rámem tabule Zadní stěna - dřevotříska »