16.1.2008 v 10:03\nKaramelo, přesně tak to máme taky.\nIvčo, taky si myslím, že na tom není nic divného a je to v pořádku.\n16.1.2008 v 10:00\nnaše doktorka chce za každé nadstardní očkování 100 kč. Je to proto, že to je něco navíc a ona si to nemůže nechat proplatit od pojišťovny.myslím, že to tak je a podle mě je to v pořádku.\n16.1.2008 v 9:24\njá platila za klíšťata taky 100,- za aplikaci už loni každá dávka za 460,-celkem…. pojišťovna mi proplatila druhou dávku a letos si nechám proplatit tu třetí. K\n16.1.2008 v 9:19\nHOlky, my platíme klíšťovku 360,-+100,- Kč aplikace. Zatím jsem se nad tím vůbec nepozastavovala, prostě jsem to brala jako fakt.\nApropos – stejně si to nechávám proplatit od pojišťovny, tak proto mě to možná tak nebralo…\nU nás za nestandartní očkování vybírá a vybíral doktor (na dětském 30,- Kč a praktický 50,-Kč). Nic se nezměnilo. Za propíchnutí uší jsem před třemi lety také platila, ale už nevím kolik. Jak píše Karamela, když už marodím, tak pořádně, takže doplatek za léky je stále nižší než kdybych si je musela koupit celé sama – kdyby zvedli ceny léků a nemluvili o tom, ani bych na to nepřišla. Pokud jsem je potřebovala, ať stály co stály, kopila jsem si je.\n16.1.2008 v 9:14\nPitulo, u nás se za každé nadstandartní očkování taky platí za aplikaci – 50 Kč. Nevím, jak je to po Novém roce, protože na očkování klíšťovky a žloutenky A jdu s klukama až v pondělí, ale předpokládám, že zaplatím 80,- Kč – 30,- Kč poplatek za návštěvu a 50,- Kč za vpich. Za náušničky se platí 50,- Kč za ucho. Ani mi to nepřijde zvláštní jsem na to tak nějak připravená a na placení za aplikaci vakcíny zvyklá.\n16.1.2008 v 9:06\nPřed Vánoci jsem si byla nechat píchnout první klíšťovku. Sestra chtěla 50,- za vpich. Manžel si loni taky nechal dát dvě dávky, zadarmo. Teď tam šel a doktor po něm chtěl za aplikaci 90,-!!!! Zaplatil a hned hledal doma na internetu jestli doktoři tohle můžou. Já jsem tam šla v úterý na další dávku a sestra chtěla už 80,-!! Prý se zdražila voda a tak… (ovšem to nám taky) Nadrzovku jsem se zeptala, co když mě to píchne někdo z rodiny, když mám v rodině dvě zdravotní sestry. Vzala to a řekla, že je jí to jedno (sestra), že bere riziko na sebe (ten kdo mi to píchne) a že mám jen zavolat a napíšou mi to do karty. Tam mě včera tchýně naočkovala. Máme rozumnou děckou, nic po nás nechce, ani za náušničky, ale jeden doktor tady vesele vybírá za aplikaci na dětech 120,-. Tak by mě zajímalo, jestli tohle doktoři vlastně můžou a kde je hranice. Připadá mi divný, když se starám o své zdraví a i za to musím platit. Vakcínu samozdřejmě platím v plném rozsahu. Jak je to u Vás?\n16.1.2008 v 8:22\nVčera jsem platila 30,- u obvodní za vyšetření,jsem nachlazená…napsala mi recept na antibiotika a na papírek připsala různé druhy léků tlumících kašel abych si mohla v lékárně vybrat podle sebe/podle ceny/,nakonec jeden z nich ještě doma mám. Platila jsem 60,- doplatek za lék a 30,- za recept,v Kauflandu,takže mi vrátili 5,-kč za recept. Na krabičce léků ovšem byl cena 250,-kč…takže celkem jsem utratila 115,-kč,když to srovnám s cenou léku je to pořád ještě pro mě výhodné…naposledy jsem byla nemocná před 10měs. Zatím se mě reforma příliš netýká….\nVšimla jsem si že spousta lékáren má ,,klubové“ kartičky kterými se snaží získat své zákazníky na slevy po nasbírání bodíků….\n16.1.2008 v 8:13\nJé Jarmuschko, nebylo by to na článek ? Nějak jsem to zazdila.\nSylvo,já bych to probrala přímo s pí doktorkou,ať víš na čem jsi a jak poznáš to klinické vyšetření,čím se liší od normálního procvičování.\nJedna mamča psala,že oni to budou mít na střídačku jedno sezení placené a druhé ne. K\n16.1.2008 v 7:58\nTo mi teda poraďte.Včera jsem byla s dítětem na logopedii.Byla jsem přesvědčená,že tam se platí pouze při klinickém vyšetření.Ráda bych věděla,co je přesně klinické vyšetření u logopeda.Chodíme tam rok a při každé návštěvě procvičujeme básničkama a podobně.V tomto roce jsme byli včera prvně a na dveřích si přečetli:zde se platí nejméně 4x do roka a to na začátku roku kalendářního,na začátku roku školního a při každém klinickém vyšetření.Zaplatili jsme.Byl začátek kal.roku.Příště bude možná kl.vyšetření.\nStránky: 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27  29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40


Bývalý šéf americké rozvědky: Trumpovi nikdo nemůže zabránit, aby rychle odpálil jaderné zbraně. Je to opravdu vážná věc – almanach.cz\nHomeBRITSKÉ LISTYBývalý šéf americké rozvědky: Trumpovi nikdo nemůže zabránit,…\n23. srpna 2017, 22:37 RSS feedBRITSKÉ LISTY\n„Je načase odhalit podfukářské podvody médií a postavit se proti médiím a proti jejich roli při vyvolávání konfliktů, a ano, proti způsobu, jímž nám chtějí ukrást naši historii a naše dědictví.“\nJames Clapper byl za Baracka Obamy sedm let ředitelem amerických státních výzvědných služeb (DNI). Nyní po Trumpově demagogickém vystoupení v Arizoně veřejně zpochybnil Trumpovu „způsobilost zastávat prezidentský úřad“ a vyjádřil úzkost nad tím, že Trump má pravomoc odpálit jaderné zbraně, aniž by musel získat souhlas od Kongresu nebo od jakéhokoliv jiného činitele.\n„Vzhledem k tomu, že vím, jak velké pravomoci má americký prezident, jsem opravdu znepokojen jeho přístupem k jaderným kódům,“ řekl Clapper v CNN v souvislosti se současným americkým konfliktem se Severní Koreou.\n„Pokud bude mít Trump hysterický záchvat a rozhodne se udělat něco proti Kim Jong-unovi, nikdo mu v tom nebude moci zabránit. Takže nad použitím jaderných zbraní není žádná kontrola, což mě opravdu děsí.“\n„Nevím, kdy jindy jsem slyšel od amerického prezidenta více znepokojující výroky,“ řekl. „Vzhledem k tomu, že vím, jaké pravomoci má americký prezident ohledně jaderných zbraní, považuju tohle za opravdu děsivé a znepokojující. Jak dlouho bude muset tato země ještě prožívat tuto noční můru?“\nBruce Blair, bývalý důstojník odpovědný za odpalování raket, varoval minulý týden, že americký prezident má neomezenou moc zahájit jadernou válku. „Zaútočit jadernými zbraněmi na nějakou zemi jen proto, že chce sama získat jaderné zbraně, to je něco, co by americká jaderná vojska nikdy nepodpořila,“ napsal Bruce Blair minulý týden v deníku Washington Post.\n„Podle současného jaderného protokolu nemůže nikdo zastavit jeho rozkaz k útoku jadernými zbraněmi. Pokud by k tomu vydal rozkaz s použitím svých jaderných kódů, rozkaz by byl vykonán během několika minut.“\nZdroj: Bývalý šéf americké rozvědky: Trumpovi nikdo nemůže zabránit, aby rychle odpálil jaderné zbraně. Je to opravdu vážná věc


Vatikán. Papež František se dnes prostřednictvím svého tiskového mluvčího vyjádřil k případu Charlieho Garda – desetiměsíčního britského chlapce, u kterého bylo krátce po narození zjištěno nevyléčitelné vzácné genetické onemocnění (mitochondriální porucha). V polovině minulého týdne Evropský soud pro lidská práva zamítl žádost rodičů, kteří chtěli svého syna podrobit experimentální léčbě ve Spojených státech amerických, a naopak umožnil nejvýznamnější londýnské dětské nemocnici (Great Ormond Street Hospital), kde je malý pacient hospitalizován, jeho odpojení od dýchacích přístrojů.\nŠtrasburský tribunál své rozhodnutí zdůvodnil nedostatečnou perspektivou případné další léčby, čímž jen potvrdil vědecký názor mezinárodních odborníků, kteří podali své posouzení během pětidenního stání. Všichni se shodli na tom, že kvalita života by za těchto podmínek byla pro novorozence velice nízká. Jak uvedl primář oddělení neurodegenerativních onemocnění římské dětské nemocnice Bambin Gesú, v závislosti na zasaženém genu lze uvažovat o další terapii a prognóze. V Charlieho případě je zasažen mozek (alterace RRM2B), zatímco experimentální terapie ve Spojených státech jsou užívány v jiných případech genetických alterací, postihujících svalovou hmotu (při formě TK2 onemocnění). Podle dosavadních znalostí by proto neměly účinek v případě mozkové dysfunkce, která u Charlieho nastala, vysvětlil dr. Enrico Bertin pro italský tisk (Corriere della Sera, 11.4.2017).\nPapež František se nicméně navzdory složitosti případu staví na stranu rodičů, které ujišťuje o své blízkosti a modlitbě. Podle tiskového mluvčího Svatého stolce vyjadřuje římský biskup přání, aby nebyla zanedbána jejich touha doprovázet a léčit své dítě až do konce. Papež František se nepřímo k celé kauze vyslovil také v pátečním poselství na sociální sítí Twitter, kde vyzývá k obraně lidského života, zejména tehdy, je-li zraněn nemocí. Tento závazek lásky Bůh svěřuje každému člověku, píše Svatý otec.


leden 7. 8. 9. 10. 11. 12.-13. 14. 15. 16. 17. 18. 19.-20.\nPodle Tuska kvóty na uprchlíky nefungují a jen dělí země EU\nExploze rakouské plynové stanice si vyžádala nejméně jednu oběť\nV Gaze zemřeli dva teroristé po předčasné explozi vlastní výbušniny\nZeman absolvoval poslední zahraniční cestu, rozloučil se na Slovensku\nSněmovna odmítla přednostně řešit reformu azylového systému EU\nLidovci připravili návrh na zrušení třetí a čtvrté vlny zavádění EET\nGIBS zadržela několik lidí, prohledala advokátní kanceláře v Praze\nPočasí v Praze: zataženo, větrno, 5°C\nCesta na Zem\nPár hodin před zahájením evropského summitu se vynořila indiskrece o postoji Donalda Tuska k uprchlickým kvótám. Podle těchto neoficiálních zpráv pokládá šéf Evropské rady kvóty za neefektivní nástroj rozdělující Evropu. Je to názor objevný asi tak, jako že voda teče z kopce, nicméně pokud se skutečně objeví v oficiálním dokumentu, bude to známka ojedinělého vpádu rozumu. Ono k tomu jednou dojít musí – je to dlouhodobý proces, který tu charakterizujeme jako cesta z Marsu na Zem. Evropa nemůže vyřešit strádání Afriky tím, že prostě strpí přestěhování obyvatelstva na své území. Pašeráctví lidí je organizovaný zločin a lze mu učinit přítrž pouze silovými prostředky. V tom je jádru problému: jediní, kdo se k síle uchýlili, jsou Maďaři, balkánskou stezku zásadně omezili – a vysloužili si oficiální pohrdání. Dlouhodobě nelze trpět, aby lodě Frontexu fungovaly jako poslední stádium řetězce pašeráckých gangů. Silové řešení nebude vypadat pěkně na fotografiích a ve zpravodajských televizních záběrech . Však právě toho se polekala Angela Merkelová, když před dvěma lety čelila přívalu běženců přicházejících přes Maďarsko a Rakousko za německým sociálním systémem. Právě kvůli těmto obavám rozpřáhla náruč a vyslovila to osudné pozvání, jež nadělalo takovou škodu vyvoláním nereálných iluzí v hlavách obyvatel nešťastných zemí chudého Jihu. Nedá se čekat, že nadcházející summit cestu z Marsu dovrší a že z přístavů Řecka, Itálie, Francie a Španělska vyplují válečné lodi na ochranu vnější hranice Schengenu. Bude ještě dlouho trvat, ta cesta z Marsu. Úterní indiskreci lze vnímat jako pokusný balónek: došlo k ní v úterý, ve středu vyjdou noviny a ve čtvrtek začnou unijní předáci summitit. Za nás to bude Andrej Babiš. Ten tu bude hrát i o svoji politickou pozici. Vyvolal očekávání, že bude důrazně zastávat české zájmy. Co ale jsou české zájmy? To, co za český zájem vnímá většina obyvatelstva, anebo je to mínění progresistů, ovládajících část soukromých i veřejnoprávních médií? Na definici hodně záleží postoj bruselských špiček. On ten postoj českých progresistů je vyjádřen obratem „co tomu řekne Brusel“ a „nesmíme se ocitnout na periférii“. Nějakého finálního řešení se od summitu sotva dočkáme, ale jasnějších formulací asi ano. A taky by bylo dobré vyjasnit postoj vůči nápadům, jak je vyjádřil německý Martin Schulz: uděláme Spojené státy evropské a komu se to nebude líbit, toho vyhodíme za dveře.\nV pondělí jsme se byli podívat v Norimberku na vánočních trzích (náměstí a ulice ze všech stran zašpérované policejními auty, ať žijí Veselé Vánoce). O pejsky se starala Anna s Radkem. Včera po návratu jsem hned udělal otočku a jel pro pejsky. Radek už na mě čekal, pejskové na dvojvodítku. Vítali mě, což o to. Nasadil jsem je dozadu do auta. Otočím se, povídal jsem jim něco povzbudivého.\nDívali se na mě.\nAle to bylo naposled, že? četl jsem v jejich zraku.\nMožná máte pravdu, napadlo mě, a rozjel jsem se směrem k domovu.r>Pochopil jsem, ale na další dotazy nedošlo. Dojeli jsme. Nicméně pochybnosti zůstávají.


Nejkrásnější skandinávské dřevostavby v černém hávu - Deník.cz\nNejkrásnější skandinávské dřevostavby v černém hávu\nFasády a střechy černé barvy v naší vlasti nejsou obvyklé. Odborníci je ostatně ani nedoporučují, protože tmavé odstíny přitahují sluneční paprsky, a stavba se tak může v létě nepříjemně přehřívat. V jiných krajích však panují jiné podnební podmínky, a tudíž i jiná pravidla architektury.\nPojďme se vydat do krajů tak chladných, že černá barva fasády je tu naopak plusem. Naší destinací bude Skandinávie, jejímž stylem se rádi inspirujeme při zařizování interiérů, ale mnohé si odnášíme i z práce jejích architektů. V životě Švédů, Norů i Finů hraje velkou roli vztah k přírodě a životnímu prostředí, což se odráží i ve stavitelství. Místní domky a chaty nenásilným způsobem zapadají do okolní krajiny, bývají navrženy jednoduše, a jejich realizace přitom bývá vysoce kvalitní.\nHorská chata v Alpách vyrazí dech luxusním interiérem\nNení žádným překvapením, že se ve Skandinávii staví hodně ze dřeva. Severská krajina je nakonec plná lesů, takže pro stavební materiál není daleko. Našinec by takovou jednoduchou dřevostavbu mezi stromy na kraji jezera nazval chatou, v severských zemích však nepůjde o boudičku využívanou jen k letní rekreaci. Bude to důmyslně postavená stavba přizpůsobená místní dlouhé a temné zimě. Rozměrná okna poskytnou úžasné výhledy do zaněžené krajiny, jimiž se můžete kochat, ať sedíte s přáteli v obýváku nebo ještě ležíte zachumlaní v posteli. Venku je mráz a uvnitř teplo.\nStále více se pak ve skandinávské architektuře setkáváme s tmavým odstínem fasády, který stavbám dodává elegantní až tajemný ráz, a navíc přitahuje sluneční paprsky, jichž je v severských zemích po většinu roku nedostatek. V galerii si můžete prohlédnout typické příklady nového skandinávského stylu, který využívá černou barvu jako základ při zachování tradičních skandinávských prvků. Některé stavby jsou opravdovou pastvou pro oko.\nSvětová architektura: Střecha ve sněhu\nHonda CR-V servisní knížka, koupeno v I, dovezeno Škoda Octavia první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ, nehavarované Škoda Octavia první majitel, servisní knížka, nehavarované Škoda Octavia servisní knížka, koupeno v D, dovezeno Peugeot Rifter nové vozidlo, servisní knížka Škoda Octavia první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ, nehavarované Volkswagen Passat servisní knížka, koupeno v D Subaru Impreza koupeno v NL


Co je to Mageo? / Návody / Mageo\nMageo je sociální síť, která vám umožní to dotáhnout dál.\nStejně jako v ostatních sociálních sítích, uživatelé mohou plnohodnotně komunikovat soukromě mezi sebou, v kruhu přátel či v rámci konkrétní zájmové skupiny nebo diskuzního tématu. Sdílet se dá text, statické i animované obrázky, videa či odkazy na weby.\nMageo je však o budování kariéry. Všichni uživatelé tak mají stejnou startovací pozici a prázdný seznam přátel. Nezáleží na tom, jaký je váš status v reálném světě, v Mageu tak buď dostanete novou příležitost začít znovu, nebo budete muset svůj status obhájit.\nPo registraci dostanete, jako každý uživatel, erární set oblečení a rezidenci na obydleném ostrově, včetně jedné nejzákladnější vzducholodi. S holýma rukama tak přijmete tu nejhůře placenou práci v místní hospodě, protože žádný jiný zdroj v okolí nebude. Za vydělané peníze si pořídíte nástroj, se kterým budete mít příležitost získat lepší zaměstnání. Další peníze využijete k vedlejšímu studiu ve škole, aby vám práce s nástrojem šla lépe od ruky. I tak ale kromě naučených dovedností budete muset být bystří a vždy pomůže i trocha toho štěstí.\nPráce v hospodě je však jen jedno z řady zaměstnání, na které se můžete vyučit. Další různorodá zaměření se objeví s nově postavenými budovami na ostrově. Ačkoli řada budov poskytuje majiteli zdroj příjmů, to nezaručuje, že se starosta bude o ostrov skutečně starat, rozšiřovat ho a ostrov bude prosperovat.\nMusíte tak nastoupit do vzducholodě a skrz váš pohyb v reálném světě buď najít panenský ostrov, který lze zkolonizovat, nebo dobít ostrov někoho jiného. Ostrovy však většinou bývají bráněny monstry. Stejně tak vy, bez koupeného robota nebo uloveného divokého monstra, ostrov jen tak nedobijete. I tak nebude lehké sehnat dostatečně velkou vzducholoď, která unese silného útočníka. Dobití ostrova usnadňuje kooperace skupiny útočníků, kteří spolupracují na provádění sabotáží.\nJediný vlastněný ostrov však nestačí, protože ostrovy několika typů jsou zdrojem rozdílných surovin.\nPo vybudování stabilního zázemí už zbývá nasbírat požadavky pro cizí občanství a expandovat své impérium za hranice. Cizí kraje nabídnou odlišné a vzácné předměty, které dokreslí vaši image. Základní set oblečení na nikoho dojem neudělá, a tak nejviditelnější místo k prezentaci vlastněných cenností je mít je přímo na sobě.\nTakto vybaveni se vrhnete do politiky. Úspěch na vyšších pozicích je v silné konkurence podmíněn ještě větší finanční podporou od voličů a sponzorů.\nCesta ke slávě může vést i skrz umění. Na uměleckém stroji vytvoříte prázdné dílo, které doplníte o svoji tvorbu a vystavíte. Nejoblíbenější díla se stanou známá po celém světě.\nPředchozí článek: Jak komunikovat\nDalší článek: V čem je nové Mageo lepší pro uživatele mageo.cz?\nPřed 4 roky Založeno


Výkup titanu Osek, titan - výkup po celé ČR - vykup-medi.cz\nNaše společnost nabízí již více než 4 roky výkup titanu. Nyní jsme rozšířili pole působnosti z regionálního na celostátní výkup. Není pro nás proto problém zajistit výkup titanu klientům ve městě Osek a také v jiných městech po celé České Republice.\nVýkup titanu Osek: Naše cena za titan může být ovlivňována také množstvím nebo kvalitou vašeho konkrétního materiálu.\nVýkup titanu zajišťujeme v různých městech a blízkých vesnicích po celé České Republice. Titan - výkup zajistíme například v oblasti Osek. Níže po kliknutí na odkaz si můžete veškeré města pro výkup prohlídnout.


Při silných bouřích v Německu utrpělo zranění dvacet lidí, počasí působilo potíže i v dalších zemích — ČT24 — Česká televize\nNa severovýchodě Německa udeřily ve středu večer silné bouře. Ulomená větev vážně poranila sedm lidí na svatbě v Blankensee u hranic s Polskem. Nedaleko Berlína zranila padající koruna stromu jedenáct lidí, napsala agentura DPA. Bouřlivé počasí v uplynulých dnech zasáhlo i další evropské země, například Rakousko či Polsko, kde padaly obří kroupy.\nUdálosti: Silné bouře páchaly v Německu škody\nNa berlínském hlavním nádraží ve středu večer kvůli technické poruše způsobené bouřkou dvě hodiny nejezdily dálkové vlaky. Na některých místech popadaly na koleje příměstské dráhy S-Bahn stromy, a tak ještě nejezdí všechny linky jako obvykle. Nárazy větru dosahovaly rychlosti 109 kilometrů za hodinu. V německém hlavním městě hasiči měli 320 výjezdů.\nBouřlivé počasí sužuje Německo už několik dnů. Bouřky a lijáky, které se v noci na středu přehnaly přes východ Německa, také zkomplikovaly provoz na berlínských letištích Tegel a Schönefeld.\nVelké kroupy padaly v uplynulých dnech i u Mnichova\nAutor: Arne Hess\nKroupy velké jako tenisové míčky\nS nepříznivým počasím se potýkalo v uplynulých dnech i Rakousko, kde lijáky a tající sníh zvýšily hladiny řek. Silnici v alpském sedle Wurzen, která spojuje Korutany se Slovinskem, zaplavilo v délce 300 metrů bahno. Hraniční přechod proto musel být přechodně uzavřen. V Tyrolsku spadl cyklista do horské řeky Ötztaler Ache, přítoku Innu. Rozbouřené vody ho podle agentury APA ihned odnesly pryč.\nV polském městě Gorzów Wielkopolski a okolí zase padaly o úterním večeru kroupy o velikosti tenisových míčků až jablek. „Kroupy měly průměr 6,5 až 12 centimetrů. Krupobití rozbíjelo okna, ničilo auta,“ napsal server Wp.pl.\nSilný vítr také lámal stromy a na několika místech poničil střechy i na severozápadě Polska, hasiči zasahovali u téměř 150 případů. Nemají ale informace o tom, že by někdo utrpěl zranění, uvedla zpravodajská televize TVN24.\nVydáno pod SvětNěmeckoBerlínPolskoPočasíRakouskoBouře


Jazykové školy: Olomoucký kraj / Strana 2 | e-angličtina.cz\nÚvod - Jazykové školy - Olomoucký kraj\nJazykové školy: Olomoucký kraj\nZobrazuji: 11 - 20 z 66 záznamů\nAnglický specialista (8. května 37, 772 00 Olomouc)\nSpecializace na metodiku výuky angličtiny.\nBRAIN FRIENDLY SCHOOL - Jazyková agentura RESYL (Bohdíkovská 6, 78701 ŠUMPERK)\nAgentura založena v roce 1989, od r.1991 učí intenzivní kurzy pobytové metodou AVGS. Nabízí: intenzivní výuku formou týdenních a víkendových kurzů (skupiny do 10 osob), konverzační kurzy individuální i skupinové (do 8 osob), kurzy individuální, Business a odborný jazyk, firemní výuku, tlumočení, překlady, pobyty v zahraničí, pobyty au-pair. Pobytové kurzy jsou ...\nDva roky prázdnin (Daliborka 3093/4, 79601 Prostějov)\nVýuka angličtiny, němčiny, francouzštiny, ruštiny a španělštiny. Kurzy půlené mezi českého lektora a rodilého mluvčího. Dětské kurzy (celoroční i prázdninové), kurzy pro dospělé, kurzy s hlídáním dětí po dobu výuky. Maximální počet posluchačů ve skupině: 6. (týká se celor. kurzů).\nEnglish4U - jazyková agentura Mohelnice (Hálkova 5, 78985 Mohelnice)\nprofesionální výuka angličtiny, němčiny a dalších jazyků na všech úrovních, firemní a soukromá výuka, intenzivní kurzy (interaktivní a moderní učební metody, komunikace, řešení problémových situací při procesu osvojování jazyka ad.), komplexní překladatelské služby, grafika, webdesign, tvorba webových stránek ad.\nPráce s výukou angličtiny-Spalding-Boston-Anglie\nVyúka angličtiny pro začátečníky-děti a dospělé.Žiji 8 let v Londýně-nyní jsem v České republice. Zařizuji v Londýně-Spalding-Boston-ubytování-práci-NIN-CSCS-UTR-angl.účet a mnoho dalších služeb


Kde je hranice zdravého vzteku aneb Kdy začíná být agresivita nebezpečná - Šance Dětem\nPublikováno: 21. 2. 2018, aktualizováno: 4. 1. 2019\nJe absolventem jednooborové psychologie na Filozofické fakultě Univerzity Karlovy. Pracuje jako kurátorpro mládež na oddělení sociálně-právní ochrany dětí, kde se zaměřuje na výchovné problémy dospívajících klientů, a dále jako krizový intervent na dětské lince důvěry. Má soukromou psychologickou praxi v Praze, kde se dlouhodobě věnuje psychologickému poradenstvípro děti a dospělé, krizové intervenci, sociálně-právnímu poradenství, LGBT problematice, řešení vztahových problémů a partnerskému poradenství. Má akreditovaný výcvik telefonické krizové intervence a dále krizové intervence face to face. Již několik let se věnuje lektorské činnosti, jak pro komerční sféru, tak neziskové organizace. V praxi se zaměřuje na děti a dospívající, výchovné problémy a řešení osobních a vztahových problémů dospělých.


"Hitlerova" německá dálnice ! Jaký odpor a současně zvědavost seznámit se s něčím nebezpečných a odmítaným vzbuzovala tato slova v nás klucích, kteří jsem se někdy v polovině padesátých let vydávali na kolech kamsi do okolí města prozkoumat něco, o čem jsme nebyli dostatečně informováni a co mělo nádech určitého dobrodružství a romantiky. Pěšinky na vyrovnaném terénu budoucího dálničního tělesa skýtaly možnosti pro příjemné projížďky, v místech nad Kníničkami, kde se na dalničním tělese později uchytily chaty a zahrádky a svého času i cvičná střelnice, jsme si jednou uspořádali ve svazích zářezu i cyklokros. Na jaře, kdy se přes přehradní hráz valily přívaly vody, jsme se zájmem pozorovali vysoké betonové sloupy stojící pod hrází. představa mostu, který zde měl překlenout svratecké údolí, bylo pro nás, kteří jsme nic takového nemohli vidět, úchvatná.\nMezitím jsme však již získávali určité informace a v době, kdy Brno přišlo (a jsem dodnes přesvědčen, že cílevědomě) o svoji velmi lákavou technickou vymoženost, jakou byly historické pojízdné schody v obchodním domě ASO na České ulici, se v souvislosti se zkrácením původního vedení silničního okruhu Velké ceny Československa o trasu přes ostrovačické zatáčky (po níž se v roce 1949 ještě jel mezinárodní závod silničních automobilů na dnešní úrovni Formule 1 s hvězdným obsazením pilotů, jako byli Chiron, Farina, princ Bira aj.) a pozdějším vynecháním závleku přes Žebětín, vybudoval na krátkém úseku rozestavěné dálnice od Veselky po křižovatku se silnicí Kohoutovice-Žebětín pod Farinovou zatáčkou úsek tohoto okruhu, nazývaný "Dálnice". A tak jsme v Brně, počítajíce s jedním nočním barem na Poštovské ulici, po dlouhá léta měli a neměli "dálnici" a "metro" současně. V r. 1949 poníženému bývalému zemskému hlavnímu městu, jehož většina obyvatel ve volbách v r. 1946 řekla komunistům své jasné "NE", to muselo stačit.\nTi se ovšem po uchopení moci chovali k silniční síti po svém a o dálnicích prohlašovali, že: " jsou ze strategického hlediska nevýhodné, protože dovolují rychlý přesun vojsk", jak jsem byl v průběhu mé základní vojenské služby v letech 1961 - 63 několikrát poučen. Později jsme se dočkali alespoň možnosti projet se po dálničních úsecích v tehdejší NDR. I když se jednalo o tradiční "betonky" vyznačující se při jízdě rytmickými nárazy, obdivovali jsme se bezpečnému řešení křižovatek, nadjezdů a podjezdů. NDR tak bez ostychu využívala části dálniční sítě vybudované za vlády nacistů.\nJe pravdou, že projekt dálnice kolem Brna (dnes R-43) byl součástí oněch velkoněmeckých plánů a v tomto případě řešil spojení důležitých měst, tj. Berlína a Vídně. Na první pohled by se zdálo, že jako pozůstatek těchto aktivit by měl být zapomenut a zrušen. Však také odpůrci R-43 těchto argumentů bohatě využívají, nazývající tento projekt : "Urbanisticko-dopravním zmetkem na území města Brna" a vyvolávají atmosféru strachu z poněmčování a miliratismu. Po přečtení jejich pamfletu proti R-43 jsem se nemohl ubránit dojmu, že snad jen pouhým opomenutím se na našem území po válce nezačalo opět jezdit vlevo a nebylo například zbořeno za války vybudované prodloužení Husovy ulice ze Šilingrova náměstí dolů pod Petrov na Nové sady.\nPodíváme-li se na tento projekt jako na inženýrské dílo, nemůžeme neocenit jeho mimořádné kvality. Dálnice měla být vedena z Berlína do Wroclawi a odtud na jih přes Brno do Vídně. Spojíme-li si na mapě posledně jmenovaná města, uvidíme, že leží prakticky na přímce. Trasa z Berlína do Wroclawi vede nížinami mimo pohoří, takže je pro automobilový provoz v zimě příznivější. Kdo někdy musel v zimě jet z Brna do Berlína po tradiční trase, ocenil by jistě možnost volby trasy přes Wroclaw (touto eventualitou , která by údajně usnadnila dopravní tok z Pobaltí, nás stále odpůrci R-43 straší, ale která zřejmě nikdy nebude, neboť s realizací úseku Mor.Třebová-Wroclaw se neuvažuje ani ve vzdálené budoucnosti). Jako poslední z projektů výše uvedené německé dálniční sítě se tento vyznačuje aplikací získaných nejlepších poznatků a zkušeností, a to zejména co do technického řešení a vzorného posazení do krajiny, což hlavní projektant a známý německý odborník Prof.Lorenz ve svých pozdějších publikacích neopomněl zdůraznit. Soulad tohoto díla s krajinou potvrzují i piloti, kteří toho území snímkují a mají nad věcí rozhodně větší přehled než ostatní občané. Na rozdíl od původně uzších německých dálničních těles (bez bezpečnostního pruhu) má projekt v koruně šířku 28 m, což odpovídá i naší současné normě. Od Mor. Třebové (konkrétně od Linhartic) vede trasa tzv. "Boskovickou brázdou". Tento přirozený přírodní koridor však nebyl opuštěn od Kuřimi k Brnu proto , aby se , jak uvádějí odpůrci R-43: "přiklonil blíže k městu Brnu, tehdy významnému průmyslovému zbrojnímu centru s významným podílem obyvatel německé národnosti a vyšší obtížnost stavby (míněn zřejmě most pod přehradou) a vyšší náklady oproti přirozené trase (míněna zřejmě tzv. "Ostrovačická varianta") byly tehdy vyváženy prioritními strategickými zájmy", ale proto, že město Brno tím významným, nejen průmyslovým, ale i obchodním a kulturním centrem bylo, je a bude, ale hlavně proto, že tzv. "Ostrovačická varianta" prakticky vůbec nikam nevede, neobsluhuje žádný důležitý prostor a nenavazuje na uvažované pokračování směrem na Rakousko a Vídeň, tak jak původní projekt, zřejmý z přiložených plánků. I ekologicky velmi opatrné Rakousko v současné době garantuje, že přechod této trasy bude někde mezi Alt Prerau a Laa a,d, Thaya a do tohoto prostoru jsme v současné době schopni se napojit z postupně budované silnice R-52 (I/52) od Nové Vsi u Pohořelic. Na R-52 se z R-43 od Troubska dostaneme provizorně po připojení na dálnici D1, než by možná bylo vybudováno propojení na R-52 (cca u Syrovic) v jižní trase původního projektu, zřejmé na obr.č.1. "Ostrovačická varianta" R-43 by enormě a zbytečně zatížila dálnici D1 v úseku Ostrovačice - Kývalka - Brno. Právem by se pak mohlo mluvit o dopravním zmetku.\nV roce 1963 byli vnějšími okolnostmi donuceni i komunisté přehodnotit své negativní stanovisko k dálnicím (dokonce jsem se později v jednonm odborném časopise konečně dočetl, že: "dálnice jsou ze strategického hlediska výhodné, protože dovolují rychlý přesun vojsk") a vydali vládní usnesení o silniční a dálniční síti, ve které samozřejmě preferovali západovýchodní směr trasy dálnice D1 Praha-Brno-Trenčín-východní hranice se SSSR, ale ve výhledu zařadili mezi dálniční síť i dálnici D-43, alternující silnici I/43 Brno-Svitavy v trase původního německého projektu, sice nikoliv od Rakouska do Wroclawi, ale jen od D1 u Brna po I/35 u Mor. Třebové. V roce 1985 byla tato síť přehodnocena a z uvažované dálnice D-43 se stala rychlostní komunikace (tedy nižšího řádu) R-43. Někteří komunisté však svůj vztah k Brnu a k dálnicím nikdy nezměnili (viz úvod v minulém čísle). Odráží se v tom i jejich oficiální negativní stanovisko k našemu vstupu do NATO a EU, ale i z jednání odpůrců R-43 lze mnohdy nabýt dojmu,že by jim nějaká ta menší "železná opona" , bránící významnějšímu vstupu mezinárodní dopravy, usnadnila život. Začleňování do Evropy znamená totiž m.j. i dobudování kompatibilní infrastruktury, zejména dopravní.\nV současné době je projekt R-43 zařazen usnesením vlády ČR č. 641 z roku 1993 mezi tahy čtyřpruhových silnic pro motorová vozidla v úseku Brno-Sebranice-Linhartice /u Mor. Třebové/ s tím, že každoročně je postup jejich výstavby aktualizován. (Severní vedení trasy Brno-Kuřim-Lubě je zřejmé z obr. č.2). Kuřim bude zřejmě v první etapě severním obchvatem napojena na stávající silnici I/43 s možným západním obchvatem Lipůvky a Lažan. Jak si v následujících pokračováních objasníme je "Ostrovačická varianta" naprosto nepřijatelná a na jednáních tzv. Občanské poradní skupiny (OPS) k R-43 jsou proto předkládány nové, zcela nesmyslné varianty, jako např. sedmikilometrový tunel od Jinačovic po Troubsko kolem myslivny "U křivé borovice" s dálničním přemostěním přehradního jezera v prostoru přístaviště "Rokle" apod. Z toho plyne a dnes již mám objektivně potvrzeno, že odpůrcům R-43 se jedná jedině o tzv. "nulovou variantu", s čímž se prakticky nijak netají a vidouce možný odpor ze strany Žabovřesk a Brna-středu obrátili část pozornosti ze Svitavské radiály na východní směr přes Královo a Černá Pole, pod Lesnou na Kohoutovu, Židenice a Černovice. Tak si představují "ekologické" převedení dopravy ze severu přes celé město Brno na dálnici D1, D2 a silnici I/52. Jen když část této dopravy (podle průzkumů a odborného odhadu cca 11%) nepovede přes Bystrc, ostatní si už nějak pomohou!\nNevím, zda z předešlých dvou pokračování tohoto pojednání je všem dostatečně jasné, že projekt rychlostní komunikace R-43 není stavbou někým v současné době vymyšlenou, ale že se jedná prakticky jen o dokončení velmi široce rozestavěného díla. Z tohoto hlediska je možno všechna vládní usnesení i jednání příslušných orgánů Magistrátu města Brna i Okresního úřadu Brno-venkov hodnotit jako jednání dobrých hospodářů a námitky by měly směřovat pouze k celkovému vylepšení a k co největšímu snížení negativních vlivů. Jak však hodnotit námitky odpůrců, vznesené v poslední době v tom smyslu, že " ... ten, kdo R-43 opravdu chce, měl by žádat , aby její trasa vedla místem jeho bydliště." (Naše noviny č.3/98). Tamtéž se m.j. praví, že "... My v Bystrci nikomu R-43 nepodsouváme. Ani Veverské Bitýšce, ani Královu Poli, ani nikomu jinému."\nPodívejme se tedy na tento problém z hlediska dopravních vztahů. Jak jsme již ukázali, směřuje "nulová varianta" k zakonzervování současného stavu, kdy vozidla, přijíždějící do Brna ze severu po I/43 se soustřeďují zejména na přivaděči Svitavská radiála a pak následně buď ke Králově Poli-nádraží a dále po VMO pod Lesnou, Husovice, Židenice, Černovice k D1, nebo po Hradecké, přiléhající jednou stranou ke Králově Poli a druhou stranou k Žabovřeskám s následným pokračováním buď do centra města po ulici Pod Kaštany k občanům Brna - středu po Veveří, Úvoze nebo odbočí včetně kamionů na VMO Žabovřeská, kde se k nim připojí denní dávka 13-14 tisíc vozidel z Bystrce, k dnes již chronicky neprůjezdné křižovatce Hlinky-Pisárky-Bauerova k BVV, jejíž rekonstrukce má časový horizont cca 5 let. Žabovřeským občanům, tak i občanům Králova Pole či Brna - středu, Černých Polí (Sládkova, Lozíbky, Kohoutova), Husovic, Židenic, Černovic atd. tedy nikdo nemusí doporučovat, aby si výpomoc, kterou má být trasa R-43 vedli místem jejich bydliště. Tento stav již totiž existuje i s plnými negativními dopady.\nBrněnská dopravní policie, dobře znající tento stav, již v roce 1997 upozorňovala řidiče, aby volili při průjezdu Brnem z I/43 na D1 závlek přes Žabovřesky na Přehradní radiálu kolem Komína nahoru do Bystrce a po kompletně vybudovaném čtyřpruhovém úseku R-43 v Bystrci směrem k Veselce a na Kývalku, případně na Brno-západ a dále na D2 (viz obr. č.1).\nTi řidiči, kteří se v zoufalství otočí na ulici Žabovřeské a nevolí tento velký závlek, ale jedou směrem přes Jundrov na Veslařskou , zjistí v Pisárkách, že odbočení vlevo k vodárně bez semaforů je nemožné a protlačí se pravým odbočením nahoru směrem do Nového Lískovce. Tím opět zatíží ve stoupání tuto místní část, která již právem očekává po letech strádání zlepšení situace na Pražské radiále a jejíž občané by skutečně mohli něco říci k bydlení u frekventované komunikace. Opak bude pravdou, neboť bez R-43 to bude jeden z průtahů ze severu přes Veslařskou nebo dokonce přes Komín, Bystrc - sídliště a Kohoutovic do příjezdového tunelu na Pražské radiále směrem do Brna. S tímto průtahem dokonce představitelé odpůrců R-43 přímo počítají. Vidíme tak, že nerealizace R-43 ve stávající trase má dalekosáhlé důsledky pro velikou část celého města Brna a není třeba ji v Brně nikomu podsouvat. Stačí obstrukcemi znemožnit její stavbu.\nKdo první přišel na myšlenku odsunout R-43 do tzv. "Ostrovačické trasy" a podsunout ji tak např. Veverské Bitýšce nevím. O této variantě, která by ve svých důsledcích měla stejný vliv na město Brno jako "nulová varianta", neboť tato trasa pro město Brno nemá žádný význam, vím a její nereálnost vysvětluji již delší dobu. Netušil jsem však, že o ní vůbec nevědí ti, kterých se to má týkat. Tak např. starosta Veverské Bitýšky se o tom dozvěděl na začátku tohoto roku, kdy se začali znepokojovat obyvatelé této obce. Nejde jen o Veverskou Bitýšku, ale také o Čebín, Sentice, Chudčice, Hvozdec, Veverské Knínice i o samotné Ostrovačice a okolí Podkomorských lesů tzv. "Pohádky máje". Odpůrci R-43 však toto řešení mají jednoznačně ve svém plánu, jak vyplývá z obr. č.2.\nNa tomto námětu odpůrců R-43 je konečně zřejmý jejich návrh, pracovně nazývaný "Tunel pod Mniší horou". Princip má být ten, že za nesmírné náklady má být trasa R-43 z původního směru kolem Jinačovic odkloněna dolů do tunelu pod brněnskou ZOO s vyústěním v zemědělském prostoru u bývalého benzínového čerpadla pod Bystrcem a směrována na sice novou, ale dopravně zcela nevhodnou závlekovou křižovatku od Kníniček na Přehradní radiálu. Na tomto řešení je z dopravního hlediska snad jediným kladem návrh propojení Bystrce se Svitavskou radiálou (případně s Řečkovicemi), což je ovšem předmětem i jiných, vhodnějších dopravních návrhů. Jinak toto řešení má pro město Brno stejný význam, jako "nulová varianta". Vozidla v tomto prostoru zbytečně "ztratí výšku" a budou-li jejich řidiči znát poměry, tak se pro průjezd Brnem vydají za cenu zvýšených emisí opět nahoru do Bystrce na již vybudovaný průtah R-43 na D1, tedy prakticky po doporučované trase závlekové trase podle obr. č. 1. Posouzení ohrožení krátkého prostoru pod přehradní hrází , jíž se nedotýká ani 200 m široký koridor trasy R-43, si může každý čtenář učinit sám při dříve již doporučených prohlídkách. Není snad bez zajímavosti, že toto řešení nechrání ani tak bystrcké sídliště, jako takové, kterým již vybudovaná trasa R-43 bez problémů prochází, jako spíše o zahrádkářskou a chatovou kolonii na státem vykoupených pozemcích navrhované trasy R-43 v prostoru Kníniček. Možná jsme tady blíž k vysvětlení celého uměle vyvolaného problému, než je jen možno domyslet.\nDokončení realizace první etapy průtahu R-43 v úseku Troubsko (Veselka) - Kuřim po již vybudované části v Bystrci má enormní význam nejen pro město Brno, ale i pro okolní obce, jímž je Brno, jako sídelní město jejich okresu, rovněž povinováno určitou péčí, jako je např. pro Kuřim, které severní obchvat včetně možnosti odbočení z II/385 na R-43 od Tišnova velice ulehčí (viz obr. č.3).\nRovněž příslušné obce jako Malhostovice, Lipůvka a Lažany si zaslouží, aby ve věci trasy R-43 měly konečně definitivně jasno a mohly zpracovávat své územní plány. Různé místní přírodní zvláštnosti, odpůrci R-43 využívané jako protiargumenty, jakými je např. Malhostovická pecka, Malá skalka aj., lze jistě citlivě ochránit, případně vhodně zakomponovat do příslušenství komunikace. Některé z nich dokonce vznikly v souvislosti s původní výstavbou (např. Obůrky-Třeštěnec).\nV dopravních vztazích je nezbytné se zmínit i o obavách z napojení na evropskou silniční síť. Odpůrci R-43 je vyvolávána představa, že ve chvílích realizace R-43 se na tuto komunikaci vrhne z Polska, z jejich projektované dálnice A3 ve směru na Hradec Králové, přes komunikaci I/35, enormní množství vozidel ze Skandinávie a Pobaltí. Neberou v potaz, že evropská síť počítá s tzv. multimodálním koridorem, který přes naše území z Polska má vést z Katowic přes Břeclav do Vídně a na D2 především údolím řeky Moravy a Brnu se úplně vyhne. Tento koridor je jak dálniční, tak železniční a možná i někdy říční. Navíc, i kdyby se toto blíže nedefinovatelné množství vozidel, bez realizované R-43, která v podstatě je jen vylepšenou trasou současné I/43 a v žádném případě náhradou za uvedený multimodální koridor není, vůbec někdy objevilo, musela by tato vozidla projíždět městem Brnem tak, jak je to výše pro "nulovou variantu" popsáno. Torzo takové sítě lze, při odmyslení si tam znázorněné R-43, posoudit z obr. č. 3. Kruh argumentů se tak jednoznačně uzavírá.\nMěsto Brno je nedílný celek, jehož městské části se musí rovnoměrně podílet na výhodách, ale i nevýhodách z toho plynoucích.\nPan Roubíček se zajímal o koupi vily poblíž moře , kterou mu nabízel pan Khon se slovy: " Vašnosti, to není vila, to je báseň ! Rovnou u móře ! Ráno vyjdete na terasu a\ndvěma kroky se ocitnete v osvěžující mořské lázni ". Pan Roubíček mu však na to namítá: " Pane Khon, co já s tím. Představte si, že přijde vítr, přijde bouře, moře mi zatopí terasu i sklepy a já budu škodný" . Na to pan Khon: " Pane Roubíček, nebuďte dnešní: Kde je móře a kde je vila! " .\nTak na tuto milou židovskou anekdotu z pera nezapomenutelného spisovatele a poctivého novináře pana Karla Poláčka jsem si vzpomněl před časem , když jsem v některém z prvních čísel "Našich novin" (NN) četl m.j. asi tento rozhovor:\nNN: "Paní primátorko (PP), chtěla byste mít pod okny dálnici ?"\nPP: " Nechtěla"\nNN: " Tak vidíte. Ani paní primátorka by nechtěla mít pod okny dálnici!"\nPopravdě řečeno, proč by také chtěla. Nikdo to přece nechce. Problém je pouze v analogii s výše uvedenou anekdotou: " Kde jsou okna a kde je dálnice!"\nNa tuto otázku si musí dát odpověď každý, kde se důkladně seznámil s okolím trasy projektované a rozestavěné dálnice (potažmo rychlostní komunikace R-43) a kdo má navíc skutečné zkušenosti s okny u dálnice nebo jí podobné komunikace (Hradecká, Pod kaštany, Úvoz, VMO Žabovřeská a mnoho dalších). A pro ty, kteří takovou zkušenost nemají, přinášíme na obr. č. 1 letecký snímek čtyřpruhového průtahu komunikace R-43 bystrckým sídlištěm, na němž je dále vidět i její rozpracované pokračování kolem Jinačovic a Kuřimi.\nZáměrně upouštíme od jakýchkoliv hodnocení a zůstaneme pouze u informativního popisu. Vidíme zcela dokončenou čtyřpruhovou komunikaci R-43 ze směru od Veselky do Bystrce vedoucí na jižním okraji bystrckého sídliště v hlubokém zářezu, po obou stranách obklopeném vzrostlou zelení, chránící především po pravé straně obytný soubor ul. Černého.\nNásleduje po levé straně krátký volný úsek, z něhož jsou vidět domy na Šťouračově ulici (nejbližší dům je vzdálen 110 m) a trasa, z níž nebezpečně odbočuje vlevo přes všechny jízdní pruhy místní komunikace vzhůru k benzínovému čerpadlu, se dále ponořuje do zářezu, nad nímž je vpravo školní hřiště ZŠ Laštůvkova 77, chráněné hustým porostem, po levé straně je opět vzrostlá zeleň. Následuje komplex mostních staveb přes i pod R-43 (lávka pro pěší spojující obě části sídliště včetně zastávky tramvaje "Kubíčkova" , R-43 přechází mostem přes hlavní silnici), přičemž po levé straně jsou opět vzrostlé stromy. Po pravé straně se pak nachází otevřenější část k obytnému souboru, jehož nejbližší dům na ulici Obvodové je vzdálen cca 97 m od osy komunikace (norma hovoří o 100 m). Hotový úsek končí u přemostění tramvajového tělesa s provizorním napojením místní komunikace a trasa pokračuje po hotovém náspu obrostlém vzrostlými stromy a keři k plánovanému přemostění přístavní komunikace. Dále je na snímku vidět hlavní sloup, připravený pro přemostění řeky pod přehradní hrází , což je prakticky nejbližší místo k samotné přehradě, od níž se pak trasa postupně vzdaluje do míst u Kníniček, kde je možno pozorovat zahrádkářskou a chatovou kolonii na tělese budoucí komunikace. Pak je již vidět jen dále se vinoucí připravené těleso této komunikace mezi Rozdrojovicemi a Jinačovicemi. Dotčení samotné přehrady a jejího okolí jako rekreační oblasti si může opět každý posoudit sám. Na rozdíl od školáka , který v novinách ZŠ Laštůvkova 77 (Bystrcké noviny č. 6/1997, s.3) psal, zřejmě pod péčí místní učitelky občanské výchovy, úpěnlivě panu premiérovi , aby nám "neničil přehradu" (po níž jezdí i "parníky" ! ) dálnicí, vedoucí "přes přehradu" , jsem přesvědčen , že uživatel přehrady nebude o existenci R-43 v navrhované trase vůbec vědět, zejména provedou-li se dokonalá technická opatření. Další setrvání zahrádkářské a chatové kolonie na tělese trasy R-43 však bude asi problematické. Dotyčná učitelka by se však v rámci předmětné výuky mohla dětem zmínit také o vzájemné toleranci k ostatním lidem a nepodporovat děti v nepřesných demagogiích , jimiž se uvedený dopis hemží, pokud to ovšem není táž učitelka , která se na shromáždění občanů dne 19.6.1997 která se k dětem, které jsou z tohoto hlediska již dnes daleko více ohroženy, a to například ve školách na nám. Svornosti, Poznaňské, Táboře či Úvoze, hlasitě vyjadřovala asi v tom smyslu, že ji (mírně řečeno) tyto děti nezajímají.\nK této situaci je nezbytné dát k veřejné informaci a diskusi otázku, zda je v právním státě vhodné (a možné) na takto upraveném státním pozemku vysazovat bez vědomí a souhlasu majitele (státu) stromy, tak jak to učinili při svém "happeningu" dne 21.3.1998, a to za tím účelem, aby jich bylo možno v budoucnu využít jako jakýchsi " živých štítů" proti zahájení jakékoliv stavební činnosti. A to odpůrci přitom počítají, že než by došlo ke stavbě, stromy pořádně vyrostou (min. do roku 2010) a budou se k nim moci i přivázat! Tedy zatímco ti, kteří chrání zájem celého města, se jej snaží prosadit diskusí a rozumnými argumenty , uchylují se odpůrci R-43 k určité formě fyzického nátlaku, když už nepoužijeme termínu " ekologický terorismus".\nDo uvedeného data však budou muset dopravní zátěž snášet všichni ostatní občané dotčených městských částí a při "nulové variantě" , kterou vlastně tímto odpůrci R-43 jednoznačně připravují, pak stále i v daleké budoucnosti.\nV úvodu tohoto pojednání jsem se zmínil o podobné situaci v městě Plzni. Ani jsem netušil, jak brzy bude muset toto město doplácet na podobné "ekologické" aktivity, které významně pozdržely a odsunuly do nedohledna stavbu dálničního obchvatu města. Těsně před Velikonocemi 98 jsme mohli všichni v televizním zpravodajství sledovat totální kolaps dopravy, kdy se před Plzní tvořily až 6-ti kilometrové fronty vozidel a průjezd tímto městem trval až 2 hodiny. Tam však mají alespoň naději na řešení. Nám v Brně bez R-43 nikdo od pravidelných dopravních kolapsů na VMO nepomůže! Na vysvětlenou je třeba dodat , že nejde ani tak o absolutní nárůst počtu vozidel, jako o konflikt vznikající navedením extravilánové dopravy do intravilánu (města) , kde je její plynulost významně narušena úrovňovými a většinou světelně řízenými křižovatkami.\nCo dodat závěrem. Jistě nikdo nebude proti tomu, aby stavba R-43 byla technicky ošetřena tak, aby obtěžovala dotčené okolí co nejméně. Technické řešení zmíněné již v úvodu, tj. zapuštění části trasy (viz obr. č. 2- umístěn na str. 15) je jistě velmi zajímavé . Jak však již bylo řečeno, je otázkou, zda se odpůrci R-43 smíří i s takovýmto velkorysým a mimořádně nákladným řešením, neboť se zdá, že průtah bystrckým sídlištěm není hlavním těžištěm jejich odporu, jako spíše oblast dočasně zabraná zahrádkami a chatami, účelově kamuflovaná zájmem o samotnou přehradu.\nI v Žabovřeskách byl svého času představen projekt na široké přemostění horní části VMO a nelze než bystrckým přát, aby se výsledné řešení co nejvíce podobalo takovému ideálnímu stavu, který v Žabovřeskách nebylo možno z finančních důvodů uskutečnit. Jak již bylo řečeno, můžeme však i toto řešení právě svými vysokými náklady prakticky zakonzervovat "nulovou variantu".\nJde tedy o závěr bez konce. O nejvýhodnějším řešení by měla na doporučení odborníků rozhodnout co nejdříve zastupitelé občanů bez výrazného vlivu různých náhodně uskupených sdružení. Aby mohli rozhodnout zodpovědně a nezávisle, je nutné, aby byli občany, které zastupují, komplexně informováni ze všech stran a hledisek. A k tomu mělo posloužit i toto naše bez konce končící povídání.\nDoc.Ing.Zdeněk Kolíbal, Csc.\n-člen dopravní komise RMČZ\n-člen dopravního výboru RMČ Brno-střed\n-předseda komise pro komunikace\nVýboru pro spolupráci s Dolním Rakouskem


Download "Přehled zpráv 28.8.2015-4.9.2015"\n1 Přehled zpráv MÚ Česká Lípa Českolipský deník Českolipský dětský sbor se otevírá populární hudbě a hledá nové talenty Českolipský deník str. 3 Českolipsko MÚ Česká Lípa MICHAEL POLÁK Čtěte uvnitř Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa Dobrá zpráva pro Českou Lípu Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa Hozená rukavice: Lípa chce koupit nemocnici. Ale celou Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa MICHAEL POLÁK Nový šéf strážníků chce narovnat mezilidské vztahy ve sboru Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa (mip) Rodina ze Stráže se rozhodla pomoci ženám v nouzi Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa (ph) Výše pokut za tábory byla nižší než loni Českolipský deník str. 3 Českolipsko MÚ Česká Lípa (čtk) ČRo Radiožurnál Část syrských uprchlíků opustila tábor v Bělé pod Bezdězem ČRo Radiožurnál str. 3 18:00 Zprávy MÚ Česká Lípa ČRo Sever Obyvatelé Nového Boru na Českolipsku si mohou informace z městského úřadu nechat zdarma posílat SMS zprávou ČRo Sever str. 3 17:00 Události regionu - Ústecký kraj MÚ Česká Lípa Haló noviny Shromáždění v Holanech Haló noviny str. 11 Píšete nám MÚ Česká Lípa Miloslava HUDAKOVÁ Krajské noviny Kraje investují rekordní sumy do oprav škol Krajské noviny str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa Filip Appl NEWTON Media, a.s\n2 Nekvalifikovaných kantorů je méně než 10 % Krajské noviny str. 11 Liberecký kraj MÚ Česká Lípa Lukáš Zitka Liberecký deník Památky otevřou i nepřístupné prostory. Zdarma Liberecký deník str. 2 Liberecko MÚ Česká Lípa IVETA PODEŠVOVÁ Mladá fronta DNES Dožínky jsou velkou slavností ke konci žní Mladá fronta DNES str. 52 Příloha - Dožínky MÚ Česká Lípa NEJ známější značky kraje Mladá fronta DNES str. 15 Kraj Liberecký MÚ Česká Lípa Jana Pšeničková Právo Česká Lípa zvažuje odkup nemocnice Právo str. 10 Severovýchodní Čechy MÚ Česká Lípa Jaroslav Švehla Na Špičáku otevřou rozhlednu Právo str. 10 Severovýchodní Čechy MÚ Česká Lípa (sve) Uprchlické tábory opouštějí Syřané Právo str. 3 Zpravodajství MÚ Česká Lípa Radek Plavecký NEWTON Media, a.s\n3 MÚ Česká Lípa Českolipský deník Českolipský dětský sbor se otevírá populární hudbě a hledá nové talenty Českolipský deník str. 3 Českolipsko MICHAEL POLÁK MÚ Česká Lípa V úterý 8. září proběhne nábor sboru před novou sezónou, která přinese proměnu repertoáru a zřejmě i velké zahraniční turné Česká Lípa Za pár dnů to bude přesně rok, co velkolepým výročním koncertem oslavil 20 let své existence. K velkému jubileu vloni Českolipský dětský sbor natočil také už šesté profilové CD a teď odhodlaně vyhlíží novou etapu. Hledá pro ní nové talenty a přiznává, že leccos bude možná jinak. Nová dekáda se nám začíná profilovat tak, jak Českolipský dětský sbor nebyl dosud zvyklý, říká sbormistr a zakladatel věhlasného sboru Petr Novák. Dosud jsme pracovali na repertoáru složeného z klasické hudby, spirituálů či duchovní hudby. Od loňska jsme ale svůj repertoár rozšířili o populární hudbu a začali jsme intenzivně spolupracovat s libereckým Big'O'Bandem, který má právě pop rockový repertoár. Brzy tak bude úplně normální slyšet od českolipského dětského sboru třeba protixenofobní baladu Take Me To Church irského zpěváka Haziera, která dlouhodobě okupovala nejvyšší příčky hitparád ve světě i v českých rádiích. Mezi klasickou či duchovní hudbu se vklíní také písně od legendy jménem ABBA nebo songy rapperů. Větší tíhnutí k moderní hudbě nadchlo především starší a nejstarší členy sboru. Hodně je to zajímá a bere a mámepocit, že je na čase to nabídnout i těm mladším a dalším, říká Petr Novák. Je důležité, aby práce ve sboru byla kvalitní, aby byly výsledky, ale jde nám také o to, aby to děti bavilo. I proto naším repertoárem trošičku uhýbáme tím populárním směrem. Před úplným odstartováním do nové sezóny ale musí Českolipský dětský sbor doplnit stavy. Obecným problémem každého dětského sboru v menších městech je to, že mu po maturitách a odchodech na vysokou školu zmizí část sboru. Je to opakující se koloběh, se kterým jsem ale smířený, ujišťuje sbormistr. Ačkoli ze sboru po maturitách odcházejí ti nejstarší, nábor nových členů, který proběhne už v úterý 8. září, se týká všech odděleních sboru a přihlásit se mohou i tříletí špunti. Českolipský dětský sbor je rozdělený do několika oddělení a jedno z nich se věnuje právě předškolákům. Při práci s těmito nejmladšími členy sboru se zaměřujeme na artikulaci, správné dýchání, na základní výuku hry na hudební nástroje i estetiku. Zkoušky probíhají formou hudebních her a snažíme se do výuky zahrnout i angličtinu, popisuje sbormistr Novák, který je také českolipským zastupitelem i ředitelem kulturního domu Crystal. Druhá věková skupina ve sboru kopíruje první stupeň základních škol. To už je takový mezistupeň před koncertním oddělením. U předškoláků je důležité, aby děti měly chuť a zájem a my si je formujeme. V předkoncertním oddělení už děti ale musí intonovat a musí mít rytmický základ, vysvětluje Petr Novák. Zahraniční turné Tým lidí, který se věnuje Českolipskému dětskému sboru, je už poměrně široký. Už to není jako na začátku,kdy jsem měl v podstatě všechno na starosti sám, směje se vzpomínce na začátky sboru. Dnes máme vlastní hlasovou poradkyni, jsme tři sbormistři a pak jsou tam další lidé, kteří se starají o zázemí sboru, jež běžně není vidět, papírování či účetnictví. Sbor, který je známý svými výjezdy do zahraničí, chystá i před novou sezónou zahraniční turné. Nová sezóna by měla přinést větší, dvoutýdenní turné. Nemůžu teď ale s jistotou říci, jestli nás čeká turné v USA nebo v jiné anglicky mluvící zemi, ale něco takového se rýsuje a zpřesňuje, naznačil Petr Novák. Chtěli bychom na turné dát šanci i nováčkům, aby viděli, že to celé není jen dřina, ale i odměna v podobě toho, že něco uvidí. Nábor do sboru Kdy a kde: probíhá v úterý 8. září v 17 hodin ve zkušebně sboru ve 3. pavilonu ZŠ Špičák (nad pravou tělocvičnou) Koho sbor hledá: děti od 3 let a mládež do 16 let Jak nábor probíhá: malé děti zazpívají samy, velké mohou i se sborovým hudebním doprovodem Sbormistr a kontakt: Petr Novák, kontakt NEWTON Media, a.s\n4 Co také sbormistr řekl o proměně repertoáru Chceme, aby repertoár odrážel i současné hudební dění, ale neznamená to, že se teď na celých sto procent přikloníme k populární hudbě. Protože je také důležité, když už se děti a mládež věnují takové činnosti, aby povědomí o hudbě měli komplexní. Foto popis NOVÁ ETAPA, MODERNÍ VIZÁŽ. Českolipský dětský sbor čeká zajímavá proměna. Nová dekáda se nám začíná profilovat tak, jak Českolipský dětský sbor nebyl dosud zvyklý, říká sbormistr a zakladatel věhlasného sboru Petr Novák. Jde nám také o to, aby to děti bavilo. I proto repertoárem trošičku uhneme populárním směrem. Foto autor Foto: archiv Českolipského dětského sboru Region Severní Čechy Českolipský dětský sbor: nový směr Čtěte uvnitř Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa Jezová K velkému jubileu vloni Českolipský dětský sbor natočil už šesté profilové CD a teď odhodlaně vyhlíží novou etapu. Hledá pro ni nové talenty a přiznává, že leccos bude možná jinak. Třeba repertoár....3 Vyhrál Michal Malík Skalice Slunečné počasí nabízelo vlídnou tvář účastníkům 22. ročníku hromadného cyklistického závodu DAAK Tour ve Skalici u České Lípy a dalo zapomenout na deštivý loňský závod. Naten letošní se bude vzpomínat jako na jeden z nejrychlejších v celé historii Region Severní Čechy Dobrá zpráva pro Českou Lípu Českolipský deník str. 1 Titulní strana MÚ Česká Lípa Českolipská škola na sídlišti Slovanka v České Lípě po několikaměsíční opravě zkrásněla. Slavnostní předání zateplené ZŠ Slovanka žákům a učitelům proběhlo ve středu 2. září za přítomnosti vedení města, některých zastupitelů, stavebních odborníků i dodavatele. Desetiletí byla budova školy šedivá a chátrala, nyní je veselá a barevná, radost pohledět. Zateplením navíc uspoříme peníze za energie a přispějeme k lepšímu životnímu prostředí, řekla starostka České Lípy Romana Žatecká, která opravenou školu odemkla symbolickým klíčem. Region Severní Čechy Hozená rukavice: Lípa chce koupit nemocnici. Ale celou Českolipský deník str. 1 Titulní strana MICHAEL POLÁK MÚ Česká Lípa Žádných deset procent akcií, které městu nabízel Liberecký kraj. Česká Lípa chce všechny akcie nemocnice Česká Lípa Minorita je k ničemu, nic nebo všechno. Věta, kterou ve středu večer na jednání zastupitelů pronesl lékař a bývalý senátor Karel Tejnora (ODS), přesně vystihuje nečekanou (r)evoluci, ke které tento týden v České Lípě došlo. Vedení českolipské radnice samo zformulovalo a přesně popsalo tři varianty, za kterých je ochotné majetkově vstoupit do Nemocnice s poliklinikou v České Lípě, jejímž stoprocentním majitelem je dosud Liberecký kraj. Jde o mimořádně nečekanou nabídku, protože dvě ze tří variant v podstatě počítají s tím, že stoprocentním majitelem už nebude Liberecký kraj, ale Česká Lípa. NEWTON Media, a.s\n5 Město by se tak samo mohlo postarat o to, aby občané dostávali kvalitní péči a v dostatečném rozsahu, řekla starostka České Lípy Romana Žatecká. Myslím si, že v případě našich návrhů nejde o vyhozené peníze, o ty by se jednalo tehdy, pokud bychom kývli na symbolický, desetiprocentní akciový podíl. První variantou, kterou Česká Lípa nabízí do Liberce, je odkoupení 100 % akcií nemocnice městem Česká Lípa za cenu 100 milionů korun korun, přičemž půlku kupní ceny by město zaplatilo do ledna 2016 a zbytek o rok později. Druhou nabídkou je to, že Lípa odkoupí pouze 45 % akcí za cenu 50 milionů a bude tak minoritním spolumajitelem. Podmínkou transakce ale je, že Liberecký kraj zároveň rozhodne o navýšení základního kapitálu společnosti o 50 milionů korun a upisovatelem všech těchto nově emitovaných akcií bude Česká Lípa. Třetí varianta opět počítá s tím, že 100%akcií za 100 milionů korun koupí město. A zároveň se zaváže navýšit základní kapitál nemocnice každoročně o 20 milionů až do roku 2020 a upsat všechny nově emitované akcie společnosti. Otázkou majetkového vstupu do českolipské nemocnice se zabývá pracovní skupina složená výhradně ze členů městského zastupitelstva. Očekáváme, že kraj majetkové převody zastaví do případného majetkového vstupu města do nemocnice, uvedla starostka Žatecká. Také místostarosta Raninec doufá, že se Liberecký kraj bude chovat jako řádný hospodář: A nebude s námi jednat o majetkovém vstupu a zároveň majetek společnosti rozprodávat, dodal. Chceme být velký hráč v té hře a v žádném případě nás nezajímá nějaký symbolický podíl. Třetí varianta je podle nás nabídkou snů, kterou by měl kraj uvítat. Romana Žatecká Region Severní Čechy Nový šéf strážníků chce narovnat mezilidské vztahy ve sboru Českolipský deník str. 1 Titulní strana (mip) MÚ Česká Lípa Česká Lípa Stabilizovat situaci městské policie v České Lípě a mezilidské vztahy chce její nový velitel Vladimír Jeník. Zastupitelé v Lípě ho ve středu pověřili řízením sboru. Myslím si, že situace v České Lípě není dobrá. Až to stabilizuji, tak strážníci budou určitě vidět víc v ulicích, řekl včera nový ředitel novinářům. Na druhou stranu oni nejsou vidět ne proto, že by se někde zašívali, ale proto, že na množství úkolů, které máme, je jejich počet nedostatečný. Podle starostky České Lípy Romany Žatecké dojde opět ke změně okrsků tak, aby strážníci zvládli svoji práci i v počtu,v jakém nyní jsou. Teďna zvýšení počtu strážníků už v tuto chvíli nemáme peníze, řekla starostka. Foto popis Region Severní Čechy Rodina ze Stráže se rozhodla pomoci ženám v nouzi Českolipský deník str. 1 Titulní strana (ph) MÚ Česká Lípa Česká Lípa Takové malé zářijové vánoce měly tento týden klientky Domu rychlé pomoci pro matky s dětmi v České Lípě. Nadílku v podobě osmnácti krabic plných oblečení, obuvi nebo hraček sem v úterý dovezla rodina Jitky Chladné ze Stráže pod Ralskem, která z vlastní iniciativy uspořádala sbírku pro ty, kteří se ocitli v těžké životní situaci. Sama jsem si před lety prožila něco podobného a proto se snažím pomáhat, říká iniciátorka sbírky. Jednu sbírku jsem pořádala před několika lety v Liberci a měla úspěch, tak jsem se rozhodla akci zopakovat. Oslovila jsem své známé, hračkami přispěly i mé děti. Dohromady se zapojilo jedenáct lidí, dodává Jitka Chladná, která se věnuje také canisterapii. V českolipském Domě rychlé pomoci si dary rozdělí čtyři rodiny, které tu v současné době bydlí. Podobných aktivit, jako je tato sbírka, si velmi ceníme a děkujeme za ně, podotýká ředitelka českolipských Sociálních služeb Helena Holanová. NEWTON Media, a.s\n6 V domě nyní žijí tři maminky a jeden tatínek s dětmi. Služby pobytového zařízení mohou využívat rok. Klientům tu pomáhají se vším,co patří k běžnému chodu domácnosti i k výchově a péči o děti. Jsme nápomocni také při vyřizování sociálních dávek, alimentů a podobě. Naší snahou je, aby si klienti do roka, než musí dům opustit, našli vlastní bydlení a byli schopni samostatně fungovat v běžném životě, což se nám úspěšně daří, doplnila sociální pracovnice azylového zařízení Eva Chudějová. Foto popis OSMNÁCT KRABIC a jeden velký plyšák. S touto nadílkou dorazila v úterý do azylového domu v České Lípě Jitka Chladná ze Stráže pod Ralskem, která pro ženy v nouzi uspořádala už druhou sbírku. Foto autor Foto: Deník/ph Region Severní Čechy Výše pokut za tábory byla nižší než loni Českolipský deník str. 3 Českolipsko (čtk) MÚ Česká Lípa Liberecký kraj Při kontrolách dětských táborů a podobných akcí v Libereckém kraji uložili letos hygienici 15 pokut dohromady za 8800 korun. Prohřešky byly menší než loni, kdy udělili devět pokut za 9700 korun. Stejně jako loni nebyl letos žádný dětský tábor zakázán a zjištěn byl jeden neohlášený na Českolipsku. Průběh letošní letní dětské rekreace hodnotíme jako klidný. Nebyly hlášeny žádné mimořádné události, uvedla mluvčí Krajské hygienické stanice v Liberci Zuzana Balašová. Oproti minulým sezonám bylo méně přisátých klíšťat, naopak se činily vosy. Děti byly minimálně nemocné. Jednalo se zejména o úrazy při sportu, v horkých dnech o bolesti hlavy, břicha a jednorázové zvracení, průjem, které vždy druhý den odezněly, uvedla Balašová. V Libereckém kraji se letos konalo 192 letních dětských táborů s podobných akcí s 270 běhy,na nichž se rekreovalo dětí. Toje o zhruba dětí více než loni. Hygienici zkontrolovali 97 táborů a 17 jiných podobných akcí. Region Severní Čechy ČRo Radiožurnál Část syrských uprchlíků opustila tábor v Bělé pod Bezdězem ČRo Radiožurnál str. 3 18:00 Zprávy MÚ Česká Lípa Tereza TOMÁŠKOVÁ, moderátorka A část syrských uprchlíků opustila i tábor v Bělé pod Bezdězem. Od policie mají dokumenty, které jim umožňují a také nařizují opustit republiku. Skupina migrantů nastoupila do vlaku a směřuje do Děčína. A ve vlaku je i reportér Lubomír Smatana. Lubomír SMATANA, redaktor Před malou chvílí uprchlíci přestoupili v České Lípě do dalšího vlaku, který je veze do Děčína. Ta skupinka s sebou nemá skoro žádné věci, pár tašek, ve kterých je voda. Právě posvačili nebo povečeřeli spíše chipsy. Ta cesta ze Sýrie sem trvala dvě měsíce a už se těší, až dojedou do Německa, kde mají své příbuzné. Na hranici by to pro ně neměl být žádný problém. Mají příslušné dokumenty. Jak to dopadne na hranici, to teprve uvidíme. Z České Lípy Lubomír Smatana, Radiožurnál. NEWTON Media, a.s\n7 ČRo Sever Obyvatelé Nového Boru na Českolipsku si mohou informace z městského úřadu nechat zdarma posílat SMS zprávou ČRo Sever str. 3 17:00 Události regionu - Ústecký kraj MÚ Česká Lípa Jana MORAVCOVÁ, moderátorka Obyvatelé Nového Boru na Českolipsku si mohou informace z městského úřadu nechat zdarma posílat SMS zprávou. Výhodou je dostupnost informací kdekoliv. Tomáš MAŘAS, redaktor Je to výhoda nejen pro špatně pohyblivé seniory, ale i pro ty, kteří tráví většinu dne mimo město. Systém je využitelný i pro informování občanů v případě hrozby nebo vzniku mimořádné události. Zájemci o službu mohou zaslat pouze textovou zprávu v příslušném tvaru ze svého mobilního telefonu, aby se ke službě přihlásili. Stejným způsobem můžou případně službu zrušit. Z Nového Boru Tomáš Mařas, Český rozhlas. Haló noviny Shromáždění v Holanech Haló noviny str. 11 Píšete nám Miloslava HUDAKOVÁ MÚ Česká Lípa OV KSČM v České Lípě společně s Klubem českého pohraničí, krajskými zastupiteli za KSČM a Levicovým klubem žen v Zákupech uspořádali vzpomínkové shromáždění v městysu Holany na Českolipsku k 77. výročí položení základního kamene ozdravovny pro děti. Ten den v roce 1938 se sešlo Čechů a Němců při příležitosti této události. Pořadateli byla spotřební družstva Včela a Vorwärts. Byla to poslední velká společná akce Čechů a Němců na obranu republiky před fašismem. Na shromáždění promluvil Bohumír Šmeral a jeho proslov měl velký ohlas. Českolipští komunisté i občané nezapomínají na tento významný den a položením květů na základní kámen uctívají význam této události. S krátkým projevem vystoupil bývalý europoslanec Jaromír Kohlíček, který zdůraznil význam této události pro dnešní dobu, pro nutnost solidarity mezi lidmi. Připomněl, že po šesti letech a jednom dnu vypuklo Slovenské národní povstání, kde proti společnému nepříteli bojovali bojovníci z mnoha národů. Jeho vystoupení doplnil místopředseda klubu pohraničí Zbyněk Cincibus. Foto autor FOTO - Václav VĚTROVEC O autorovi Miloslava HUDAKOVÁ, místopředsedkyně OV KSČM Česká Lípa Krajské noviny Kraje investují rekordní sumy do oprav škol Krajské noviny str. 1 Titulní strana Filip Appl MÚ Česká Lípa Prázdniny se pomalu chýlí ke konci a s nimi vrcholí každoroční stavební práce na školách a diskuse o změnách, které základní a střední školy od září čekají. A i v letošním roce se dočkáme zateplování škol, pořizování nového vybavení a rozšiřování prostor. Bude to také skutečně ostrý start pro novou ministryni školství Kateřinu Valachovou, která v červnu vystřídala Marcela Chládka. NEWTON Media, a.s\n8 Udělat z ministerstva školství ministerstvo budoucnosti. S takovou vizí vstupovala v červnu do vlády nová ministryně Kateřina Valachová. Prozatím na to neměla příliš času a v souvislosti s blížícím se školním rokem se tak spíše než o její práci hovoří hlavně o investicích do oprav a modernizací jednotlivých škol. Investicích, které jsou každoročním prázdninovým evergreenem a nutností pro to, aby budovy základních a středních škol nezastarávaly a držely krok s dobou. Kraje a města se při těchto investicích mohou opřít o dotační programy Evropské unie. Pomáhají regionální operační programy i OP Životní prostředí, ze kterého se na letošní akce podařilo mnohým regionům získat rekordní prostředky. Nejde ale jen o čerpání evropských peněz. S financováním projektů pomáhají i přebytky z loňského roku. Například v Jihomoravském kraji je to okolo 230 milionů korun, což je dvojnásobek než v minulých letech. Peníze si rozdělí celkem osmnáct středních škol. Poskytneme je na topení pro školu v brněnské Jaselské ulici, ale také na školy v Boskovicích, Znojmě nebo na Hodonínsku, uvedl náměstek hejtmana Stanislav Juránek. Čilý stavební ruch panuje v průběhu prázdnin i na Vysočině, kde je k dispozici skoro 300 milionů, nebo v Pardubickém kraji. Zde řada středních škol úspěšně využívá dotace z Operačního programu Životní prostředí a zatepluje, opravuje střechy nebo vyměňuje okna. Celkem jde o projekty za 180 milionů korun. (pokračování na straně 2) Kraje investují rekordní sumy do oprav škol (pokračování ze strany 1) A to není zdaleka vše. Z krajského rozpočtu jde letos na investice, opravy a údržbu našich škol přibližně 105 milionů korun. Navíc se dokončuje pět projektů z ROP v celkové hodnotě přes 89 milionů korun, přiblížil konkrétní kalkulace hejtman Martin Netolický s tím, že celkově se na krajských středních školách staví za 374 milionů. Peníze pomáhají třeba na VOŠ a SŠ technická v České Třebové, na SPŠ v Chrudimi nebo gymnáziu v Dašické ulici v Pardubicích. Pozadu samozřejmě nezůstávají ani další regiony. V tom Karlovarském se největší změny odehrají na Integrované střední škole v Chebu. Realizují se tam projekty za 65 milionů korun. A nejde jen o rekonstrukci budovy. Studenti a učitelé se dočkají také modernějších strojů a vybavení školních dílen. MATEŘSKÉ ŠKOLY PROKOUKNOU Ovšem v některých regionech nemůže být o investičních rekordech ani řeč. Například ve Středočeském kraji je letos počet projektů na středních školách podstatně nižší. Většina škol na Kutnohorsku pro letošní rok žádala o provedení pouze drobných oprav, které jsou hrazeny z prostředků krajského odboru školství. Stály přibližně 4 miliony korun, prohlásila tisková mluvčí kraje Nicole Mertinová. Vybočuje z toho pouze oprava střechy Gymnázia Jiřího Ortena v Kutné Hoře za 5,4 milionu korun. Peníze ovšem neposílají svým zařízením jen kraje. Stovky milionů korun po celé zemi jdou také do základních a mateřských škol, které zřizují jednotlivá města. Žáci se mohou těšit na nově vybavené a vymalované třídy nebo na kvalitnější vybavení. Třeba ZŠ Na Pohoří ve Zruči nad Sázavou bude úplně jiná. Kromě stavebních úprav se totiž připravuje na projekt Škola s hvězdičkou, díky kterému budou na škole pracovat noví odborníci a navštěvovat ji bude i rodilý mluvčí. Sousední Vysočina také nespí. Například v Třebíči se pracuje hned na pěti mateřských školách. A desítky projektů hlásí i všechny ostatní regiony a města. Například Česká Lípa v Libereckém kraji investuje díky evropským dotacím 45 milionů korun. Největší akcí je zateplení čtyř budov, základní školy Slovanka a mateřských školek Sovička, Šikulka a Roháče z Dubé za 37,6 milionu korun, upřesnila mluvčí města Kristýna Brožová. Řada projektů se jako obvykle nestihne dokončit do začátku školního roku. Studenti tak mnohdy musí počítat s omezeními nebo se stěhováním v průběhu podzimních měsíců. To je i případ oprav historické budovy na Pospíšilově třídě v Hradci Králové, kam se zřejmě v říjnu přestěhuje místní obchodní akademie. Na opravě bývalého Ústavu hluchoněmých se pracuje dle harmonogramu, který byl vzhledem k dodatečným restaurátorským pracím prodloužen z původního termínu konce září na konec října 2015, říká hejtman Královéhradeckého kraje Lubomír Franc s tím, že projekt bude stát přes 70 milionů korun. HROZÍ NEDOSTATEK UČITELŮ? Září přinese také některé významné změny, které zasáhnou do života všech učitelů i školáků. Tak především se na některých školách mírně obmění učitelské sestavy. Někteří kantoři si totiž nedoplnili vzdělání podle požadavků ministerstva školství a ze svých míst tak museli odejít. Nicméně oproti původním odhadům, že může jít až o několik tisíc učitelů, to ve výsledku byly desítky až stovky. Většina z nekvalifikovaných učitelů se totiž rozhodla si své vzdělání doplnit, ty zbylé ředitelé často propustili už v průběhu minulého školního roku. Většina krajů tak hlásí: učitelů je v podstatě dostatek, problémy se týkají jen konrétních specializací. Například v Libereckém kraji chybí němčináři, v některých jiných regionech zase učitelé fyziky. Letos nás tak zásadní problémy nečekají, výhled do budoucnosti už je ale prý horší. Před pár měsíci vydala Evropská komise zprávu, ze které vyplývá, že počet studentů připadajících na jednoho učitele se bude zvyšovat. Můžou za to hlavně nízké platy. I když byly platy NEWTON Media, a.s\n9 státních zaměstnanců pro rok 2015 zvýšeny o 3,5 procenta, platy učitelů stále nejsou dostatečně vysoké, aby mohly konkurovat průměrným mzdám v jiných povoláních vyžadujících podobnou úroveň vzdělání, uvádí EK ve své zprávě. Co naopak český vzdělávací systém trápí, je každoroční praxe škol, které zaměstnávají učitele vždy pouze na deset měsíců a o letních prázdninách je tak posílají na úřady práce. V červenci jsme zaznamenali očekávaný sezónní výkyv. Za mírným nárůstem nezaměstnanosti stojí především každoročně se opakující příchod části pedagogů a dalších pracovníků ve školství do evidence ÚP ČR, uvádí Kateřina Sadílková z Úřadu práce ČR. Podle dostupných údajů se v červenci na úřady práce zapsaly téměř čtyři tisíce učitelů, což je skoro o 800 více než loni. Jen minimum z nich přitom skutečně hledá práci, většina v září do školy zase nastoupí. Ministryně školství tuto praxi označila za obcházení zákona, které v žádném případě nehodlá tolerovat. Připravuje proto novelu zákona, která by tomu mohla už v příštím roce bránit. ZMIZÍ AUTOMATY NA SLADKÉ? Ministryně bude mít mnoho práce i s dalšími problémy. Mezi ty nejpalčivější patří nepochybně nezájem o technické vzdělávání. Letos nás totiž s velkou pravděpodobností čeká další pokles počtu studentů a žáků škol zaměřených na technické obory. Kraje proti tomu bojují finanční podporou nejpotřebnějších oborů a nejrůznějšími formami propagace. Jenže prozatím spíše marně. Zatímco v loňském roce se zájem o technické a řemeslné obory zvýšil, letos je to bída. Na rozdíl od gymnázií a mnohých obchodních škol, které už jsou často plné, technické střední školy leckde vypisují už páté kolo příjímacích řízení. Podle ministerstva školství je klíčem popularizace konkrétních oborů a větší spolupráce s firmami. Toho bychom se mohli dočkat už v letošním roce. Budu usilovat o podporu kvalitního technického vzdělávání i dalších oblastí vzdělávání významných i pro uplatnění na trhu práce. Podpořím i intenzivnější spolupráci firem a škol a principy duálního vzdělávání, hovořila nedávno o svých prioritách s představiteli Svazu průmyslu a dopravy ČR Kateřina Valachová. Ministerstvo se musí věnovat i některým nedodělkům, které naplánoval exministr Chládek. Například rušení automatů se sladkostmi, ve kterých si děti kupují sladké limonády, chipsy a další nezdravé věci. Pokud čekáte, že v září, tak jak to bylo naplánováno, už na tyto automaty ve školních chodbách nenarazíte, jste na omylu. Úředníci totiž stále ještě nezpracovali novou vyhlášku, která by měla sladkosti nahradit prodejem čerstvého ovoce a zeleniny. Vše prý brzdí pomalá spolupráce mezi ministerstvem zdravotnictví a ministerstvem školství. Podle vedoucí tiskového oddělení ministerstva školství Jitky Ježkové prý ani není jasné, kdy bude vyhláška hotová. V tomto směru tedy stále nejsme dál než sousední Slovensko. Tam podobnou vyhlášku nedávno stáhli kvůli protestům provozovatelů školních bufetů. Foto popis Nejen ty střední, ale i základní a mateřské školy procházejí v letních měsících rekonstrukcemi. I letos na ně jdou stovky milionů korun. Foto autor zdroj: breclav.eu TÉMA Nekvalifikovaných kantorů je méně než 10 % Krajské noviny str. 11 Liberecký kraj Lukáš Zitka MÚ Česká Lípa Liberecký kraj funguje jako zřizovatel u škol a školských zařízení. Stejně jako v jiných regionech Česka se opravy a změny na školách odehrávají v období letních prázdnin. V současnosti dokončují několik projektů na snížení energetické náročnosti objektů škol. Všechny tyto opravy by se měly stihnout do začátku nového školního roku. Do zateplených objektů se tak v září vrátí žáci Gymnázia v České Lípě (investice ve výši 18,5 milionu korun), Střední školy hospodářské a lesnické ve Frýdlantu (investice ve výši 16,5 milionu korun) či Střední školy gastronomie a služeb v Liberci (investice ve výši 39 milionů korun). V posledním případě se jedná jak o zateplení centra pro praktické vyučování, tak pavilonů pro teoretickou výuku. Nové prostory bude také mít Pedagogickopsychologická poradna Jablonec nad Nisou, která od září zahájí svou činnost v rekonstruovaných prostorách Domova mládeže Střední školy řemesel a služeb Jablonec nad Nisou ve Smetanově ulici, uvedla radní pro řízení resortu školství, mládeže, tělovýchovy, sportu a zaměstnanosti Alena Losová. Z dalších investičních akcí v oblasti školství v regionu bude dokončena rekonstrukce suterénu a stavebnědispoziční uspořádání prvního patra na Gymnáziu a Střední odborné škole v Jilemnici za 21 milion korun, rekonstrukce topného systému na Domově mládeže Střední školy v Lomnici nad Popelkou za jeden a půl milionu korun a oprava rozvodů a stavební úpravy na Domově mládeže Integrované stření školy Vysoké nad Jizerou. NEWTON Media, a.s\n10 Energetickou náročnost objektu snížili během prázdnin i na Střední škole hospodářské a lesnické ve Frýdlantu. Už máme hotovo. Všechny práce vyšly na necelých 17 milionů korun, řekla ředitelka školy Alena Dvořáková. O prázdninách nebyl klid ani v Domově mládeže VOŠ sklářské a SŠ Nový Bor, v přírodovědné laboratoři na Střední zdravotnické škole Turnov, na Gymnáziu Dr. Antona Randy Jablonec nad Nisou se dočkala opravené střechy budova tělocvičny. Rekonstrukcí prošly i sklářské pece na Střední uměleckoprůmyslové škole sklářské Železný Brod. Celkem vše vyšlo na částku pohybující se okolo šesti milionů korun. S NEKVALIFIKOVANOSTÍ PROBLÉM NENÍ Nekvalifikovaných pedagogů prý nyní na školách v kraji již moc není. Problém to byl především v loňském roce, před nabytím účinnosti novely zákona o pedagogických pracovnících. Samozřejmě, že nekvalifikovaní pedagogové na školách působili a případně i dosud působí, ovšem v souladu se zákonem o pedagogických pracovnících. Aktuální evidenci nemáme, na počátku tohoto školního roku podíl nekvalifikovaných činil méně než 10 %, údaje o změnách vynucených novelou zákona budeme mít k dispozici v polovině října po odevzdání výkazů jednotlivých škol, řekla Krajským novinám Dvořáková. Liberecký kraj také v současnosti vede jednání o změně zřizovatelských kompetencí v případě některých základních škol praktických tak, aby jejími zřizovateli byly jednotlivé obce. Takové změny se však nedotknou přímo žáků, jde pouze o narovnání podmínek v celém kraji. Lednová reforma zákona o pedagogických pracovnících ředitelku Střední školy hospodářské a lesnické ve Frýdlantu nezaskočila. Žádné velké personální problémy řešit nemusela. Počítali jsme s tím dopředu, takže v době, kdy novela vyšla, jsme řešili pouze dva učitele. Ti si v současnosti vzdělání doplňují, uzavřela ředitelka Alena Dvořáková. Foto popis Na Střední škole hospodářské a lesnické ve Frýdlantu už dělníci skončili. Foto autor zdroj: SŠHL Frýdlant Liberecký deník Památky otevřou i nepřístupné prostory. Zdarma Liberecký deník str. 2 Liberecko IVETA PODEŠVOVÁ MÚ Česká Lípa Ke Dnům evropského dědictví se letos v Libereckém kraji připojí přes 75 památek. Některé se lidem otevřou už o tomto víkendu Liberecký kraj Nenechte si ujít jedinečnou příležitost prozkoumat nejzajímavější architektonické, církevní i technické památky v Libereckém kraji. Do většiny z nich budete moci ve Dnech evropského dědictví, které se konají od 5. do 13. září, nahlédnout zdarma. Jako první se v Libereckém kraji tuto sobotu otevřou státní hrady a zámky, Městské muzeum ve Frýdlantu nebo Kostel Narození Panny Marie v Jablonném v Podještědí. O týden později památky zpřístupní Liberec, Jablonec nad Nisou, Česká Lípa, Dubá či Jilemnice. Železný Brod své poklady odhalí v sobotu 19. září. Dny evropského dědictví jsou významnou celoevropskou kulturní, společenskou a výchovnou akcí. Tématem letošního 25. ročníku, který oficiálně odstartuje v Českém Krumlově, jsou Památky znovuzrozené. Po celé zemi se v tomto duchu otevře víc než tisíc staveb místního i světového významu. Zámek i kino V Libereckém kraji mohou návštěvníci zavítat do více než 75 různých objektů. Přes 20 se jich otevře přímo v Liberci. Všem zájemcům bude zpřístupněn liberecký zámek, připravena je i přednáška o slavném šlechtickém rodu Redernů, který je s výstavbou zámku spjat. Velký zájem bude jistě o Kavárnu Pošta nebo o bývalý kryt CO, kde jsme po loňských zkušenostech razantně navýšili počet prohlídek, říká Pavel Chmelík z libereckého magistrátu. V Jablonci nad Nisou se v sobotu 12. září otevře osmnáct objektů. Vůbec poprvé během Dnů evropského dědictví mohou lidé navštívit kostel Nejsvětější Trojice, kapličku sv. Anny a zákulisí kina Radnice a Junior. Pro velký zájem bude i letos zpřístupněna Schneiderova vila se zahradou, jež loni navštívily čtyři stovky lidí. Na programu je i exhibiční ražba, historický autobus a rodinná poznávací trasa. V řemeslném stylu se ponesou Dny evropského dědictví na Vodním hradu Lipý v České Lípě. Lidé se mohou těšit na prohlídky zdarma, divadelní představení či ukázku zpracování vlny. Formou workshopů a NEWTON Media, a.s\n11 přednášek připomeneme řemesla spojená s naším regionem, kde se vyráběla keramika, vařilo pivo a hlavně barvily a potiskovaly látky, říká starostka České Lípy Romana Žatecká. Dny evropského dědictví Zpřístupňují co nejvíce zajímavých a výjimečných památek, budov, objektů i prostor, včetně těch, které jsou jinak zčásti nebo celé nepřístupné. Otevírají dveře soukromých i veřejných budov (radnice, budovy soudů, školy, kanceláře, obytné domy). Od roku 1991 se konají pod záštitou Rady Evropy. K jejich myšlenkám se hlásí 48 zemí, které podepsaly Evropskou kulturní konvenci. Od roku 1999 mají celoevropské téma Evropa společné dědictví. Účastnické země si ale volí vlastní národní téma. Od roku 1998 akci v Česku organizuje Sdružení historických sídel Čech, Moravy a Slezska. JABLONEC NAD NISOU Kino Radnice a Kino Junior Kdy: 12. září Vstup: zdarma Kino Radnice si připravilo komentované prohlídky, ukázkovou projekci a prohlídku promítací kabiny. Zájemci se mohou zúčastnit od 10 do hodin. Až do 14 hodin bude probíhat kreativní dílna, kde si můžete vyrobit památeční kartičky s filmovým políčkem. V Kině Junior se zase můžete těšit na filmové projekce. DOKSY Státní hrad Bezděz Kdy: září, od 9 hodin Vstup: 70 Kč, snížené 45 Kč O prvním víkendu v září se návštěvníci hradu Bezděz dostanou i do míst, která jsou běžně zapovězena. Budou mít možnost projít se po ochozu královské kaple. V 11.00, a hodin své dovednosti na druhém nádvoří divákům předvedou šermíři ze skupiny Askalon. V sobotu všechny zase potěší recesistický výstup na hrad na lyžích, který z vesnice povede Jára Cimrman. DUBÁ Sušárna chmele Kdy: 12. září od 10 do hodin Vstup: zdarma Běžně nepřístupná sušárna chmele ze 70. let 19. stol. se dvěma tvarově neobvyklými sušícími věžemi je zapsanou kulturní památkou. Věže jsou svým kruhovým tvarem a kopulovitým zastřešením v Čechách velmi neobvyklé. Objekt je v téměř původním stavu, je cennou technickou památkou. Ve Dnech evropského dědictví ožije vystoupením dubského sboru, přednáškou o drobných na Dubsku nebo posezením při hudbě. ČESKÁ LÍPA Vlastivědné muzeum a galerie Kdy: 11. až 13. září Vstup: zdarma Dny evropského dědictví budou zahájeny v pátek 11. září v 18 hodin, kdy bude veřejnosti slavnostně předán nově zrekonstruovaný klášterní areál. O víkendu se návštěvníci Galerie Jídelna mohou těšit na tvůrčí dílnu s názvem Muzeum má novou střechu, která zábavným způsobem upozorní na rozsáhlou rekonstrukci střechy bývalého kláštera probíhající od roku Nebude chybět výstava o dějinách kláštera a po setmění velkoplošná projekce o znovuzrození klášterního areálu. Stálé expozice i krátkodobé výstavy v muzeu si po celý víkend budete moci prohlédnout zdarma. LIBEREC Liberecký zámek Kdy: 12. září od 9 do 17 hodin Vstup: zdarma Jedinečná šance spatřit interiéry běžně nepřístupného zámku, věž i zámeckou kapli, která prý jeho nejimpozantnější místností. Exkluzivní komentované prohlídky povede Milan NEWTON Media, a.s\n12 Svoboda, historik působící na Technické univerzitě v Liberci. Individuální prohlídky jsou také možné. Stavbu zámku zahájil rod Redernů v roce KAMENICKÝ ŠENOV Sklářské muzeum Kdy: 12. a 13. září od 10 do 17 hodin Vstup: zdarma Kromě stálé expozice muzea mají návštěvníci šanci naposledy zhlédnout výstavu ke 110. výročí sklárny Jílek, druhé nejstarší sklárny v Kamenickém Šenově. Je věnována průřezu produkce sklárny od roku 1905 do současnosti. K nejzajímavějším exponátům náleží výrobky z experimentů s barvením skla oxidy vzácných zemin, realizované v Kamenickém Šenově po vzoru karlovarské sklárny Moser v letech Kromě předmětů ze sbírky Sklářského muzea Kamenický Šenov a Uměleckoprůmyslového muzea Praha představí také unikátní exponáty ze soukromých sbírek, doplněných ukázkou sklářského nářadí a forem. Foto popis Region Severní Čechy Publikováno Liberecký deník; Liberecko; 02 Publikováno Jablonecký deník; Jablonecko; 02 Publikováno Českolipský deník; Českolipsko; 02 ID d0c1636d-0c2f-49e1-8fe0-7b5373c17eff Mladá fronta DNES Dožínky jsou velkou slavností ke konci žní Mladá fronta DNES str. 52 Příloha - Dožínky MÚ Česká Lípa Po 13 letech se vrací dožínková slavnost na severu Čech do Frýdlantu. Víte, proč se Liberecký kraj vrátil k této tradici? Dožínky bývaly od pradávna slavností, při níž hospodáři děkovali za bohatost úrody a dobrý zemědělský rok. V minulosti stávaly statky v každé vesnici a hospodařily i celé rodiny. Dnes je to jev spíše výjimečný, ale přesto se lidé k tradicím vrací a přibývá zemědělců i zájemců, kteří dávají přednost produktům vypěstovaným či vyrobeným ve svém domově a regionu. Vrací se i dožínkové slavnosti Rituál Dožínky jsou slavností pořádanou k ukončení žní, která u nás mívala i náboženský charakter. Poprvé je zřejmě začali oslavovat Slované, kteří byli rolnickým národem. K dožínkám tradičně patří snop odvezený z pole či dožínkový věnec uvitý z klasů obilí a lučních květů, který si hospodář schovával na statku nejméně do Vánoc poté, co mu jej donesla z pole mladá žnečka. Slavností se děkuje za sklizeň, ale také se v rámci rituálů dříve obětovala část úrody. Dožínky také byly jakýmsi předělem, odkdy se mohlo začít nové úrody využívat k obživě. Slavnosti ovlivnila propaganda Dožínkové slavnosti bohužel negativně zneužila nejprve nacistická a pak komunistická propaganda. V Německu byl pohanský svátek dožínek od roku 1934 státním svátkem a v komunistickém Československu se později zařadil mezi oblíbené socialistické slavnosti. Od roku 1948 se dožínkami oslavovala záslužná lidská práce a pořádala je zejména jednotná zemědělská družstva a kraje. V následujících letech se dožínkové slavnosti dostaly do pozadí zájmu, ale později opět začali lidé sklizeň jejich prostřednictvím oslavovat. Liberecký kraj je poprvé uspořádal v roce *** Fakta NEWTON Media, a.s\n13 Harmonogram krajských dožínek 2002 Frýdlant 2003 Semily 2004 Liberec 2005 Česká Lípa 2006 Tanvald 2007 Jilemnice 2008 Sychrov 2009 Doksy 2010 zrušeny kvůli povodním 2011 Smržovka 2012 Bílý Kostel 2013 Brniště 2014 Semily Foto popis Průvod Součástí dožínkových slavností jsou i průvody. Tradičně k nim patří snopy z pole či dožínkový věnec. Foto autor Foto: Archiv Regionální mutace Mladá fronta DNES - liberecký kraj NEJ známější značky kraje Mladá fronta DNES str. 15 Kraj Liberecký Jana Pšeničková MÚ Česká Lípa Další díl seriálu MF DNES se zabývá nejznámějšími značkami kraje. Byla jich celá řada, od textilních až po automobilové. Některé z nich přežily, jiné už jen na svou slávu vzpomínají. LIBERECKÝ KRAJ V minulosti znal jejich jména celý svět. A sláva některých z nich trvá dodnes. Jen málokdo neměl doma koberec z Kovralu, nářadí z Narexu, šperk z Jablonce, látky z Textilany. Nejznámější značky proslavily Liberecký kraj daleko za jeho hranici. NEJ Nejznámější látky Textilana obléká moderního člověka. Kdo by neznal heslo, které bylo napsáno na zdi továrny v Liberci. Vybudovaná byla na místě bývalé hraběcí Clam-Gallasovské manufaktury z roku 1806, v tzv. Josefinině údolí. V roce 1828 ji za přispění bratra Franze koupil Johann Liebieg starší a již o rok později se v ní rozjela výroba. Původní objekty manufaktury, přestavěné v roce 1846, sloužily následně jako správní budovy. Postupně se Textilana rozrostla v největší tovární komplex ve městě, předla se tu příze a bylo tu obchodní i návrhářské oddělení. Žádané byly i vlněné šátky. V roce 1948 se z Liebiegových závodů stala Textilana, která se přeměnila na národní podnik, po revoluci pak na akciovou společnost. V dobách svého vrcholu měla Textilana ve svých závodech kolem 6000 zaměstnanců. Výrobky z Liberce se vyvážely téměř do celého světa, do více než čtyřiceti zemí. Nábytkové a dekorační látky, ale i úplety odebírali zákazníci například v USA, Německu, Austrálii, ve Spojených arabských emirátech či v Kanadě. Po roce 1996 ale začala výroba upadat a 5. listopadu 2001 prohlásil Krajský soud v Ústí nad Labem konkurs na majetek obchodní společnosti Textilana. A i když byla snaha výrobu zachovat, nepodařilo se. V roce 2005 se dokončila demolice továrny, odstřelen byl i historický komín. Na jejím místě mělo vyrůst obchodní a zábavní centrum Hollandia s hypermarketem, obchody či multikinem. Z projektu ale nakonec sešlo. Nyní areálem projíždí tramvaj. NEJ Nejznámější nářadí Před více než sedmdesáti lety se začala psát historie nářadí Narex v České Lípě. V roce 1943 vyšla poprvé z výrobní linky společnosti SIEMENS první celokovová vrtačka. Po skončení války pak připadla firma pod národní správu a ministerstvo průmyslu tehdy určilo výrobní program: elektrické ruční vrtačky, šroubováky, brusky, leštičky, NEWTON Media, a.s\n14 nůžky, vysavače a leštiče parket. V roce 1946 se stala součástí podniku Elektro-Praga a o rok později přešla pod národní podnik ČKD Praha. A už se také nezabývá pouze výrobou nářadí, k zákazníkům míří i zubařské brusky a kompresory. Firma prošla reorganizací a v roce 1961 přechází továrna do národního podniku Nářadí Praha, později Narex, kde začíná výroba oblíbených souprav Combi Narex. Byl to takový modrý papírový kufřík. Mít příklepovou Narexku v panelákovém bytě byla prostě nutnost. Bez ní nebyla žádná manželka uspokojená, protože byste jí nemohli přidělat poličku. Pamatuji si, že si ji lidé mezi sebou v paneláku půjčovali. Byla to kvalitní věc, která fungovala dlouhá léta, já sám jsem Narexku zdědil po svém dědovi, vzpomíná Oto Bartoš z Jablonce nad Nisou. V roce 1983 se začíná v Chelčického ulici, dnešním sídle firmy Narex, stavět nový závod. A o osm let později se stává národní podnik akciovou společností. Odkoupením většiny akcií se v roce 1993 stává majoritním spoluvlastníkem firma Festo Tooltechnic. Dnes už zboží nenese značku Narex, ale Narex Professional a profesionální nářadí pak PROTOOL. Nová řada se odlišuje také barevně, převládá kombinace černé barvy s oranžovými doplňky. Mateřská firma Festo se mění v holding s názvem TTS Tooltechnic Systems AG. NEJ Nejznámější šperky Jabloneckou bižuterii zná bez nadsázky celý svět. Její historie sahá až na začátek osmnáctého století. Zákazníky si získala hlavně svou pestrou nabídkou, nikde jinde se totiž nevyráběly všechny typy bižuterie jako právě v Jablonci nad Nisou. Právě ta různorodost, materiály i provedení bylo pro jabloneckou bitužerii typické. Byla schopna reagovat na požadavky zákazníků, vyráběla pro všechny věkové kategorie, přizpůsobovala se vkusu, zmínila Milada Valečková, ředitelka Muzea skla a bižuterie v Jablonci nad Nisou. Ve výrobě a obchodu našlo práci desetitisíce lidí. A kraji se tak díky jeho prosperitě začalo přezdívat rakouská Kalifornie. Na vrcholu se ocitl zdejší průmysl v roce 1921, tehdy totiž vyvezlo celkem 667 jabloneckých podnikatelů do světa bižuterii a sklo za 2,2 miliardy korun. V první polovině 20. let tvořil jablonecký vývoz až 8 procent exportu celého Československa. Po druhé světové válce už dokázalo svou činnost obnovit zhruba jen čtvrtina firem, většina z nich spadla pod národní správu. Když v roce 1948 došlo ke znárodnění, vznikl Skloexport, z něhož se o čtyři roky později vyčlenil Jablonex. Bižuterii znárodnění ublížilo, začala se orientovat na východní trhy, zatímco ty západní začala obsazovat konkurence. Už se tam nikdy nedostala na takový vrchol jako v minulosti, doplnila ředitelka. V roce 1989 začal proces privatizace v jehož průběhu vzniklo několik velkých firem, například Preciosa, Železnobrodské sklo, Ornela. V roce 2005 pak vznikl z velkých firem Jablonex Group, který však vydržel pouze do roku Velký vliv na to měla i čínská a indická konkurence. V současné době je situace stabilizovaná, je tu řada malých firem, které se soustředí na okruh svých zákazníků různě po světě, podotkla Milada Valečková. Lidé se k bižuterii i přes krizi a levné dovozy z asijských zemí vracejí, oceňují hlavně originalitu, kvalitu i módnost. NEJ Nejznámější auta Nejen bižuterie a textil ovládaly Liberecký kraj. Známou značkou byl také LIAZ. Navazoval na výrobu automobilky Reichenberger Automobilfabrik (RAF), která fungovala od roku 1907 a vyráběla jak osobní automobily, tak i nákladní auta nebo autobusy. V roce 1913 ji koupila mladoboleslavská firma Laurin & Klement, která se o dvanáct let později spojila se Škodou Plzeň. Samotný národní podnik Liberecké automobilové závody LIAZ byl založen 1. ledna 1951 a tvořily ho závody v Rýnovicích, Mnichově Hradišti a Liberci. V průběhu dalších let se koncern úspěšně rozvíjel, zvyšoval jak počet zaměstnanců, tak i produkci, v roce 1975 měl 11 tisíc lidí a vyrobil užitkových automobilů, jako jsou sklápěče či tahače. Časem se připojily i další závody v Mělníku, Zvolenu či v Přerově a výrobky se vyvážely do celého světa, kromě střední a východní Evropy i do Latinské Ameriky či některých arabských států. Koncem 80. let bylo v plánu, že Liaz začne vyrábět malý osobní automobil. V té době se ostatně zúčastňoval podnik svými vozy i Rallye Dakar. Po revoluci ale čekal na Liaz strmý pád. Ztratil skoro všechny zákazníky a nedařilo se mu najít nové. V roce 1992 byl podnik částečně privatizován, o tři roky později se hlavním majoritním akcionářem stala Škoda Plzeň a změnila název podniku na Škoda Liaz a.s. Záchrana ale přišla pozdě. V roce 2000 podnik odkoupil slovenský Sipox Holding, jeho záměr však skončil fiaskem a o dva roky později podnik definitivně zkrachoval. Myslím, že firmě uškodil hlavně mix různých majitelů. Kdyby měla jen jednoho, který byl měl o podnik skutečný zájem, nemuselo by to takhle skončit. Neříkám, že by nebylo těžké dostat se na evropský trh, protože je tam velká konkurence, ale ten potenciál Liaz měl, prohlásil David Fejgl, který je autorem webových stránek Liaz.cz a také fanouškem značky. V poslední době se na tradici LIAZu pokusila navázat společnost TEDOM. Ta vyrábí kogenerační jednotky a protože do nich často používala právě motory LIAZ, odkoupila motorárnu JAMOT včetně technické dokumentace a know-how výroby motorů. NEJ NEWTON Media, a.s\n15 Nejznámější kondomy Nechtěnému početí dokázaly zabránit výrobky firmy Vulkan v Hrádku nad Nisou. Je jen málo těch, kteří by neznali kondomy Primeros. Historie společnosti přitom sahá až do roku 1890, kdy továrník Hurling s partnerem Hammenem ze Saska založili Českosaskou továrnu na gumové zboží v Hrádku nad Nisou, v prostorách bývalé cihelny hraběte Clam-Gallase. Do druhé světové války změnila továrna majitele ještě dvakrát a v roce 1942 se jím stal Hans Scheibert. Pod názvem Gummiwerke Grottau tu 1200 dělníků vyrábělo gumové pásy, čluny, těsnění do ponorek a letadel a jiného vojenského materiálu. Po válce dochází k redukci zboží i zaměstnanců, nakonec vlivem konfiskací a znárodnění malých firem přechází do podniku výroba z Hradce Králové, ze Zlína či z Olomouce, a také z podniku Emil Schuran. Právě s ním přebírá firma i značku kondomů Primeros a rozjíždí novou výrobu gumových výrobků. V letech je Vulka začleněn do Českých závodů gumárenského průmyslu a získává monopol na výrobu kondomů, dětských šidítek a sosáků, balónků a hraček a rukavic pro celou východní Evropu. V roce 1990 se podnik mění na akciovou společnost, od níž se v roce 2005 oddělily dvě samostatné firmy přebírající know-how původní společnosti. Jednou z nich je VULKAN-Medical. Foto popis Slavné značky Libereckého kraje Horní snímek je z módní přehlídky světoznámé jablonecké bižuterie. Vpravo je tahač LIAZ během závodu Paříž Dakar. Fotografie vpravo dole zachyuje demolici komína po krachu liberecké Textilany. Dole uprostřed je výroba kondomů Primeros a zcela vlevo je někdejší premiér Jiří Paroubek s nástroji značky Narex. Foto autor Foto: MAFRA O autorovi Jana Pšeničková, redaktorka MF DNES Regionální mutace Mladá fronta DNES - liberecký kraj Právo Česká Lípa zvažuje odkup nemocnice Právo str. 10 Severovýchodní Čechy Jaroslav Švehla MÚ Česká Lípa Poněkud nečekaně odpověděli zastupitelé České Lípy na návrh Libereckého kraje, který nedávno čtyřicetisícovému městu nabídl majetkový vstup do českolipské nemocnice s poliklinikou. Česká Lípa na návrh kývla, ale překvapivě chce jednat i o variantě odkupu celé nemocnice. Zastupilé České Lípy ve středu večer odhlasovali tři možné varianty, jak by město mohlo získat majetkový podíl v krajské nemocnici. První možností je odkup 100 procent akcií za 100 miliónů korun, které by město zaplatilo v příštích dvou letech. Další varianta je totožná s tím rozdílem, že by se Česká Lípa zavázala navýšit základní kapitál od roku 2016 až do roku 2020 každoročně o 20 miliónů korun, které by šly přímo do nemocnice. Poslední varianta se nejvíce blíží nabídce kraje. Město by odkoupilo 45 procent akcií za 50 miliónů korun a o stejnou částku by se navýšil základní kapitál nemocnice. Je to velká výzva pro kraj. Jasně říkáme, chceme koupit sto procent a zárověň jsme garantem i toho, že další peníze jsme ochotni dát přímo do nemocnice, okomentovala jednu z variant starostka České Lípy Romana Žatecká (ČSSD), podle které v dosavadním jednání s Libereckým krajem tato možnost vůbec nezazněla. Při jednání s krajem nebylo deklarováno, že by nám mohli prodat většinu. I to chceme slyšet. Město Česká Lípa má vážný zájem o majetkový vstup do českolipské nemocnice. Chceme být silný hráč, nezajímá nás nicotný podíl za velké peníze. Chceme se podílet na řízení a rozhodování o tom, co se v nemocnici bude dít, dodala starostka České Lípy. Hejtmana Libereckého kraje Martina Půtu (Starostové pro Liberecký kraj) nabídka České Lípy překvapila. Myslím, že by to šlo proti směru, co se nyní děje s nemocnicemi ve zbytku kraje. My jsme rozhodně nečinili nabídku, ať si koupí sto procent. Budeme určitě preferovat variantu, ve které Liberecký kraj, který je i ze zákona zodpovědný za poskytování zdravotní péče na území kraje, zůstal v českolipské nemocnici akcionářem, odmítl Půta možnost, že by se Liberecký kraj zbavil majetkové účasti v jediné nemocnici na Českolipsku. Nemocnice si na přelomu roku nechala vypracovat znalecký posudek na majetek a auditorská společnost Bene factum 100 procent akcií ocenila částkou 297 miliónů korun. NEWTON Media, a.s\n16 *** Chceme být silný hráč, nezajímá nás nicotný podíl za velké peníze Romana atecká, starostka Regionální mutace Právo - severovýchodní Čechy Na Špičáku otevřou rozhlednu Právo str. 10 Severovýchodní Čechy (sve) MÚ Česká Lípa Jedinečný výhled na Českou Lípu a okolí si mohou o víkendu užít lidé, kteří v neděli 6. září od 9 do 18 hodin vyrazí na rozhlednu na Špičáku. Rozhledna slouží jako přenašeč signálu mobilních telefonů, a tak je po celý rok nepřístupná. Českolipská radnice se ale dohodla s majitelem objektu Tomislavem Procházkou, že několikrát do roka zájemce na rozhlednu pustí. Při otevření v červnu se na rozhlednu čekaly odpoledne velké fronty, doporučujeme přijít raději dopoledne, poradil mluvčí města Česká Lípa Petr Pokorný. V polovině 90. let poničenou rozhlednu město prodalo místnímu lékaři Miloslavu Čerbákovi. Od něj v roce 1997 objekt odkoupila společnost Tomislava Procházky. Opravila ho a využívá jen pro komerční účely. Regionální mutace Právo - severovýchodní Čechy Uprchlické tábory opouštějí Syřané Právo str. 3 Zpravodajství Radek Plavecký MÚ Česká Lípa Uprchlým Syřanům se plní sen. Ti, kteří řádně požádali o azyl a nejsou na českém území nelegálně, začali být včera propouštěni z uprchlických zařízení. Odpoledne tři tábory, tedy ve Vyšních Lhotách, Zastávce u Brna a Bělé pod Bezdězem, opustilo podle policie celkem asi padesát lidí, nejvíce právě z Bělé. Před 17. hodinou nastoupila skupina sedmi dospělých a šesti dětí do autobusu a ten je z tábora oploceného ostnatým drátem dovezl na místní nádraží. Tady za dohledu dvou místních policistů nastoupila celá skupina běženců do rychlíku ve směru na Českou Lípu a směřovala do Drážďan. Do Německa, chceme do Německa, opakoval jeden z mužů. Chvíli před příjezdem rychlíků ještě spekulovali, zda do Mnichova přes Prahu, do Berlína nebo do Drážďan, nakonec se rozhodli pro severní cestu. Pobrali pár tašek, lahví vody a děti a nastoupili do vlaku. V Německu nejspíš skončí jejich anabáze. Před 25 dny se vydali ze Sýrie přes Turecko do Evropy, než je zadržela česká policie a skončili v táboře v Bělé. Tady dostali povolení k pobytu na českém území na deset dní, během nichž musí republiku opustit. Neumí příliš anglicky, bylo těžké jim radit Na nádraží sice mluvili ještě o Slovensku, ale také o Švédsku a zdálo se, že jsou dost zmatení, a vzhledem k tomu, že neuměli příliš anglicky, bylo těžké jim radit. Nakonec zamávali z vlaku směřujícího do České Lípy a vydali se na další pouť. Jsme svobodní, říkali ještě muži. Malou skupinu by měli následovat další migranti. V následujících dnech propustíme přibližně 230 lidí ze Sýrie. Odvážíme je na nádraží, aby mohli odcestovat, potvrdila Právu mluvčí cizinecké policie Kateřina Rendlová. *** V následujících dnech propustíme přibližně 230 lidí ze Sýrie Kateřina Rendlová, mluvčí cizinecké policie Foto popis Mladá žena s dítětem na nádraží v Bělé pod Bezdězem. NEWTON Media, a.s\n17 Foto autor Foto PRÁVO Radek Plavecký NEWTON Media, a.s