skannet af Jesper Vang Hansen, PDF\nskannet af Jesper Vang Hansen, 2013\nDownload "skannet af Jesper Vang Hansen, 2013"\n1 Anker E. Kofoed skannet af Jesper Vang Hansen, 2013\n2 CHRISTIANSØS HISTORIE\n3 Anker E. Kofoed CHRISTIAN SØS HISTORIE UDGIVET AF BORNHOLMS HISTORISKE SAMFUND COLBERGS EFTF. BOGTRYKKERI RØNNE 1961\n4 Beliggenhed Nord for byen Svaneke på Bornholms Østligste hjørne i en afstand af ca. 20 km ligget en samling Øer og skær: Erteholmene med Christian den V's gamle fæstning,»christians-øe«, Danmarks yderste posr mod Øst. Øgruppen, hvis nøjagtige position er 55 19' nordlig bredde og 15 11' Østlig længde, omfatter 2 beboede Øer: Christiansø og Frederiksø, den ubeboede Græsholm, nu fuglereservat, samt flere skær, hvoraf de største er Tat og Østerskær. Christiansø (710 m lang, 430 m bred og ca. 22 ha) er skilt fra Frederiksø ( 440 m lang, 160 m bred og ca. 4 ha) ved Nordre- og Søndre Havn, Græsholmen (ca. 11 ha) fra Frederiksø ved den 220 m brede Tårnrende. Tat ligger 390 m nord for Græsholmen. På Østerskær, 310 m Øst for Christiansø, findes Danmarks østligste punkt. Christiansøs højeste punkt, Møllebakken, er 22 m, Frederiksøs 8 m og Græsholmens 10 m over havet. Stednavne Angående Øgruppens navn: Erteholmene, der findes i afskrifter af Hansadokumenter fra før år 1400, angiver»bornholms Stednavne«(udg. 1951), at navnet enten hentyder til Øernes lidenhed eller til, at de 2 beboede øer tilligemed sundet imellem kan sammenlignes med en åben ærtebælg. Navnene Christiansø (Christiansholm) og Frederiksø (Frederiksholm) opkaldt efter Chr. V og Fr. IV, stammer fra 1684, da fæstningen blev bygget. Før den tid træffer man navnet Kirkholmen - i nogle tilfælde Nørholmen - anvendt på den første, mens Frederiksø kaldtes Boholmen; navne, som bevaredes længe efter Kirkholmen må nok have noget med kirke at gøre? Bagge Wandel omtaler således i 1676:»Paa Kiercheholmen ved en steen kierchedige«. På Møllebakken stod dengang et stort trækors, muligvis har det noget at gøre med Øens daværende navn. Betegnelsen Boholmen skyldes nok de fiskeboder, som var opført der. 1\n5 Nu anvender man ordet Christiansø om hele Øgruppen, eller blot»øen«; mens»landet«betegner Bornholm. Navnet Erteholmene bruges næppe mere uden for skriftsproget. Geologi I geologisk henseende er Øerne, ligesom størstedelen af Bornholm, en granithorst, dannet i tidernes morgen ved forskydninger i granitmassen og derpå følgende forsænkning af det grundfjæld, som nn ligger udenom som havbund. Havdybderne er selv tæt ved kysten meget betydelige, ca. 100 m. Bjergarten, hvoraf Øerne er bygget op, er en svagt stribet granit, der minder stærkt om Alminding-granitten på Bornholm. På afstand viser de renskurede klippeflader langs kysten sig næsten svagt rosafarvet i lyssiderne og med komplimentærfarvens grønne skær i skyggefladerne. Den røde farvetone skyldes dels feldspattens egen farve, dels jernforbindelser i sprækker i den hvide kvarts og i feldspatten. I granitmassen ses både pegmatit- og aplitgange, de første med store, de sidste med bittesmå kvart- eller feldspatkrystaller. Også grønne diabasgange med retning nord-syd bemærkes, og på Græsholmen nogle sandstensgange med hovedretning Øst-vest. Menneskets virke på Øerne har efterhånden omdannet granitmassens fri overflade til et eneste stort»patineret«stenbrud. Terrainformerne fremtræder derfor med en ejendommelig kubikvirkning. Fiskerihavn Oldtidsfund kunne vel tyde på, at mennesker langt tilbage i tiden har gæstet holmene; men det er dog ikke udelukket, at de sager, man har fundet her, f. eks. en stenøkse og en guldfingerring, som nu ligger i Nationalmuseet, er kommet med den jord, man lod sejle herover, da fæstningen blev anlagt. En fastbosiddende befolkning fandtes næppe før 1684; men man ved, at der på visse tider af året kom folk til øerne. Bornholms knsregnslrnb for 1608 fortæller således, at her året før lå ikke mindre end 5 5 bådelag med over 100 fiskere fra Bornholm, Ystad, MØen og Stralsund, og at kongens tolder på stedet opkrævede 5 0 ol og 5 kast sild i told. Ligeså indberettede den svenske høvedsmand på Hammershus, oberst.!'.ri11tzensjøld, i 1658 til den svenske konge:»ved Erteholmene ere et godt Fiskeri af Torsk og Sild ved Sommer- og Høsttider og fisker der ikke alene Bornholmere men ogsaa Skaane- og Blekingboere og giver derfor til Lensherren een Ol Sild af hvert Baadelag«. 2\n6 Endelig omtaler sognedegnen Rasmus Rafn i sin Bornholms Krønike fra 1671 om Erteholmene:»Her har Gudhjemboerne deres bedste Næring og Fiskeri og deres Fiskeboder til at salte og tørre Fiske og Sild udi, til at forvare deres Fiskeredskaber og have deres Hvile og Natteleje udi. De tager straks om Foraaret, naar de udsejler herfra, deres Kvæg og Fæ, Køer og Faar med dem, der fodrer, føder og opholder dem, eftersom paa samme Holme skal være Græs nok, saa de til de og deres kan have Mælk og livsophold. Dette Fiskeri de der bekommer, fører de til København og andre Steder nær hos, igen skaffer sig Salt, Mel, Korn og andet, dem Behov gøres. Et godt Eksempel øver de der efter gammel Brug. Naar Fiskeriet gaar vel til paa Holmen, optænder de Ild og Blus om Aftenen og Natten til et Tegn, at Fiskeriet hos dem gaar vel an, ligesom de dermed nikke til deres Stalbrødre, de skulle komme og hjælpe dem at drage fiske og sig der ernære, hvorefter de nær omboendes her paa Landet sig retter, og udi Hobetal med Brød, Øl og andet Fødefang til den henvanker, dem sekunderer og nyder saa Guds Velsignelse tilsammen«. Skal man tro den gamle sognedegn, så har der været liv og glade dage på Erteholmene i fisketiden. Ikke blot boder eller stenhytter byggede fiskerne sig; men i et brev fra 1756 skrev den senere kommandant H~rman Bolrn Wolfsen:»Hvor Storetaarn paa Christiansholm nu staar, var en gammel, flad Klippe, hvor de havde udhugget et Kompas i Klippen af en stor Vidde, og udi Centrum stod en Stage med en Fløj paa, at de kunne se, hvad Vinden var; endskønt dette Sted ikke var det højeste paa Christiansholm, saa havde de udvalgt det fremfor HØjbygde (Møllebakken)" Tilflugtssted Foruden at tjene som basis for fiskere på visse tider af året har Erteholmene uden tvivl langt tilbage i tiden tjent som nødhavn for søfarende og som tilflugtssted for sørøvere og landflygtige, for ikke at tale om trolde og "Underjordiske«; de sidste siges endog at have huseret her fæstningstiden ud. "Dansk Folkemindesamling«har i sine gemmer en fortælling om en trold på Christiansø, der så sig gal på kirkebyggeriet i Bodilsker på Bornholm. Trolden tog en mægtig sten og slyngede den mod kirken; men den nåede ikke så langt; den ligger derfor nu i Paradisbakkerne og kaldes»slingesten«, rimeligvis efter den fure i stenen, som troldens sølvslynge skal have lavet. 'Y/olfscn nævner også»sørøvere«i der ovennævnte brev, idet han skriver: 3\n7 »Østen for Højbygde findes tvende store Stene, hvor der er en temmelig dyb Kløft, som kaldes»jomfrugalgen«. Aarsagen til dette Navn skal være, at de skal have fundet et Fruentimmer der hængende, som af Sørøvere i forrige Tider skal der være bleven hængt«. Jomfrugalgen blev beklageligvis sprængt bort i Blodegil Erteholmenes første optræden i krigshistorien omkring år _1080 berettes i»knytlinga Saga«. Det var på den tid, da venderne gjorde strandhugst på de bornholmske kyster. Øen blev forsvaret af kongens jarl, ]Ogil Ragnarson, Blodegil kaldet, og et led i forsvarsbestræbelserne var et vagthold på Erteholmene for at holde udkik og underrette Egil om vendiske skibes tilsynekomst ved at tænde en bavn; en foranstaltning, der engang medvirkede til, at 14 vendiske skibe og deres transportflåder blev opbragt. Springet fra vikingefærd til sørøveri var jo ikke stort, og trods Knud den Helliges forbud veg den gæve viking, Blodegil, ikke tilbage for at gøre springet, hvilket kom til at koste ham: først kongsgårdene på Bornholm og siden livet i galgetræet. Det hændte sig nemlig, at et stort norsk handelsskib forsvandt i Østersøen. På opfordring af den norske konge, Oluf Kyrre, undersøgte kong Knud sagen, og da han muligvis havde fået et praj af den hedenske Egils modstandere, de bornholmske munke, sejlede han med broderen Benedikt til Erteholmene, hvor han fandt et sted, hvor et skib var brændt. Derfra gik turen til Bornholm, hvor Egil måtte tilstå, at han havde røvet det norske skibs rige last, bundet mandskabet til masterne og stukket ild på det strandede skib. Blodegil mistede livet; men Erteholmene havde - såvidt vides - fået sit første kongebesøg, det var i året Så gik der 603 år, før Øerne fik sit næste kongebesøg: Chr. V's i 1687 og derpå 164 år til Fr. VII's i Gorm den Gamles kronede efterkommere, oldenborgerne iberegnet, har været sparsomme med gæsterejser, hvad ingen kan bebrejde dem med datidens sørejsers besværligheder in mente. Dronning Margrete To århundreder efter Egils forsmædelige død hører vi atter noget om de små holme i Østersøen, nu benævnes de firtehol8'ei;ie, også denne gang i forbindelse med sørøveri. Det var på dronning Margretes tid, da tyske fribyttere som Johan af Mecklenburg og Claus Schild fra Rostock ved brandskatning og kaperi gjorde skibsfart og fiskeri i Østersøen usikker. Fetaljebrødrene, som 4\n8 qotlan'8' SV.1645 f 1680 *CHRlSTIANSØ 1684 RØN~E~ BORNHOLM 1688 SV 1656, DANSK 166 >0~-;.._ ~ IOOk!'n I Fig. 1. Kort der viser svensk landvinding nord og syd for Bornholm i årene og 1658, hvorved nzagtbalancen i Østersøen ændredes til skade for Danrrtark. (]. Klindt-Jensen) disse sørøvere kaldtes, må have haft et åbent blik for Erteholmenes betydning som base for deres kapervirksomhed; thi de søgte tilflugt på Øerne. Foranlediget heraf lagde dronning Margrete planer om at bygge en fast borg på holmene for at sikre sig den naturlige havn mellem Kirkholmen og Boholmen. I sommeren 1397 verserede der i den tyske by Marienburg rygter, der gik ud på, at den danske dronning allerede samlede materialer og værktøj til det påtænkte bygningsværk. Det huede slet ikke byens vise råd. 5\n9 Dronning Margretes planer blev dog ikke til virkelighed; der skulle gå endnu tre århundreder, før Erteholmene fik en fast borg, men i mellemtiden var også meget ændret i landene omkring Østersøen; de tyske steders magt var stækket, nu var det svenskerne, som på danskernes bekostning ville frem i lyset, og det kom de også. Baggrunden for fæstningsbyggeriet I 1645 mistede vi til Sverige: Gotland, Øse!, Herjedalen, J emtland samt Halland på 30 år. I 1648 fik Sverige besiddelser i Nordtyskland: Bremen, Wismar, Stralsund og Stettin med bagliggende lande, byer med betydelige havne til brug for Sveriges krigs- og handelsskibe. Endelig fuldbyrdedes ekspansionen ved freden i Roskilde i 1658, hvorved Danmark måtte afstå Skåne, Halland, Blekinge, Bohuslen og Bornholm. De nævnte tab betød for Danmark ikke blot tabet af et værdifuldt stykke land, men tillige for vor flåde tabet af værdifulde havnemuligheder. Der var efter freden i Roskilde ikke en eneste havn i Østersøen Øst for Sjælland, hvor et dansk krigsskib kunne søge ly for vind og vejr og for fjenden eller få udført reparationer. \_,,- Ja, men vi fik jo Bornholm tilbage, efter at»disse danske«havde dræbt oberst Printzenskjøld; ganske vist; men på Bornholm fandtes der dengang ikke havne i egentlig forstand, og det var på forhånd ikke givet, at der med datidens ingeniørkunst kunne anlægges nogen. Det var i hvert fald et spørgsmål, som først måtte undersøges og det snarest belejligt. Bornholms sømilitære betydning var en ganske anden efter freden end før fredslumingen; nu da Bornholm, skønt dansk, var kommet til at ligge mellem to svenske besiddelser: Skåne nordfor og Pommern sydfor og i et hav, hvor den svenske flåde let kunne blive enehersker. Indledende ztndersøgelser Det blev hollænderen Henrik Ruse, oberst, generalkvartermester og generalinspektør for fæstningerne - mindre kunne ikke gøre det - som Fr. III i 1662 gav ordre til at undersøge Bornholms kyster \_ammen med kommandanten på Hammershus, ober~t_hans Schrøder, som i 1669 blev adlet hnder navnet LØwenhjelm. Hvis de to herrer udgjorde en kommission, så var det \_,alle tiders«6\n10 kommission; thi den gjorde sit arbejde færdig på 6 dage. Af Ruses rapport til kongen af 27. juli 1662 oversættes her begyndelsen og slutningen:»i Følge Eders kongelige Majestæts naadigste Befaling sejlede jeg den 20. ds. fra Kø ben havn og ankom den følgende Dag til Bornholm til den lille By Rønne og sendte til Hr. Oberst Schrøder den kongelige Ordre, som jeg medbragte. Han kom straks til mig i nævnte By, og vi har derefter rejst langs Stranden og besigtiget, om der skulle findes et bekvemt Sted til Havneanlæg, der kunne befæstes." Resultatet af besigtigelsen blev, at Bornholms største indsø, HammersØ, nok med store bekostninger kunne laves om til en havn, hvori der kunne ligge en hel flåde. At bygge en flådehavn ved Rønne var derimod næppe muligt, man tvivlede i hvert fald på dens bestandigbed. Men så slutter rapporten således: "Efter Besigtigelsen af alle disse Steder og Fremstilling af Kort, som vedlægges, efter hvilken jeg tydeligen og vederbørligen kan give mundtlig Besked, tog vi med en Fiskerbaad til Erteholmene for at besigtige ogsaa disse. Der findes i sig selv en Slags Havn, dog ikke bekvem til at capere en Flaade, men blot til, at der kan opholde sig nogle Smaaskibe og altsaa i Krigstid mest bekvem for Kapere. Men skal disse befinde sig i Sikkerhed her, maa den fornemmeligste af disse Erteholmsøer occuperes med en Fæstning og Kanoner, for at forsvare Havnen og de Kapere, der har retereret sig derudi. Dette Sted har herudover ingen Betydning, undtagen for Røvere, hvilket af vedlagte Kort alt tydeligt og grundigt kan expliceres.«h. Ruse. Oberst Hans Schrøder attesterede og daterede rapporten og sluttede med de profetiske ord:»dog alt lader sig praktisere«. Er det virkelig en mand, som ikke engang selv knnne værge sig mod fugt og træk på sit faldefærdige slot, Hammershus, der skrev således. Er det ikke snarere en af atomalderens teknikere' Henrik Ruses opgave havde været at besigtige, tegne kort og rapportere, men ikke i første omgang at udarbejde planer. Han ville ellers have været den helt rigtige mand dertil. Europas slagmarker havde gennem 22 år lært ham krigskunst og fæstningsbyggeri; nu var han optaget af at opføre Kastellet i KØ benhavn. Men fæstningsbyggeri kostede penge, og dem fattedes riget efter de store krige og betydelige landafståelser. Kommer så dertil yderligere, at man vaklede mel- lem flere muligheder: Erteholmene, HammersØ og måske også Rønne, så er det forståeligt, at man udsatte den endelige afgørelse vedrørende et bekosteligt arbejde til bedre tider og nøjedes med tid efter anden at foretage nye undersøgelser: Hans Schrøder igen i 1667, samme år luxemburgeren, general Cicignon 7\n11 og endeligj1it~igationsskoledir_ektørbagge Wandel i forbindelse med gouvernør Thomas Fincke i I årenes løb var der nemlig dukket en ny mulighed frem: en på sydsiden af Bornholm, ca. 8 km fra Rønne. Ruse havde i 1662 ganske overset denne lokalitet og med rette. Nu var det imidlertid kommet admiralitetet for øre, at allerede oberst Prinrzenskøld i svenskertiden havde tænkt på Amagerbugten som base for den svenske flåde, og denne mulighed måtte derfor ikke lades ude af betragtning, især da en ny krig,»den skånske krig«, var udbrudt få måneder før. Bagge Wandel foretog blandt andet omhyggelige undersøgelser af Amagerbugten, Hammersø og Erteholmene, og de resulterede rimeligvis i en allerunderdanigst, men lidet lovende rapport, der bevirkede, at admiralitetet stillede planerne om en flådehavn på eller ved Bornholm i bero til efter krigen. M:'lske kunne en»heldig krig«, der gav os Skåne og Blekinge tilbage, medføre, at en så kostbar base blev overflødig? Et virvar af alliancer mellem Europas stater havde næsten provokeret den nye krig mellem Danmark og Sverige. Chr. V. var ung, hævntørstig og krigslysten, og hans rådgivere var ufornuftige; de delte ikke Hannibal Sehesteds gamle tanke: at vi danske en gang for alle skulle gøre os fortrolige med, at Sveriges naturlige grænse ikke mere var Smålands tætte og brede skovbælte, men»dejlige Øresunds blinkende blå«. Kansleren Peder Griffenfeld, forstod Sehesteds opportunisme og arbejdede derfor mod krigen og for et neutralt nordisk forsvarsforbund, men forgæves. Han blev arresteret, efter at kongen den 28. februar havde erklæret Sverige krig. Fornyede undersøgelser Vi tabte»den skånske krig«til lands, vi vandt aen på søen, og efter sl~get i Køgebugt var den danske flåde så afgjort herre i Østersøen; men netop derfor måtte vi nu, da vi ikke fik vore tabte landsdele tilbage, skaffe os en tilflugtshavn i Østersøen. Under den skånske krig, som varede til 1679, havde svenskerne forlagt flåden fra Stockholm til Kalmar; 1679 fortsatte man til TrossØ (nu K:rrlskrona) i Blekinge skærgård. At anlægger af en fjendtlig flådehavn så langt mod syd har stimuleret planerne om det bornholmske havnebyggeri, rør man vist næppe se bort fra. Omstændelige undersøgelser begyndte igen med, at admiral Henrich Spann og ingenieurmajor Anthoine Ja Facheur Clary cien 15. maj 1680 fik kongelig ordre til at rejse til Bornholm: 8\n12 »For at udse paa hvad Sted og hvorledes bedst een eller flere Havne til Hans Majestæts Krigsskibes Conservation forderligst og med mindst Bekostning kunne indrettes og fuldbyrdes.«henrich Spann, hvis navn vi mange gange vil støde på i det følgende, var ligesom Ruse hollænder, og han kendte allerede Botnholm fra natten mellem den 23. og 24. august året før, da han strandede på klipperne ved Svaneke under en storm fra øsrsydøst. Spann havde kæmpet mod tyrkere, kinesere, englændere, franskmænd og svenskere og deltaget i 25 søslag foruden slaget i Køgebugt og ved Øland, hvor han mistede sit ene øje. Som Holmens chef udarbejdede han fortrinlige kanonog skibskonstruktioner, og hans tunge kanon benyttedes i flåden lige til omkring Selv betegnede Spann sig som:»en Hollænder, som ingen Profession gjorde af at skrive«. Da han kom tilbage fra Bornholm, skrev han dog, at»erteholmene afgav bekvem Lejlighed til en Orlogshavn«. Men måske var det Clary, der skrev ved den lejlighed. Indberetningen foranledigede en kongelig ordre til admiralitetet af 5. juni 1680 om at konferere med admiral Spann og major Clary og snarest mulig indkomme med en allerunderdanigst proposition. Clary blev sat til at udarbejde projekt og overslag; men da hans første plan, der krævede kubikfod stenvolde, var alt for vidtløftig, måtte han skære den ned til kun kubikfod. Den stærkeste befæstning ville Clary lægge mod»landsiden«, mens havneindløbene kun skulle beskyttes af to tårne. Den 7. august approberede kongen allernådigst pro ;ektet; men allerede den 16. november 1680 beordredes arbejdet udsat indtil videre. Admiralitetet skulle dog erkyndige sig om, hvem der ville påtage sig leverancen af materialer. Hvorfor blev arbejdet udsat? Ville majestæten forinden selv tage lokaliteterne i Øjesyn? Stod bekostningen måske ikke i et rimeligt forhold til den projekterede havns lidenhed? Ville man endnu engang undersøge mulighederne for en større havn på Bornholm' Man kan kun gisne; men det sidste er vel nok det mest sandsynlige; thi den 29. august 1683 gik selveste Niels Juel, generaladmiraleri; i land i Sandvig, mens kanonerne saluterede fra kystskansen. Hans broder, diplomaten Jens Juel, og admiralitetsråderne Christoffer Sehested og Spann kom også, og i den følgende tid beså de høje herrer blandt andet Amager, Rønne og Erteholmene. Efter hjemkomsten rapporterede Jens Juel og Sehested den 3. oktober til kongen, at der måtte være mulighed for en flådehavn ved Amager, og»herforuden er og Erteholmene, hvor Havnen saa at sige er gjort af sig selv, og fattes intet andet end dens Forsikring med tremaadelige Taarne.«9\n13 Angående Amagerbugtens yderligere undersøgelse så blev søe-capt. ædle Niels Lauritzen Barfod beordret til med fregatten >>Stj_er_nen«at prøve en overvintring i bugten. Efter 14 dages sejlads ankrede fregatten den 14. december 1683 op inden for revet. Det blev en frygtelig vinter, lige så frygtelig for mand, skab som for skib, måske den værste siden det Herrens år Den 14. marts måtte fregatten forlades som vrag, og således endte den overvintring; men inden det skete, var Erteholmenes skæbne afgjort. Den 26. januar 1684 kundgjorde Chr. V. sin allernådigste vilje og befaling:»paa Inseln Ertholmen et lidet Fort at lade bygge... efter hosfølgende Generalkvartermester Hoffmanns Opsats«. Hoffmanns plan, der er dateret 18. januar, krævede 200 mands arbejde i 140 dage foruden 13 murere, 7 tømrere og 5 smede mursten, tagsten og søm skulle der anvendes, Når det blev muligt for brødrene Juel og Christoffer Sehested adå kongen til at foretrække Erteholmene for en havn på det mere lavvandede Sydbornholm, er grunden sikkert den, at der mellem holmene var naturlige havnebassiner, og måske også, at den betydelige havdybde omkring Erteholmene næsten gjorde det umuligt for fjendtlige skibe at ankre op for at bombardere fæstningen. Dubiæ possesionis Det er ofte i omtale af Christiansø blevet hævdet, at Erteholmene indtil 1684 i statsretslig henseende lå hen som et "h~rre!øst«land, i hvert fald at ejendomsforholdet til Danmark var tvivlsomt: Holmene var»dubiæ possesionis«, og først ved Chr. V.'s befæstning af dem blev de en del af det danske rige. Kongens aktion skulle altså - de facto som de jure - betyde en annektion af øerne i den hensigt at komme svenskerne i forkøbet. Det var med andre ord ro~errettens gamle regel:»ejendommen tilfalder den første besiddelsestager«, man her bragte i anvendelse. Det er uden tvivl Erik Pontoppidan, der er årsag til denne fejlagtige opfattelse ved i sin på tysk skrevne danmarksbeskrivelse fra 17 30: "Theatrum Daniæ«at omtale en gammel skrøne, som så de Thura lader gå videre i sin beskrivelse af Den gamle skrøne lyder som følger:»kong Carl den XI af Sverige havde allerede gjort sig bi;tænkning over disse erteholmske Klipper, og fattet det Forsæt derpaa at gøre den samme Indretning, som de danske siden gjorde, Til den Ende en vis svensk Søe-Officer (admiral Wachtmeister) blev sendt i Søen med en forseglet Befaling, som han ej maatte aabne, førend han var kommet paa en vis Højde. Men det hændede JO\n14 sig, at en liden Hund, som Chefen havde med sig om Borde, fik fat paa Papiret, hvorudi denne hemmelige Ordre var indesluttet, uden at nogen gav Agt dcrpaa, og Hunden i SpØg og Leg bragte den halv forreven til Chefens Jæger eller Skytte, som var paa Skibet, og var en indfødt dansk. Da denne saa Indholdet af Brevet, og deraf mærkede, hvad Anslag de svenske havde imod Danmark, og især Bornholm, undvigede han paa en Slags Maade og kom til Kvlbenhavn, hvor han aabenbarede det ganske Anslag. De danske forsømmede derpaa ikke at spille prævenire, og Kongen lod den nuværende Indretning og.befæstning strax anordne«. Pontoppidans her citerede fortælling er fra ende til anden uhistorisk; men den gik videre og gav anledning til urigtige forestillinger om Erteholmenes tilhørsforhold til Danmark før 1684: et forhold, hvorom der ikke behøvede at herske den mindste tviv I. Arent Berntsens bog fra 1656,»Danmarckis oc Norgis fructbar herlighed«, nævner Erteholmene som hørende til Danmark sammen med Bornholm. Oberst Printzenskøld måtte, da Bornholm blev afstået til Sverige, sammen med herredshøvding Sylvius give en beskrivelse til den svenske regering, hvori det hedder, at der til Bornholm hører:" ingen andre end tre smaa Holme eller Klipper, der her almindeligvis kaldes Nordholmene, men paa Søkortet benævnes Erteholmene og er her et godt Fiskeri af Torsk og Sild ved Sommer- og HØsttider og fisker der ikke alene Bornholmere men ogsaa Skaane- og Blekingeboere og giver derfor til Lensherren een Ol Sild af hvert Baadelag«. Endelig opfører Jens Bormans»Ekstrakt til Matrikulens lndrettelse paa Bornholm" i 1671 NØr- eller Erteholmene til 1 tønde 3 skæpper hartkorn sammen med Gudhjem. Inden fæstningen blev bygget, var Erteholmene altså nærmest at opfatte som en»udmark«til Gudhjem, og derfor fik Gudhjem- og Melsted-boerne - for de flestes vedkommende flygtede skåninger - en fortrinsret ved besættelsen af underordnede stillinger på fæstningen som en slags erstatning for den tabte udmark. Når Erteholmene blev optaget i den danske matrikel, og når de ved freden i Roskilde blev afstået til Sverige, og når lensmanden på Bornholm opkrævede told på dem, så må de vel også have udgjort en del af det danske rige og ikke ligget hen som et herreløst land. Heller intet tyder på, at Sverige efter fredsafslutningen i København i 1660 ikke har anerkendt Holmenes tilhørsforhold til Danmark. Admiral Wachtmeister - i Pontoppidans historie - kunne have sat sig fast på Erteholmene; men dette havde i så tilfælde været en regulær krigshandling og ikke en statsretslig annektion. Il\n15 Den kongelige resolution Chr. V havde altså i 1684 kundgjort sin vilje at lade bygge en liden fæstning på Erteholmene efter Gotfried Hoffmanns opsats. Det var den 26. januar, endnu medens den frygtelige isvinter rasede og gjorde enhver rejse til Holmene utænkelig. Derfor hører vi heller ikke noget om forehavendet før den 15. maj, da kongen anbetroede direktionen over fæstningsanlægget til admiralitetsråderne, viceadmiral Henrich Spann og etatsråd Christoffer Sehested, generairna jor Henrich von der Osten samt generalkvartermester Gotfried Hoffmann. Spann og Sehested havde jo lokalkendskab til Erteholmene; men det er ikke givet, at Hoffmann havde det. Den 8. oktober året før havde han fået ordre til at sejle med fregatten "Flyvende Abe«til Bornholm for at kortlægge Amagerbugten; men ordren indeholdt intet om, at han ved samme lejlighed skulle besøge Erteholmene. Sachseren Gotfried Hoffmann, Fredericias bygmester, var generalkvartermester, generalingenieur og chef for fortificationsetaten og anses - uden at forklejne Henrik Ruse - for dens skaber; og det var måske denne stilling, som automatisk gjorde ham til fæstningen Christiansøes bygmester i hvert fald af navn. Hvo; stor en andel, han i virkeligheden havde i de planer, der kom til udførelse, er ikke let at se; thi for så vidt tegninger og kort, som nu beror i arkiverne, er signerede og daterede, så er det ikke Hoffmanns navn, der står på dem, men navner A. Cucheron. Generalkvartermester og overingeniør i Norge, Anthony Coucheron - selv stavede han altså Cucheron - var søn af kommandanten på Bergenshus, Wyllem Coucheron, hvorfor han da også som gefreider kaldte sig Anthony Willumsen. Familien stammede måske fra Frankrig, men var kommet til Norge over Holland. Nu blev Coucheron kaldet til København, hvor han i løbet af maj måned må have gjort sine projekter og tegninger i det store og hele færdige til praktisk brug, hvilket fremgår af det usædvanlige arbejdstempo, som senere blev anvendt. 12\n16 Coucherons planer må uden tvivl være udarbejdet på grundlag af andres kort og på Spanns, Sehesteds og eventuelt Hoffmanns kendskab til de lokale forhold; Clary var død året før, og intet tyder på, at Coucheron selv havde været på Erteholmene. Samtidig med, at Coucheron sad i København og spidsede tegnepenne, var der en, der»spidsede øren«, det var den svenske gesandt, Anders Leyonclo, som den 2. maj var blevet»krediteret«det danske hof. Leyonclo må have kendt en, der også kunne tegne, og tegningerne gik, forsynet med svensk tekst, over Sundet til den svenske konge. Altså, intet nyt under solen. I Krigsarkivet Stockholm ses endnu 6 af sådanne»spionkort«, Christiansø vedrørende. Men også andre steder fik man travlt. Kancelliernes korrekte kopisters pæntspidsede penne prentede sirlige og snørklede skrivelser og omstændelige ordre. Letlæselige var de vel ikke, men måske gode at få forstand af. Se her slutningen af en» Memoriale«til kongen:»og eftersom hans Ansøgning og Forslag er grunnet paa Billighed, og udi Fremtiden kunne være større Gavn for Eders Kongelige Majestæt og den kongelige Flaade, mindes os vores underdanigste Pligt og Omhyggelighed for Eders Kongelige Majestæts Tjeneste saadant Eders Kongelige Majestæt underdanigst at foredrage og Eders Kongelige Majestæts allerunderdanigste Vilje og Resolution derom i dybeste Underdanighed vil forvente, stedse forblivende... «. Hvis hans kongelige majestæt har ladet sig meget af den slags forelæse. han han næppe haft brug for andre sovemidler. De kongelige ordrer angående fæstningsbyggeriet er fra sidste halvdel af maj måned 1684, og de omfatter, foruden en lang række sejlordrer til skibenes chefer og endnu flere ordrer om udlevering af de fornødne materialer, tillige: Ordre til generalmajor von Osten om den 29. maj at begive sig til Erteholmene. Ordre til amtsskriver August Deckner på Bornholm om at skaffe til 250 mand på Erteholmene»Godt, forsvarlig, velbaget Blødtbrød«og godt ordinært skibsøl. 11;2 skålpund brød og 3 potter Øl til hver mand. Ordre til generalmynsterskriveren på Bornholm om at lade overføre 5 0 mand af militsen til deltagelse i arbejdet på Erteholmene under holdvis afløsning hver fjortende dag. Ordre til kommandanten på Hammershus om at lade nedbryde slottets»høje Mur mod Øst«og»gamle Lade mod syd«tilligemed andre utjenlige bygninger allersnarest for at afgive mursten til Erteholmene. 13\n17 Ordre til dr. Haiguart om at ordonnere barberen Henrik»en Barberkiste med behøvende medicamenter til 250 mand på 4 måneder, og det jo før jo bedre«. Ordre til TØjhuset om at udlevere 2 stk 18 punds, 4 stk. 12 punds og 2 stk. 8 punds kanoner (Jernstøcker) med tilhørende» DØgtige lavetter og 100 Skud af Krudt og Kugler til hvert Støcke«. Endvidere 1t pund krudt til sprængning af sten. Ordre til Søe-Capt. manhafte Christian Wiibe om at afsejle til Erteholmene:»didhenkommen skal han alle Skibe som ankommer imodtage og udi Haufnen indlægge; ellers anvise enhver Skipper Plads til deres indehavende Materialers Losning«. Wiibe blev således fæsrningens første havnefoged, og han fik pålæg om at. søge råd om de lokale forhold hos evenruelle fiskere på stedet. Endelig blev der 31. maj udstedt ordre til 11 norske skippere om at lette anker og følge med generalkvartermester Coucheron og capt. Wiibe og rette sig efter deres befalinger. 14\n18 Fæstningens fødsel Den 2. juni 1684 stod en statelig flåde af stolte sejlere ud af Københavns havn, deriblandt 3 fregatter, som medførte de nysudnævnte»ditecteutet«for fæstningsbyggeriet i Østersøen. Med» Packan", der blev føtt af søcapt. Pa~l, fulgte admiralitetsråderne Sehested og Spann, med»mynden«, ført af løjt. Roelack, generalkvartermestrene Hoffmann og Coucheron, endelig vat general von det Osten med» Blaaheyren", ført af capt. Cool. De to førstnævnte fregatter medførte således hver to fornemme passagerer, mens» Blaaheyren" kun syntes at have haft een" Skulle der mon mangle nogen? Et brev til Chr. V fra Sehested dateret 31. maj giver måske et fingerpeg, idet der står i brevet:»hans høje Exellence er endnu ikke helt rask, men ventet at kunne. følge inden seks til otte Dage«. Den høje Excellence, brevet omtaler, er kongens halvbroder, Ulrik Frederik Gyldenløve, der led stærkt af»podagra«. Efter den svenske kong Carl XI's mening på grund af»hans gode Villie og redebon Officie mod alle vakre Kvindfolk«. Som statsholder i Norge kendte Gyldenløve særdeles godt Coucheron og har muligvis været den, der foranledigede, at Coucheron tillige med to kompagnier norske soldater nu var på rejse til Erteholmene. Kompagnierne, der - efter»billetregnskaberne«at dømme - bestod af 288 mand, kommanderedes af major Holst og capt. Gorgas, 2 løjt" 2 fændrikker, 4 sergenter og 7 corporaler. Endvidere medførtes 2 tambourer, 11 murere, 8 tømmermænd og 6 smede. Skipperne fik for transport, proviant og bagage l tdl. pr. mand. Hvorfor førte man folk helt fra Norge til Erteholmene, og hvorfor valgte man en nordmand som Coucheron til at forestå fæstningsbyggeriet? Svaret må søges i det forhold, at såvel Norge som Erteholmene er granitmassiver. Nordmændene havde derfor erfaringer angående arbejde med og på granit, som man ikke kunne regne med, at danske officerer var i besiddelse af. Dertil kom så endvidere, at Coucheron - ligesom faderen - allerede i Norge havde vist, 15\n19 at man i ham havde en fortrinlig fæstningsingeniør. Gyldenløve - sjælen i fæstningsbyggeriet i Norge - havde således benyttet ham ved opførelsen af Vinger Skanse, Terningskansen og Christianssten fæstning ved Tronhjem, mem faderen, Willum, havde bygget fæstningerne Frederiksstad, Frederikssten, Christiansholm og Frederiksberg, alle i Norge. Den kongelige ordre af 28. maj til fregatternes kaptajner lød på, at de skulle indtage de høje herrer i København og:»ved første føjelige Vejrs og Vinds Tilladelse dem transportere herfra til Borringholm der at debarquere og ilandsætte paa hvilken Plads eller Haufen de det begærer«. Sehested og Spann må have»begæret«sandvig; thi den 4. juni ankrede» Packan «op i bugten, og guvernør von Hatten fra Hammershus aflagde besøg om bord og fik nok af Sehested besked om, at man den 6. juni ville afhente materialer fra slottet. - Det besørget sejlede man videre, og endnu samme dag - mens barcalonerne»makrellen«og»flyvende Fisk«krydsede ud for Carlskrona for at observere den svenske flådes bevægelser - nåede vor sømilitære ekspedition rigets yderste post mod Øst for at realisere, hvad dronning Margrete havde drømt. Foruden besætningerne og de norske soldater medførte skibene proviant, en del materialer samt de 8 kanoner til foreløbig bestyckning af de fæstningsværker, som nu skulle rejse sig. Directeurerne, ingenieurerne og arbejdssoldaterne blev så landsat og boede sommeren over i telte på Kirkholmen på et sted, hvor det ikke kunne genere arbejdet. General von der Osten logerede dog i en fiskerhytte på Boholmen. Man kunne jo ikke så godt blive om bord, da skibene, hvis vejrforholdene krævede det, skulle kunne forlade de interimistiske havnebassiner, hvis brugbarhed først nu skulle bestå sin prøve. Arbejdsstyrken gik straks i gang med opførelsen af det nordre havnebatteri på Kirkholmen, og allerede en uge efter ankomsten var dette hovedværk på det nærmeste færdigt og fik senere navnet»gyldenløves Batteri«til ære for den interesserede statholder. I løbet af den samme uge udarbejdede commissionens directeurer en rapport til kongen, som Spann den 12. juni afsendte med fregatten»blaaheyren«. Rapporten omtalte (se fig. 3): 1) at der fandtes to havnebassiner: Søndre Havn med indløb fra syd og Nordre Havn med indløb fra nord og fra vest. Boholmen var nemlig den gang delt i to dele ved et slnalt løb, som anbefaledes spærret for at give roligere vand i Nordre Havn. 16\n20 Fig. 2. Gyldenlpves Batteri nzed krudthus (fat. Erik Jpsen) 2) at der i havnene var plads til 5-6 fregatter og i nødsfald til et af de største orlogsskibe med et par brigger..3) at det fornødne antal fortøjningsringe var blevet anbragt i klipperne. 4) at der ved søndre imlløb var 10 fod vand (3 m) over de blinde skær og 5 m i selve indløbet. Følgelig fandtes her et sikkert leje for fregatterne. Den vanskeligste vind var N.N.Ø. 5) Passagen mellem Nordre og Søndre Havn burde gøres dybere på en længde af 15 m, så fregatterne fik fri passage og kunne med alle vinde gå i søen. Stedet afgav således»en fortrinlig Lejlighed til at bjerge en lille Eskadre«. Endelig bad Spann om at måtte få oversendt jagten»venus«til brug ved transporter mellem Erteholmene og Bornholm.» Blaaheyren «s rejse varede 2 dage, hvorfor kongen den 14. juni fik med delelse om, at Sehesteds rapport var modtaget, og at den»foregiver at Haufnen skal være langt bedre, end man nogen Tid tilforn rapporteret haver«. Rapporten vandt kongens bifald, hvilket fremgår af admiralitetets missive (brev) af 16. juni til admiral Spann:»Hans kærkomne Skrivelse dateret Erteholmene den 12. ds. haver vi med Fregatten»Heyren«'s Ankomst i foregaaende Aften vel bekommet og takker for den derudi gjorte rapport om Arbejdets Begyndelse ved den forehavende 17


Kultur, natur, stakit! – Lars Pryds\nKunstmuseet Louisiana lægger an til et kulturhistorisk cross-over med udstillingen “Arktis” om den isbelagte egn omkring Nordpolen.\nFra Kunstavisen nr. 10, nov./dec. 2013\nDen danske kunstner Per Kirkeby (1938- ) har på Geologisk Museum i København udsmykket en trapperotunde som et visuelt supplement til det videnskabelige undersøgelsesfelt på det smukke gamle museum. Kirkeby, oprindeligt uddannet geolog, er også repræsenteret på Louisianas stort anlagte efterårsudstilling “Arktis” – og er et positivt indslag i en lidt rodet, overvejende kulturhistorisk satsning.\nFor det er ikke billedkunsten, der er i fokus på “Arktis”. Det er til gengæld den historiske fortælling; menneskets kamp mod naturen; de opdagelsesrejsendes kamp mod hinanden i konkurrencen om at nå Nordpolen; fascinationen af myten; drømmen om det ukendte og farlige – altsammen serveret med klip fra den moderne (amerikanske) underholdningsindustris heltedyrkelse og udnyttelse af forestillingen om det store, ukendte land.\nHer fremstår Kirkeby som en af udstillingens velvalgte billedkunstnere. Han har altid bragt sin anden faglighed i spil med et billedkunstnerisk formål og det lille hjørne med 24 gouacher fra Grønland (2011) og en fladskærm, der viser hans 40 minutter lange film fra 1980, “Geologi – er det egentlig videnskab?”, er et rent åndehul på udstillingen. Fint registrerende er også tre små studier af isflager i olie fra 1821 af Caspar David Friedrich – altså 200 år tidligere.\nKirkeby og Friedrich er placeret under temaet “Observationer”, der ud over et kæmpe maleri fra 1994 af Sigmar Polke (1941-2010) med titlen “Hyperboräisch” (de gamle grækeres betegnelse for nordboerne) bl.a. omfatter en fotogent udstoppet isbjørn, fotografier fra den norske opdagelsesrejsende Fritjof Nansens ekspedition til Nordpolen i 1893-96 og en allerede lidt træt iskrystal-installation af Carsten Nicolai.\nUdstillingens temaer har titler som “Den Vide Verden”, “Undergang” og “Mytologier”. Inden for disse er der flere undertemaer, og det kan være svært at holde fokus udstillingen igennem – måske fordi der simpelthen er så megen tekst. På “Arktis” er installationerne beskrevet med lange forklaringer, og dét er en af udstillingens store svagheder. Man står simpelthen i kø ved skiltene – eller springer dem over.\nLyskasser, glasmontrer og guldrammer\nFormidlingsmæssigt er udstillingen svært rodet – der er de sædvanlige sorte rum til videoer; der er montrer som på gamle etnografiske museer; der er avisudklip blæst op i plancher så store som outdoor-reklamer; der er litografier i galleri-indramning og malerier i guldrammer bag glas. Mest besynderlige, i det første tema om “Det Sublime”, er enorme lyskasser med dias af gamle malerier, forstørret i op til tre gange originalens størrelse. Motiverne er velvalgte, men det er ærgerligt, at man i stedet for muligheden for at kunne nærstudere det originale kunstværk må nøjes med et helt rum fyldt med dårlige reproduktioner. Flere af værkerne er dog gengivet i væsentlig bedre kvalitet i udstillingens katalog.\nDer ER dog lyspunkter for den kunstinteresserede – og flere af værkerne er som nævnt fremragende. Kirkeby er nævnt, den grønlandsk-danske billedkunstner Pia Arke (1958-2007) deltager med både fotos og video; og ikke mindst to video-installationer fortjener opmærksomhed:\nI hollandske Guido van der Werve’s (1977- ) film “Nummer Acht. Everything is going to be alright” fra 2007 går en mand på isen foran en isbryder. Der er klare referencer til billedet i vores fælles bevidsthed af den ensomme kineser foran militærtanks på den Himmelske Freds Plads i 1989 – den lille mand mod den store maskine og her – den store natur.\nCanadiske Charles Stankievech’s (1978- ) “Loveland” er en 5 minutter lang video, hvor et kamera med én fast indstilling registrerer en snestorm under opsejling. Inspirationen er hentet dels i et maleri af den engelske maler Jules Olitski, dels i M.P. Shiels sci-fi roman “The Purple Cloud” fra 1901. I det hvide rum er lyden imponerende i al sin tyngde og enkelhed.\nVarm udstilling om koldt land\n“Arktis” er en blandet udstilling, der nok skal gå hen og blive, hvad museumsfolk kalder for en “varm” udstiling – én af dem, der trækker mange besøgende. Den er tilrettelagt som en blanding af Experimentarium og gammeldags wunderkammer med et tvist af populærkultur, så der er potentiale til en rigtig familiesucces.\nUdstillingen er dermed et udtryk for det skisma, museerne står i – på den ene side vil de gerne vise udstillinger om fokusområder, som måske ikke trækker det store publikum – de såkaldt “kolde” udstillinger. Udstillinger som “Arktis” med et bredere og mere populært indhold er derfor nødvendige for at skaffe gæster og dermed penge til huse.\nPå “Arktis” er den billedkunstneriske tyngde dog for svag i betragtning af, hvor udstillingen vises – ikke på grund af de værker, der er med og som nævnt er ganske fremragende, men fordi de fylder så lidt i landskabet. Som min ledsager på udstillingen bemærkede, da vi havde travet alle salene igennem: “Dette er jo en fremragende udstilling, hvis bare den havde været vist på geologisk museum.”\nTil 2. februar 2014\nMenneskets kamp mod naturen – her med god hjælp fra en isbryder. Stillbillede fra Guido van der Werve’s video “Nummer acht, everything is going to be alright”, 2007. PR-foto: Kunstneren og Luhring Augustine, New York.\nRobert Longo har skabt sin helt egen iskolde version pop-ikonet Batman i “Arctic Batman” fra 1998. C-print monteret på plexiglas, 100 x 76 cm. PR-foto/Richard Longo.\nEtnografika fra Knud Rasmussens ekspeditioner vises i en traditionel montre-opstilling på Louisianas trappeområde. PR-foto: Ty Stange/Louisiana Museum of Modern Art, Humlebæk.\nEn lilla sky i et hvidt landskab – vores opfattelse af hvordan verden ser ud udfordres i Charles Stankievech’s video “Loveland”, en af udstillingens stærkeste oplevelser. PR-foto/Charles Stankievech.\nTre juleudstillinger med Pryds-genstande


The Square Cafe, Broughton in Furness - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nPakkerejser til Broughton in Furness\n5–stjernede hoteller i Broughton in Furness\n3–stjernede hoteller i Broughton in Furness\nRestauranter i nærheden af The Square Cafe\nVeganske restauranter i Broughton in Furness\nBedste Fish & Chips i Broughton in Furness\nAlle aktiviteter i Broughton in Furness\nAktiviteter i nærheden af The Square Cafe\nThe Square Cafe, Broughton in Furness\nNr. 3 af 4 Restauranter i Broughton in Furness\nAnnan House The Square, Broughton in Furness LA20 6JA, England\nEn varm velkomst venter alle på pladsen Cafe. Maden er frisk og velsmagende og noget for enhver smag\nAldrig havde dårligt måltid her og til en rigtig god pris. Personalet altid venlig og imødekommende. Altid anbefale at besøge venner og familie.\nPerfekt pit stop for cyklister\nMin mand og jeg stoppede her til frokost halvvejs rundt om en 50 km tur. Den hyggelige atmosfære (herunder pejs) og venligt personale var yderst velkommen efter kæmper Wrynose Pass. Maden var scrummy til et ideelt brændstof til vores sidste ben (jeg havde scampi og...pommes frites, drengen havde pie) . Personalet også venligt opbevarede vores cykler i en garage på bagsiden (der er ingen tyveri paranoia i byen - også selvom du forlader Lake District er på ferie i! ) . Perfekt pit stop, vil vende tilbage.Mere\nDejligt lille cafe. Dejligt afslappende atmosfære. Vi så nød vores morgenmad med kaffe . Alle lokale råvarer. De sælger fentimans rose limonade og fadøl mælk ryste lækker. Meget rimelig pris.\nFantastisk frokost spiser ......\nVi stoppede for frokost her og blev behandlet på frisklavet omelet, flute og hjemmelavede supper! Lækkert! Købere. Omgivelserne er rustique, meget Lakeland i indretning. Værterne meget ned på jorden.\nAnkom her efter en cykeltur rundt i det sydlige søer. Bestilte en ristet ost sandwich, salat og kaffe. Alle førsteklasses især den multi facetter salat. Fantastisk værdi for pengene, venligt personale, min nye nej. 1 Cafe i det sydlige søer.\nEn stor rasteplads på cykel- eller frokost når man arbejder\nSikke en fantastisk værdi cafe, det er placeret på torvet i denne dejlige lille Lake District. Menuen er fuld af frisk tilberedt mad og et stort værdi, både for din sundhed i den krop og Pocket.\nMen maden var fremragende, jeg havde lige smuttede ind til frokost Cumberland pølser, kan jeg varmt anbefale. Servicen var fremragende. Ville besøge igen, hvis i Broughton igen.\nHar spist her mange gange. De serverer god kvalitet lækker mad. Det er ikke det mest af steder, men er fantastisk for vandrere og hund ejere.\nStoppede for en hurtig søde bid og en drink. Ikke meget velkommen, men fik bedre, når der serveres. Dejlig scone med rigtig god hjemmelavet marmelade. God kande te. Brugte toilettet og der var ikke særlig indbydende! Stedet er en smule uelsket.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på The Square Cafe.\nAdresse: Annan House The Square, Broughton in Furness LA20 6JA, England


Træning med kropsvægt: Forslag til øvelser\nTræning med kropsvægt har mange fordele. Kropsvægtsøvelser kan være kan være rigtig effektive - og du kan både træne styrke, kondition og balance bare ved brug af din kropsvægt. Du behøver altså ikke vægte eller maskiner for at udfordre kroppens fysik.\nFordele ved at træne med egen kropsvægt\nTræning med kropsvægt handler om modstand\nMan kan blive rigtig hardcore med kropsvægtsøvelser\nKan jeg nøjes med kropsvægtøvelser\ntræningscenteret er altid med, og du kan træne overalt.\nlav læringskurve for effektive øvelser til kropsvægt.\nmange udviklingsmuligheder mod øvelser, der kræver gode færdigheder.\ner med til at forbedre din core-stabilitet.\nlette at organisere med større grupper.\nAt blive stærkere handler om modstand, og derfor kan øvelser med kropsvægt være rigtig effektive. Sommetider kræver det bare lidt kreativitet for at gøre øvelsen mere anstrengende. Så snart øvelserne ikke længere giver modstand er det tid til at variere øvelserne eller sætte noget mere belastning på.\nDet er befriende at kunne træne uden at have br. Hvis du har brug for et bevis på, at man blive rigtig stærk ved at bruge kropsvægt som modstand, kan du se i det følgende link:\nBeast skills. Sitet er lidt rodet, men her kan man få nogle gode ideer til, hvordan kroppen bliver rigeligt tung til, at man kan få noget udfordring styrkemæssigt.\nMan skal altid planlægge sin træning ud fra ens mål. Du kan sagtens få masser af udfordring ved kropsvægtøvelser, så længe du varierer dem. Men det kan også være, at du skal supplere din træning med fx maskiner eller frie vægte. Fx kan maskiner være en fordel, hvis man ikke er stærk nok til at udføre øvelserne med kropsvægt, og frie vægte er også fremragende i mange sammenhænge.\nDu kan også loade dine kropsvægtsøvelser med en vægtvest for at få endnu mere modstand i øvelserne. Jeg synes den her vægtvest fra Kinetik er fed og i forhold til kvaliteten er den ikke så dyr.\nKINETIK VX1 er det ultimative træningsudstyr, og er enestående når det kommer til design og kvalitet. Vores vægtvest er specialdesignet til at aktivere din styrke, og effektivisere din træning.\nJeg har også skrevet lidt om cirkeltræning, som kan være en god måde at organisere dine kropsvægtsøvelser på.\nHar du nogle gode sites eller nogle gode øvelser, så del det gerne i kommentarerne?\nLæg dig på ryggen på en (brystpres) bænk så bagdelen er lige ved kanten og så ryg, skuldre og hoved ligger fladt på polstringen. Grib fat i under bænken på h...\nNøgleord: kropsvægt, styrketræning


gård - Fibrom April\nVed den første fase i en sådan dam skal du køre flere hunner, hvor den befrugtede rogn er under skallen. Ved ankomsten af foråret vil små krebsdyr luge af kaviar. De er i nærheden af moderen i en kort tid og vil snart begynde at fodre alene. Den betragtede metode anses for at være den nemmeste til opdræt af krebs i en lille privat dam, men for at få en god vækst af ung bestand, er det nødvendigt at skabe visse forhold: en vis vandhårdhed samt et passende iltregime. Hvis der ikke er tilstrækkelig mad i et naturligt miljø, skal krebsene desuden fodres.\nHvor hurtigt vokser raki\nMed godt vejr og passende pleje kan kræft nå op til 10 centimeter og vejer 35 gram efter den anden smeltning. Det skal bemærkes, at krebs udvikler sig mest intensivt i løbet af moltperioden, når de kaster den gamle skal ud og udsætter næsten ubeskyttet, blødt væv. Så hvor mange raki vokser - dette spørgsmål interesserer mange landmænd.\nIfølge eksperter når arthropodene 11 centimeter om et år, eller mere præcist i den varme årstid (del af forår, sommer og del af efteråret). Ved opdræt af krebs i en dam og yderligere fodring er vægtforøgelsen af leddyr 50-55 kg pr. Hektar vandområde (det vil sige vægtforøgelse af en individuel prøve, hvis den er 13 gram). Hvis du opretter gennemsnitlige gunstige betingelser for amfibier, vil den ekstra gevinst nå 40 kg / ha. Samtidig tages stigningen af en enkelt kopi til 10 gram.\nI betragtning af at hunfugle og hanner af krebs kun modnes i det tredje eller fjerde år fra fødselstiden, vil der kun blive dannet en fuldfundet besætning om fem år. Det er på nuværende tidspunkt, at produktionens fangst af leddyr kan begynde, men det samlede antal voksne bør ikke overstige 20% af antallet af kræftformer, der blev lanceret.\nJeg vil straks sige, at jeg ikke vil tale om industriel dyrkning af krebs, hvilket kræver store investeringer, men om muligheden for dem, der har deres eget lille reservoir på eller i nærheden af stedet og ønsker at opdrætte krebs til deres familie uden meget arbejde og penge i bekendtskab og på markedet.\nDyrkning af krebs på denne måde er sæsonarbejde, men hvis du ønsker det, kan du gøre det til din egen virksomhed i landsbyen eller til en virksomhed, der vil generere ekstra indtægter uden stor omkostning.\nDet kan være en simpel dam, som kan laves selvstændigt ved at fylde strømmen og ansætte en gravemaskine. Det er muligt at bygge en swimmingpool, men det er allerede en stor udgift, så lad os stoppe ved at du allerede har en dam.\nGrundkrav til reservoir til dyrkning af krebs:\nKlart vand Det betyder ikke, at det som i vandforsyningssystemet kan være mudret, det vigtigste er det uden kemi og industriaffald.\nLøbende vand Det er også relativt, det er nok at ændre omkring 10% om ugen, så iltet skal være nok, og reservoirets mikroklima bevares. Hvis der ikke er nok ilt (det vil blive vist af krebs selv, kravle ud i lavt vand), så kan du tænke på en springvand, til tider pumpe luft ind i vandet i en pumpe eller købe specielt udstyr.\nDybden er for det meste 1-2 meter, en del af reservoiret skal gøres dybere, fordi de foretrækker at bruge vinteren på dybder. Areal på 30-60 kvadratmeter. Det er godt, hvis der er flere sådanne reservoirer. Om sommeren skal vandet i dem varme op til 16-21 ° C.\nI bunden af krebsene er der behov for en slags ly for at skjule sig fra slægtninge, hvilket er særligt vigtigt under smeltet, indtil den nye skal endnu ikke er hærdet. Hvis bunden er clayey, så vil de selv bygge huller der, hvis ikke, så er sten, snags og selv trimning af plastrør fint. Akvatiske planter forstyrrer heller ikke, de er nødvendige både som mad og som husly.\nHvor skal man få krebs for skilsmisse? Den nemmeste mulighed er at fange i det nærmeste reservoir, og hvis der er mulighed for at vælge, er det bedre at finde et sted, hvor der findes flot krystal, de er uhøjtidelige, næsten altomfattende og vokser til ganske anstændige størrelser - 20 cm vand, det kan gøres i kurve, hvis bund er lagt ud med nålene. På stedet bliver de ikke straks kastet i dammen, men plantet ved vandkanten, de vil gradvist gå ned af sig selv, gylderne vil blive vasket i vand og dyrene vil ikke drukne.\nDe afhænger af frihedsbetingelserne. Normalt på en kvadratmeter af en dam med en dybde på mindst en meter dyrkes op til fem personer. Det vil sige at to - fire hundrede kvadratmeter indeholder op til tusind stykker. Hvis hunner dominerer blandt dem, så næste år kan du tjene gode penge til at sælge unge, det vil sige den unge i år for en skilsmisse eller opfedning.\nOp til 90% af kosten af krebs består af vegetabilske fødevarer. Om sommeren fodrer de på alger, friske vandplanter (elodea, rdest, vandlilje, hestetail), nudler, ukrudt, korn, kartofler. Om vinteren skal du spise faldne blade. Resten af kosten skal være kød - det er muslinger, orme, insekter, tadpoles, kødstykker, skraldespand, carrion osv.\nCrayfish er aktive i skumringen og om natten, så det er bedre at spørge foder om aftenen. De lugter lugten af mad i stor afstand, så de vil finde mad i nogen del af dammen. På dagen spiser kræften op omkring 5% af sin vægt.\nReproduktion af krebs\nPuber af mænd opstår efter 3 år, hunner efter 4. Deres yngle sæson er i juni. Hanen til sæsonen kan befrugte op til tre kvinder. Kvinder fejer fra 20 til 200 æg og bærer dem på underlivet. Jo varmere vandet, jo mindre tid det tager at inkubere. I det første år skifter skaldyren skalen fem gange, deres længde er fordoblet, og deres vægt er seks gange. Vækst af krebs er stærkt afhængig af temperatur og ernæring, så i de sydlige regioner vokser de hurtigere, i de nordlige regioner langsommere, men i hvert fald i de første to år forventer ikke fortjeneste ved salg af voksne.\nSygdomme og skadedyr af krebs\nCancers lider af pest, septocylindrose, telochaniasis og andre sygdomme. Derfor skal en ny befolkning holdes i flere dage i et akvarium eller bad for at undgå at bringe noget som dette ind i din dam og observere deres adfærd, ernæring og udseende. Deres skadedyr er store fisk, muskrater og vilde fugle. Hvis de har mulighed for at besøge dig, så vent på den store ødelæggelse.\nDa dette kun er et datterselskab, er indgangen til vores supermarkeder lukket for supermarkeder, men det er helt muligt at samarbejde med små steder, caféer og restauranter. Derudover vil mund til mund begynde at fungere hurtigt, og forretningen i landsbyen vil begynde at tjene penge. Plus, du vil give din familie et sundt og miljøvenligt produkt.\nHvor hurtigt vokser languster fisk-farming.ru\nDyrkning af krebs i damme\nI uomskårne reservoirer kan man etablere god kontrol over vækst og udvikling af krebs og skabe en selvreplikerende rakebesætning.\nTil opdræt af krebs i store mængder og deres yderligere succesfulde gennemførelse, skal du bruge en dam med rindende vand, en dybde på 2-5 meter, med sten eller lerbund.\nKvinder med befrugtet ro er afgjort i dammen. Om foråret lukker larverne fra æggene, og de vokser og udvikler sig under naturlige forhold. Dette er den nemmeste og mest hensigtsmæssige måde at opdrætte krebs i dammen, der ligger på grunden. For vellykket dyrkning og gode resultater er det nødvendigt at opretholde visse betingelser i reservoiret (iltregime, vandhårdhed, pH), passende krebsøkologi samt føde, hvis den naturlige fødevareforsyning ikke er nok.\nHvor hurtigt vokser krebs\nMed opmærksomme pleje og gunstige vejrforhold er individer af krebs, der er 9,5 cm lange og vejer 33,4 g, nået med to molter (krebsdyr vokser kun under mulding, når de falder deres skaller) på 10,5-10,9 cm og gennemsnitsvægt 46,8 g i en varm sæson. Yderligere produktion under sådanne forhold sammenlignet med naturlige vandområder vil resultere i ca. 54 kg / ha med en kræftstigning på 13,4 g. Under gennemsnittet af krebsdyr og med en årlig genplantning af kalve i tre år vil den yderligere produktion i damme være ca. 39 kg / ha og med en kræftmassegevinst på 9,8 g\nI betragtning af at krebs oplever seksuel modenhed i en alder af 3-4 år, dannes en fuldt udviklet selvreplikerende besætning på omkring 4-5 år. Fra dette tidspunkt er det muligt at starte deres industrielle fangst, men ikke mere end 20% af voksne krebs om året for ikke at forstyrre den eksisterende struktur af besætningen.\nDyrkning og dyrkning af krebs\nCrayfish kød er rig på saft og høj smag, og er regelmæssigt efterspurgt på markedet. Dyrkning og opdræt af krebs i hjemmet kan være en rentabel forretning, da disse vandlevende væsener findes overalt i ferskvand i tempererede klimaer.\nFunktioner opdræt og metoder til dyrkning af krebs i hjemmet med billeder og videoer vil blive beskrevet i denne artikel. Med den kan enhver vokse disse akvatiske indbyggere i deres landhus.\nSådan opdrætter du krebs i hjemmet\nVoksende krebs derhjemme er en enklere proces sammenlignet med muslinger eller rejer. De findes i mange ferskvandskroppe, og det vil derfor ikke være vanskeligt at skabe egnede betingelser for deres reproduktion.\nDerefter vil du lære at opdrætte disse kæledyr hjemme, og hvad udstyr er der brug for til dette.\nOpdræt hjemme kræver konstant tilstedeværelse. Du skal også tænke, at for at indsamle fangsten skal du sænke vandet i dammen eller installere specielle fælder (figur 1).\nBemærk: En god mulighed ville være, hvis du finder et reservoir direkte nær floden. Så er det muligt at lave en god kanal: Tag vand fra floden ind i det og tag det ud.\nFør du begynder at opdrætte krebs i hjemmet, studere al den nødvendige litteratur, og besøg også gårdene for at dyrke dem.\nFigur 1. Egenskaber ved dyrkning af dyr i kunstige damme\nDe første kopier skal købes i specialbutikker og ikke fanget fra floden. Det er ønskeligt, at reservoiret var med ler eller sandjord. Der bør lægges særlig vægt på vandtemperaturen. Erfaringen har vist, at det er umuligt at holde gamle hunner i poolen i mere end 3-4 måneder, da de kan spise deres unge. Følgelig flyttes de efter kalvehunnernes afsætning til en anden pool, og æggene forlades separat.\nHvis du vil opdrætte dem til engros, skal du overføre den relevante certificering.\nDer er flere teknologier til avl: På en naturlig måde - i en dam, hjemme dam eller akvarium, og en dyr metode - industrielt, med installation af en lukket vandforsyning (Figur 2).\nI den første metode kræves der ikke høje omkostninger, da de lever på naturlig mad indeholdt i bunden. Men under sådanne forhold vokser de langsomt, fordi de dvale, og på grund heraf opnår de kun kommerciel vægt på tre år. Den anden teknologi anses for at være mere vellykket, hvor en dekorativ damme er afregnet på stedet, individer lanceres i det og med jævne mellemrum fodres dem, så de vokser hurtigere. Med denne metode vil krebsdyrene alle dvale præcist.\nFigur 2. Metoder til dyrkning i bade og akvarier i hjemlige og industrielle omgivelser\nHvis du vil dyrke husdyr året rundt, kan du bruge dyrere teknologi. For at gøre dette har du brug for: et opvarmet rum, flere tanke, et system med konstant vedligeholdelse af optimal temperatur, cirkulation, vandrensning og iltning. Denne metode er god, fordi personer ikke dvale på grund af vandets konstante temperatur i tankene. Derfor vil fortjenesten du få hurtigere.\nSådanne metoder kan bruges til at dyrke enhver art, det vigtigste er at skabe komfortable forhold for deres levebrød. For at gøre dette skal bunden være dækket af ler, ruiner, grove grus eller sten. I bunden af reservoiret skal du installere huse: fragmenter af rør, grene, sten, snags.\nFor at organisere afløbet i den fjerne del skal du installere en rørledning med et beskyttelsesgitter. Ifølge teknologien er reservoiret også isoleret, så krebsene ikke vil dø. Den færdige dam derhjemme er fyldt med rent vand, fri for store urenheder og klor og befolket af husdyr. Hver anden uge producerer de et dræn, samtidig med at lidt mindre end halvdelen af det gamle vand udledes for at bevare mikroklimaet.\nHvordan man vælger et sted til avl\nSted for dammen er bedre at vælge nær floden. Et ideelt sted at bo ville være kystlinjen med strøm og vand vegetation. Bunden af reservoiret skal være hårdt (ler eller sand), med tilsætning af sten og kalkholdige sten.\nHvis der er en lille dam på dit websted, skal jorden tæt ved kysten være sådan, at enkeltpersoner kan bygge huller eller nødt til at indstille husly til dem manuelt. Ofte bygger de deres grav på stejle skyggefulde kyster, hvor der er mindre sol. For eksempel, i vasserne eller på bredden hvor pil, pil, akacia vokser. Det vigtigste er, at vandet i dammen er rent, fordi ferskvandsarter er meget glad for renlighed.\nVoksende krebs derhjemme: video\nHvis du vil begynde at vokse krebs i hjemmet, anbefaler vi at se videoen, som viser, hvordan du organiserer denne proces for begyndere.\nVoksende krebs derhjemme\nDet vigtigste sted for dyrkning er damme. De er naturlige og kunstige. Ligegyldigt hvilken slags vand du bruger, det skal opvarmes. De kan også dyrkes i akvarier, pools og damme.\nEfter at have besluttet på avlsstedet, er et husdyr lanceret i det. Der skal være to kvinder til en mand, men ikke mere. Vand skal være rent og af høj kvalitet, fri for urenheder. Flere gange om måneden skal ca. 30% af tankens samlede volumen ændres, hvilket gør det muligt at opretholde mikroklimaet og opdatere iltbalancen. For at erstatte vandet skal du forudse systemet med nedstigning og forsyning, hullerne med behovet for at lukke gitteret. Vand kan tages fra reservoirer med rent vand eller fra en brønd. Vandtemperaturen må ikke falde under 15 grader, det vil gøre det muligt for enkeltpersoner at vokse hurtigere.\nBemærk: For bedre overlevelse af de unge skal hunnerne placeres i separate beholdere, og når de små krebsdyr lukkes - for at fjerne dette, vil det gøre det muligt for krebsdyrene at vokse.\nDet fodrer unge dyr med de samme produkter som voksne. Som regel er det død fisk, kød, brød og grøntsager. Du kan købe speciel mad til krebs. Det vigtigste, at sammensætningen af foderet var fedtstoffer, protein, fiber og calcium. Under naturlige forhold fodrer de på noget - løv, alger, frøer, orme, små fisk.\nFlere gange om året smelter de, på dette tidspunkt er de meget sårbare. Derfor er det nødvendigt at overvåge fødevaren, så de ikke spiser deres pårørende.\nBemærk: Det er mest fordelagtigt at opdrætte blå krebs, de vokser hurtigere og mere kødelige.\nMed det forkerte indhold af krebs kan man få forskellige smitsomme sygdomme eller lider af parasitter. Det er vigtigt at ændre deres vand i tide, ikke at overfeede, for ikke at give dem rå kød og at give en behagelig temperatur for livet.\nOpdræt af krebs i dammen\nKrebsforædsteknologien i dammen er meget populær. Overholdelse af visse regler kan store og kødelige individer opdrættes selv i et lille dacha reservoir (figur 3).\nDammen er en naturlig og mest egnet levested. Det vigtigste er at have rent vand i det, ellers vil husdyret mindske eller dø selv. I den kolde årstid, ved at nægte mad, dør krabberne dvale. For at forhindre dette bliver drivhuse bygget over reservoirerne.\nFigur 3. Arrangement af en avl dam\nFor en behagelig levende krebs i dammen, skal du udstyre det korrekt. Det er ønskeligt, at dammen var på dit websted, da der er mange elskere af gratis krebs. Placer ikke reservoiret på et solrigt sted. Pladsens areal skal være over 50 kvadratmeter, en dybde på to meter, bunden er jævn. Dammen skal være beklædt med plader af polypropylen, det er sikkert for krebs. Derefter skal bunden være fyldt med sten og sand, så enkeltpersoner kan bygge deres mink. Reservoirets kyst skal være ler, og græs er plantet omkring det.\nVed avl i damme er det vigtigt at sikre tilstrømning af ferskvand, beluftning og for at forhindre overgroning af alger, hvorfor bunden skal periodisk rengøres. Desuden skal dammen fyldes med plankton.\nGenerelt har opdrættet af krebsdyr i dammen både positive og negative aspekter. Den første kan tilskrives, at omkostningerne ved opretholdelse af reservoiret er minimal, og fodring kræver ikke store udgifter på grund af naturlig mad. Ulemperne omfatter et langt afkast på produktionen, lav befolkningstæthed og en lang vækstperiode.\nFlere oplysninger om, hvordan man opdrætter krebs i en hjemmedamme, vises i videoen.\nFor at dyrkningen skal kunne lykkes, er det ikke kun nødvendigt at arrangere reservoiret korrekt, men også at følge visse anbefalinger.\nBlandt de grundlæggende regler for dyrkning af krebs er:\ndammen skal være placeret i skyggefulde områder;\nBankerne er dækket af fedtet ler og plantet med planter;\nperiodisk plante alger og andre planter for at genskabe livets naturlige livsbetingelser;\nen tredjedel af vandet flere gange om måneden skal ændres;\ndammen skal rengøres periodisk.\nOgså i dammen installere enheder til luftning af vand, så de personer, der bor i det, får nok ilt.\nOpdræt af krebs i garagen\nDyrkning i en dam kan kaldes en standard måde. Men der er flere usædvanlige muligheder, for eksempel opdræt i garagen.\nFra nedenstående afsnit lærer du, hvordan du udstyrer et rum til krebsdyr for at få adgang til deres kød året rundt.\nFør du begynder at opdrætte leddyr, er det vigtigt at tænke på, om det vil være muligt at stille de nødvendige betingelser for dem. De er trods alt meget følsomme for vandforurening og reducerer vandets temperatur. Derudover skal du vælge et værelse. Dette kan være en garage, hvis areal skal være mindst 50 kvadratmeter (figur 4). Der skal du komme ud og forberede værelset, hvis det er nødvendigt, det skal opvarmes. I midten af loftet skal du placere en lyspære, fordi krebs ikke har brug for meget lys. Du skal også bruge tre store tanke. En til voksne, en til teenagere og en for småbørn. Når man sætter alle krebs i samme pool, kan voksne begynde at spise de unge.\nFigur 4. Arrangement af en krebs opdræt garage\nSpred sandgrund på bunden, og læg derefter forskellige snags, sten, rørfragmenter, som vil tjene som et dække til krebs. Hver tank skal have et afløbs- og vandforsyningssystem, fordi fluidet skal ændres ofte. Hullerne i afløbsrøret skal have finmasket.\nDet næste skridt er at købe individerne selv i specialbutikker. De skal bare købe, og ikke at fange i en normal dam. Det er vigtigt at huske andelen af køn, nemlig: For en mand har du brug for to kvinder, men ikke tre.\nFlere gange om måneden skal vandet skiftes og erstatte lidt mindre end halvdelen af volumenet. Dette vil berige vandet med ilt og bevare mineraler og mikroklima.\nCrayfish feed på alger, så de skal plantes regelmæssigt med fisk, orme, korn, brød, samt speciel mad. I ynglesæsonen og smeltning har de specielt brug for god ernæring.\nSom ved andre avlsmetoder udføres dyrkning af krebs i garagen i henhold til visse regler:\nVærelset skal være rummeligt, om nødvendigt varme væggene og gulvet;\nalle individer bør erhverves på specialiserede point under hensyntagen til, at der er to kvinder pr. mand;\nvandtemperaturen må ikke falde under 15 grader, ellers vil krebsene dvale.\nDesuden behøver krebs under et kunstigt forhold et afbalanceret foder, men overfeeding bør ikke tillades.\nDyrkning af krebs i drivhuset\nDet er også muligt at dyrke krebs i drivhuset, fordi klimaet ved klimaforhold er fremragende til dyrkning af disse leddyr (Figur 5).\nMen når de dyrkes i et drivhus, skal alle regler for avl som beskrevet ovenfor overvejes.\nI lande med et koldt klima for at reducere dvaletiden af krebs eller dens fuldstændige eliminering, skal du bruge metoden til opvarmning af damme, hvor opdræt af krebs kan gøres om vinteren. For at gøre dette er et drivhus på en polycarbonatbase rejst over dammen. Du kan konvertere et almindeligt drivhus til en drivhustermos, hvor solfangeren opvarmer vandet i dammen. Et sådant drivhus er godt at bruge, når der opdrættes i de nordlige områder. Du kan også bruge industrielle drivhuse. På grund af deres størrelse lader de igennem en stor mængde lys og varme.\nFigur 5. Arrangement af drivhus til avlskræft\nUnder sådanne forhold vil lufttemperaturen i den kolde sæson være 3-12 grader. Vand ved denne temperatur vil ikke fryse, og det betyder, at ernæring og vækst vil fortsætte. På grund af dette vil krebs vokse hurtigere og nå kommercielle størrelser.\nUdgifterne til udstyr afhænger af drivhusets type og størrelse. Man må huske på, at opvarmning af en del af dammen skal tages i betragtning selv i designfasen, da standardmodellerne for industrielle drivhuse pålægger reservoirets størrelse begrænsninger.\nNår du planlægger opdræt i et drivhus, bør du overveje antallet af individer og den anslåede størrelse af reservoiret. På grundlag af disse parametre er drivhuset også ved at blive bygget.\nDesuden er designet bedre at bygge polykarbonat med det samme, da dette materiale er godt transmitterer lys og holder temperaturen, men det giver et stabilt mikroklima.\nAustralsk rødlig kræft: avl\nTil avl krasnokleshnevy australsk har brug for særlige forhold. Denne race er den mest "kødfulde". Deres avl er kun mulig i lukkede damme med yderligere opvarmning. Derhjemme opdrættes de i akvarier på mindst 100 liter. Der er helt muligt at indeholde 3-4 kræftformer samtidigt (figur 6).\nNår man arrangerer reservoiret, er det nødvendigt at tage højde for det faktum, at krabber regelmæssigt stiger til overfladen. Til måltider, hvile og for perioden med smeltning har de brug for husly. For at gøre dette skal du arrangere hullerne i forvejen, indstille snags, låse, gryder. Den optimale vandtemperatur er 20-26 grader, temperaturen over 36 og under 10 grader vil være skadelig for dem. Australske krebs er meget følsomme over for kobberindholdet i vand.\nFigur 6. Egenskaber ved dyrkning af den australske røde låsekræft\nI mad er denne type kræsen: godt spis døde fisk, brød, grøntsager, ærter, alger og kombineret mad. Sørg for, at deres kost skal indeholde bøg eller egetræsblad. Regelmæssigt skal fodre snegle, regnorme eller frosne levende mad.\nSammen med krebs kan du dyrke visse typer fisk. Billige hurtigt voksende arter vil være egnede til dette, fordi der er mulige tilfælde af overspising og død af mere nærende fisk. Det er bedre at købe almindelige guppies.\nOpdræt akvarie krebs\nAkvariekræft har brug for tilstrækkeligt rent vand med temperaturer fra 21 til 27 grader (figur 7). Høj vandhårdhed sikrer muligheden for at bygge en rustning efter smeltning. For at øge vandets hårdhed i jorden, kan du lægge kalksten eller marmor. Surt vand til disse dyr er ikke acceptabelt.\nBemærk: Hvis du beslutter at kun indeholde akvariekræft, så er du mere tilbøjelig til at have et akvarium med et lille stykke jord.\nOpdræt af krebs i et akvarium kræver skabelse af kunstige forhold, som de skal levere. Derfor skal du i bunden sætte sten, sand, ler, snags - det ligner naturlige forhold og giver mulighed for at grave huller. Jorden skal være stor, især i nærværelse af levende rotte planter. I akvariet har krebs brug ilt, så det er nødvendigt at sikre konstant beluftning og filtrering af vand.\nFigur 7. Arrangement af et akvarium til dyrkning af krebs\nI naturen elsker krebs at vandre langs kysten på jagt efter noget spiseligt. Det er også ønskeligt at gøre dem de samme forhold i akvariet, for det kan du tage den sædvanlige snag, som vil stikke over vandets overflade.\nBaseret på den kendsgerning, at krebs gerne går på land, skal akvariet være dækket af tykt glas med et hul svarende til beholderens krop.\nBemærk: Kræftens ønske om at komme ud af akvariet øges med lav vandkvalitet, mangel på husly eller overbefolkning.\nCrayfish foder på forskellige bløddyr, svampe, orme og insekter. I perioden med smeltning og avl, har de brug for mere mad.\nReproduktion i kunstige forhold passerer i grunden efter en molt. Kvinden lægger æg på dag 20 efter parring. Juveniler er meget genert, de tilbringer det meste af deres tid under snags eller bag brochurer.\nDet er godt at opdrætte krebs i et akvarium, fordi du kan styre temperaturen, hårdheden og andre parametre i vandet. Også voksende krebs i et akvarium vil larverne blive beskyttet mod fjender, desuden reduceret dødelighed fra negative faktorer.\nLav konkurrence og stabil efterspørgsel efter krebs garanterer et godt overskud for dem, der beslutter at starte opdræt af leddyr. En virksomhed kræver ikke alvorlige materielle investeringer, organisationen er ikke så vanskelig opgave. Med den rigtige tilgang vil aktiviteten snart begynde at tjene penge.\nStorskala dyrkning af leddyr på vores lands område er ikke almindelig. Kræft ind i forbrugermarkedet i de fleste tilfælde fra naturlige vandområder, hvilket fører til et fald i antallet af naturlige individer. Efterspørgslen efter lækkert gourmetkød forbliver konsekvent højt. Dette gør krebsvirksomheden attraktiv med hensyn til økonomi. Grundlæggende omkostninger er nødvendige i starten, når du skal købe udstyr, enkeltpersoner selv og udstyre et sted for dem.\nEn moderne kræftgård er en speciel opvarmet indendørs pool. En stor mængde foder og varme giver dig mulighed for at dyrke dyr meget hurtigere. Hvis dammen har et areal på kun ca. 50 kvadratmeter. m, gården til dyrkning af krebs kan tage op til 1000 kvadratmeter. m. At arrangere en kræft "plantage" ejeren skal købe flere puljer. Polypropylenskåle anvendes ofte til dette formål.\nGårde er den mest omkostningseffektive, men ikke den eneste måde at dyrke leddyr på. Indendørs etablerer akvarier med støtte af en konstant temperatur. Gården vil være mindre i størrelse end dammen, men dyrene vokser hurtigere. Processen med smeltende krebs finder sted 3 gange om året under et akvariumlanding, mens de i naturen skifter skallen en gang om 12 måneder. Hyppig moulting er det bedste bevis på arthropod vækst.\nHvis du tror, hvordan man opdrætter krebs i hjemmet med minimal investering, så er det værd at overveje muligheden for en gård fra en kunstig eller naturlig dam. Den naturlige vedligeholdelse af dyr kræver ikke specialiseret udstyr, omkostningerne til iværksætteren vil være små. Den første indtægt fra en sådan virksomhed vil ikke blive modtaget snart, fordi det vil tage leddyr flere år for at nå frem til kommerciel vægt.\nKræftfisk til avl\nForretningssucces afhænger af den rigtige race af krebsavl. Den mest interessante fra den økonomiske side af arten er:\nCubanske blå. Dette er en race af leddyr, kunstigt opdrættet. Hovedformålet med formularen - hurtig vækst. Inden for et år når individer voksenvægt. Kubansk blå kræver vand med hårdt vand og en sandbund. Diætet af disse individer adskiller sig ikke fra andre arter.\nAustralian Reddish Cancer (AKKR). Denne race er velegnet til avl kun i lukkede reservoirer med yderligere opvarmning. Efterspørgslen efter denne art er meget høj, da den australske røde lim udmærker sig med den største mængde kød. Mad af australske leddyr er varieret: Døde fisk, brød, vandplante er egnet til deres kost.\nSmalfodede (langfodede). Denne race formeres hurtigt, føles stor i åbne og kunstige reservoirer.\nOpdræt af krebs i hjemmet\nStabil indkomst, der giver stor efterspørgsel efter leddyr, gør opdræt af krebs i hjemmet en rentabel beskæftigelse. Indeholder flod og sø leddyr kan være i forskellige forhold: så tæt som muligt naturligt eller kunstigt skabt for den bedste udvikling og hurtig vækst. Det er vigtigt at vælge den rigtige måde at dyrke krebs på, for at give dem optimale muligheder for vækst og reproduktion.\nTil dyrkning af dyr vil der være brug for et naturligt eller kunstigt reservoir i landet. Opdræt af krebs i en dam kræver en sand- eller lerbunds bund, tilstedeværelsen af silt. Det bør overveje et vandforsynings- og afløbssystem. Sådanne forhold vil medvirke til at dyrke en stor mængde leddyr, den naturlige søhabitat har en positiv effekt på tilpasningen af dyr. Metoden til avlspersoner har en betydelig ulempe: om vinteren falder de i søvn og holder op med at vokse.\nDyrkning af krebs i akvariet\nI små mængder er opdræt af krebs i et akvarium en god mulighed. Du kan indstille en konstant temperatur, der er gunstig for vækst og reproduktion, dyrene går ikke i dvale, men vokser hele tiden, de er nemme at fange til salg. Ulemperne ved akvarieavl omfatter en stigning i produktionsomkostningerne på grund af omkostningerne ved opvarmning og begrænsning af gulvpladsen. Også forsigtig med denne metode til vedligeholdelse er tilføjet: akvarier skal rengøres.\nVoksende krebs i kælderen\nEn ren og tør kælder uden svampe og skadedyr er egnet til at bo på en kræftfarm. På hylderne placeres akvarier med dyr. Disse forhold vil ikke tillade et stort antal individer, men for en lille produktion kælder er nok. Voksende krebs i kælderen har sine fordele:\nom vinteren, for individer er rummets naturlige temperatur tilstrækkelig;\nder er ikke behov for intens lys, en pære bruges til hele området.\nDyrkning af krebs i UZV\nInstallation af en lukket vandforsyning (UZV) er den ideelle løsning til fortyndede leddyr. Filtreret, opvarmet og luftet vand er det bedste medium til god vækst. Dyrkning af krebs i en USS kræver et rum, hvis temperatur om vinteren ikke falder under 1 grad af varme under ideelle forhold - under 15 grader. Voksende krebs i RAS bliver stadig mere populær på grund af sin høje lønsomhed og året rundt indkomst.\nCrayfish avl teknologi\nArthropod dyrkning er en proces, der kræver overholdelse af en bestemt teknologi. Kun ved at følge anbefalinger fra specialister kan en iværksætter regne med et godt resultat af sin aktivitet. Teknologien til opdræt af krebs indeholder følgende faser:\nVoksne er placeret i forberedte damme, akvarier eller tanke. De kan fanges eller købes fra andre gårde.\nVed temperaturer over 7 grader skal dyrene fodres med frisk eller kogt mad (dagpenge - 2% af leddyrets legemsvægt).\nNår årlige prøver vises, fanges de og transplanteres ved hjælp af et andet reservoir.\nI andet eller tredje år af livet når arthropoder en masse råvarer, de kan sælges.\nUdstyr til opdræt af krebs\nFor en kræftfarm at være meget rentabel, bør du skabe de mest behagelige betingelser for vækst af leddyr. For at give et behageligt opholdsmiljø vil det hjælpe udstyr til dyrkning af krebs:\nDrivhuse. For at opretholde en bestemt temperatur anvendes ikke kun industrielle, men også de enkleste drivhuse.\nLuftkompressor. Armaturet vil hjælpe med at forhindre vandstagnation.\nOksidator. Denne enhed er designet til at forhindre ilt sulten i dyr i tanken, hvor de vil tilbringe vinteren.\nFiltreringssystem For at fjerne madrester og vitale processer er det ikke nok at skifte vand i tide. Filtret er nødvendigt for dannelsen af et gunstigt habitat, hvor enkeltpersoner når den ønskede størrelse.\nSådan holder du krebs i hjemmet\nArthropoder er tilbøjelige til kannibalisme, så ubehagelige situationer bør forhindres. Holder krebs i hjemmet kræver genbosættelse af voksne og store individer. Til dette benyttes et separat reservoir (akvarium). Ellers kan voksne leddyr ødelægge svage unge. Sterke individer vil blive meget mere vant til det nye miljø, men unge er mere følsomme overfor forandringer og kan dø under genbosættelse.\nHvor mange raki vokser\nAt besvare, hvor meget kræft der vokser, er svært. Vækstgraden af leddyr afhænger af mange faktorer, såsom:\nvandtemperatur og sammensætning;\ntype og mængde af foder\ntæthed af personer i reservoiret\nUnder betingelser tæt på naturlige vokser individer til normal størrelse i 4 år. Med et mere gunstigt miljø accelereres denne proces. Når dyr dyrkes i et akvarium om et år, kan du få leddyr klar til salg. De bliver nødt til at håndtere dem hele året rundt: rene akvarier, høste mad og oprette individer mv.\nReproduktion af krebs i hjemmet\nFor en vellykket gennemførelse af ideen om skilsmisse skal dyrene omhyggeligt studere betingelserne for deres reproduktion. Personer begynder at parre i det tidlige efterår. Til opdræt af krebs i hjemmet kræver 2 kvinder og 1 mand. Når kvinder er 3 eller mere, kan hanen spise en af dem. Det er umuligt at lave kaviarkaviar, det er sikkert dækket under rustningen. Kun ved slutningen af foråret vil æggene bevæge sig tættere på halen. Efter ruge er larverne også under halen i nogen tid. Så naturen beskytter afkom fra mulige farer.\nHvad skal du fodre krebs i hjemmet\nPlanter og dyr mad er egnet til fodring af leddyr, som kan købes i specialiserede eller almindelige butikker. Foderkræft derhjemme kan være sådanne produkter som:\nhvede, byg og andre korn;\nspecialiseret foder til leddyr\nfisk og stege\nHvordan man plejer kræft derhjemme\nSom alle levende ting kan krebs skade og dø. Årsagen til dette er smitsomme eller invasive sygdomme. For at undgå leddyrs død, skal du sørge for, at du får kræft i hjemmet. Årsagerne til sygdomsudviklingen er som følger:\nen masse foder;\nHurtigt voksende maligne tumorer udvikler sig inden for få måneder. Det antages, at den primære maligne celle med en diameter på 10 μm i gennemsnit i en periode på 30 dublinger når en betingelsesmæssigt diagnosticeret størrelse på 1 cm. Som følge heraf vokser tumoren 40 dublinger, tumorvægten bliver 1 - 1,5 kg, hvilket praktisk talt betyder organismens død. For eksempel for brystkræft er den gennemsnitlige cellefordoblingsperiode 272 dage. Væksten i en mavesvuler i gennemsnit fra sygdoms begyndelse til klinisk manifestation er ca. 2 til 3 år.\nKroppen dør berørt af en ondartet tumor på grund af det faktum, at:\nOrganer og væv påvirket af en ondartet formation mister deres funktion;\nen malign tumor, som regel sår og rot, som forbereder en frugtbar grund for forekomsten af sekundær infektion;\nEn ondartet tumor producerer affaldsprodukter, der fører til forgiftning af kroppen.\ntumorvækst begynder at bruge tilstødende væv til sin egen ernæring.\nEt par ord skal siges om metastaser. En malign tumor er kendetegnet ved, at dens celler er dårligt forbundet med hinanden. Som et resultat kan en del af cellerne afbrydes og spredes gennem hele kroppen med strømmen af lymfe eller blod, hvilket får en tumor til at vokse på et nyt sted.\nHvorfor degenererer cellerne til ondartet?\nDette er et meget vigtigt spørgsmål. Hvis vi fastslår, hvorfor cellerne regenererer, kan vi gennemføre en lang række foranstaltninger for at forhindre dette. For det meste er processen for genfødsel genetisk bestemt. Nogle gange allerede fra fødslen har vi et mutantgen, som efterfølgende "hjælper" cellerne til at blive genfødt. Og det sker, at de såkaldte proto-oncogener aktiveres, som hver person har, men ikke altid og ikke alle bliver aktiveret. Hver sund celle er genetisk programmeret til at dø, det vil sige "kender" - efter hvilken tid det skal dø. Den ondartede celle "glemte" om døden, den er evigt ung og evigt levende.\nKræftfremkaldende stoffer fremkalder celledegeneration\nI de fleste tilfælde er en tumor, der kun er en genetisk disposition, ikke nok! Vi har brug for en slags skub, der vil tvinge generne til at udtrykke sig. Det anslås, at 90% af alle kræftformer hos mennesker er forårsaget af miljømæssige faktorer. Sådanne faktorer kaldes kræftfremkaldende stoffer. Det er kræftfremkaldende stoffer, der gør det muligt at aktivere "dårlige" gener. Hvis vi kan undgå virkningerne af kræftfremkaldende stoffer på vores egen krop, reducerer vi risikoen for tumorvækst til den mindste værdi! I øjeblikket er det endeligt bevist, at omkring 75 kræftfremkaldende stoffer kan forårsage kræft og tumorvækst. Visse mistanker medfører lidt mindre end tusind.\nVi opregner de mest almindelige og farlige kræftfremkaldende stoffer.\n- Udenlandske kemikalier - asbestfibre, tobak, alkohol og lignende. Blandt dem er stoffer relateret til erhvervet, såsom benziner mv.\n- Forskellige strålekilder (herunder røntgenbilleder og solskin).\n- Kronisk inflammation - især ulcerøs colitis, hepatitis (betændelse i leveren).\n- Fødevareforurenende stoffer, såsom aflatoksin B (jordnøddesmør), madstegningsstoffer (sortskræl), nitritter og nitrater, røget mad osv. Derudover dyrefedt, overskydende protein samt overdrevent varme, salte og krydrede fødevarer.\n- Virus og bakterier (papillom, helicobacter, herpes osv.)\nFaktorer, der fører til onkologiske sygdomme, omfatter også: en stillesiddende livsstil, stillestående processer i organer og væv (mangel på blodcirkulation i vævet), mangel i kroppen af visse vitaminer og mineraler. Af det ovenstående konkluderer vi: Vi må undgå eksponering (især langvarig) for vores egen organisme af skadelige faktorer.\nMirSovetov fokuserer din opmærksomhed på, at opdræt af krebs i hjemmet vil kræve, snarere misundelsesværdig vedholdenhed og arbejde fra din side, snarere end store finansielle investeringer.\nI hjemmetræning krebs, såvel som i enhver anden besættelse, har sine egne specifikationer. For eksempel, når du opretter kunstige reservoirer, skal du overveje at det er umuligt at opdrætte unge dyr i det fri. Dommer for dig selv, selv en repræsentant for den største languster vil tage cirka to år at vokse til en størrelse på 10 cm. Desuden er der yderligere tre eller fire år for kræft at få et anstændigt udseende. Og frysning af et kunstigt reservoir, der ikke er beskyttet af noget, er uundgåeligt! Dens indbyggere vil ikke være i stand til at tilbringe vinteren i et år: i foråret, i stedet for at leve krebs, finder du kun, hvad der er tilbage af dem. Derfor er det latterligt at tænke på at have kastet krabber i en dam om foråret, om efteråret kan du allerede få fortjeneste af dem - denne hastighed uddanner ikke hast.\nDet første skridt til at holde krebs.\n. Det består i at bygge (hvis der ikke er nogen) af et ret stort rum. Det er meget vigtigt at tage højde for temperaturregimet: termometeret må ikke falde under en grad Celsius. Den ideelle temperatur anses for at være 14-15 grader, for i sådanne tilfælde vil krebsene ikke dvale og vil derfor vokse hurtigere. Du kan opdrætte krebs direkte hjemme, forudsat at du har et opvarmet rum på mindst 20 kvadratmeter. m.\nNår "huset" til krebs er klar, skal du erhverve flere tanke, hvor krebs vil leve. Foruden tanke skal man ikke glemme at købe filtre til vand (for ikke at ændre det for ofte) og tilgængelige værktøjer til fangst og transplantation af krebs (særlige fiskestænger, merezhki, rachevni). Velprøvede biofiltrere tyske producenter.\nJo større kapacitet, desto bedre. Et egnet dammateriale er plexiglas eller plastik, men en beholder fremstillet af metal kan ikke anvendes. Du bør ikke installere containere "i århundreder" i mindst de første to eller tre år, fordi de kan bryde, tilstoppe, og hvis du "smager", så vil du senere eller senere gerne ændre beholdere til større.\nUmiddelbart vokser en masse krebs vil ikke fungere, og flere kunstige reservoirer er nødvendige for forskellige generationer af leddyr at leve separat, da voksne krebs spiser de svagere individer - unge. De ældre medlemmer af krebsamfundet tilpasser sig let til det nye miljøs forhold, hvilket ikke er tilfældet for de unge, så det er bedre at forlade de små krebs i de sædvanlige forhold for dem. Ældre krebs er deponeret i et nyt "hjem". Vandet i tanken, hvor den nyfødte krebs er forblevet, er bedre ikke at ændre i et stykke tid til en ny: de unge kan suges ind i afløbshullet.\nMiljøet i et kunstigt reservoir bør være så tæt som muligt på forholdene i kystfiskens naturlige habitat. Ren flodsand spredes på bunden af tanken og tilføjer en generøs del af sten, blandt hvilke skal være hul, ler og flere alger (for at hærde skallerne). Alle disse materialer er nødvendige af krebs for at lave huller. Også krebs "vil ikke give op" fra de forskellige rødder og snags, hvor de kan gemme sig.\nDet er meget vigtigt at overvåge tilstanden og kvaliteten af vand i reservoiret. Det bør indeholde tilstrækkelig ilt (ikke mindre end 6-7 mg pr. 1 liter vand) og hydrogen (ikke mindre end 8-9 mg pr. 1 liter vand). Vandet skal være mættet med calcium og silicium. Uden disse mineraler vil krebsene ikke hærde skallen, eller denne proces vil blive forsinket i lang tid.\nDet er bedre at købe de første "bosættere" af et kunstigt reservoir, og ikke at fange det fra floden. 500-700 individer - det optimale antal krebs til at begynde med. Kræftens tæthed i dammen skal være fra 1 til 5 stk. Pr. 1 kvadrat. m. Du bør ikke starte avl med almindelige krebs - de er små og vokser ikke meget hurtigt på grund af dvaletilstand, så de kan sætte spørgsmålstegn ved alle dine virksomheders rentabilitet. Blå eller sø krebs anses for at være ideel til avl - dette er den største race af leddyr. De udvikler sig meget hurtigt. Overvej at i et reservoir vil repræsentanter for forskellige arter aldrig komme sammen.\nHvordan og hvad skal man fodre krebs?\nFødevarer spredes på specialbakker, der måler 40 til 40 cm. Kræft er ikke kræsen om mad, de kan lide meget: fisk, frøer, orme, blodorm, larver, korn, brød, planter. Dette er en af de største fordele ved krebsdyr. Vær opmærksom på en af madens funktioner af krebs - af natur er de scavengers. Det betyder, at kød skal være til stede i deres kost.\nVed udarbejdelse af en fødevareordning for leddyr, anbefaler MirSovetov at holde sig til reglen "det er bedre at underfeede end overfeed", på trods af at disse væsner er ret dystre. Juster mængden af portioner afhængigt af hvor mange rester der er tilbage efter fodring (hvis mange dele er reduceret). Fødevarer serveres til krebs i finhakket form. Det er nødvendigt at gøre det, at de velsmagende store stykker snedig ikke begynder at spare for reserven. Sådanne "bestande" vil ødelægge rent vand i to konti. Vær dog forsigtig med at sikre, at der er nok mad overhovedet, ellers vil krabberne begynde at kæmpe for mad, som følge heraf kan de for eksempel tabe en klo og miste deres præsentation.\nDu skal også forkæle krebsene med alle slags "ekstra gødninger" for at berige deres kost med vitaminer og sporstoffer. For eksempel er kridt altid føjet til mad - en kilde til calcium.\nCancers kan ligesom andre levende væsener lide af forskellige sygdomme, der kan udløses af forsømmelighed hos ejeren. De mest farlige sygdomme for kræft er pest, rustflekken og porcelæns sygdomme. De har negativ indflydelse på kvindens fecunditet, ødelægge leddyrets udseende, i særligt alvorlige tilfælde, kan føre til udryddelse af en hel generation i et kunstigt reservoir. For at beskytte beboerne i tankene mod massesinfektion skal de "nye bosættere" holdes adskilt fra resten i karantæne i nogen tid. Ved den mindste mistanke om sygdommen skal du straks kontakte dyrlægen.\nHvornår kan fange krebs\nHvis krabberne i din dam vises i begyndelsen af foråret, så i juni vil der være første etape larver. Efter at de unge krebsdyr overlever den anden smeltning, transplanteres de til et specielt livmoderreservoir. For længe ventede overskud er det værd at dyrke den yngre generation i en alder af 1-2 år.\nEn-årige kan også fanges og anbringes i særlige foderreservoirer. For at en kræft skal vokse godt, bør antallet af sine brødre i en sådan tank være mindre end i den, hvorfra den blev fanget. I gennemsnit efter 2 eller 3 års ophold i foderreservoiret vokser kræften til 10 cm og vejer 40-50 g. Det er nu, at han har nået de optimale parametre til salg. Leddyr kan fanges fra juli til det sene efterår.\nKræft er en malign tumor, som i sin struktur har muterede celler, som følge af, at de begynder at opdele og formere sig ukontrollabelt, og som følge heraf dyrker og smitter tumoren det nærmeste væv og efterfølgende metastasereres og spredes gennem blodet til alle dele af kroppen. Overvej hvordan sygdommen udvikler sig, diagnosen, symptomerne, typerne og behandlingen af kræft og meget mere.\nAfsnittet i medicin, der studerer både ondartede og godartede celler kaldes onkologi. Forskere og læger har for nylig fundet ud af, at den direkte årsag til kræft er netop genskiftet i visse celler, men netop den kode, der er ansvarlig for divisionsprocessen. Derfor begynder syge celler at handle på de forkerte instruktioner og vokse meget hurtigt.\nDe mutante celler selv er lidt modificerede, de har en større kerne og en helt anden adfærd. Vores immunsystem lægger vægt på dette og forsøger at stoppe disse revolutionerende forsøg. Og hvis flere sådanne celler ser ud i kroppen, bliver de ødelagt. Men ikke altid imødegår immunforsvaret, især i en svækket krop med andre sygdomme.\nDerudover, når mutationer af celler kan forekomme, godartede tumorer - det betyder ikke, at de har nogen gavn for kroppen, men sådanne tumorer påvirker ikke det omgivende væv og er ikke livstruende. Desværre, men meget ofte udvikler sådanne godartede tumorer sig til en malign tumor, der allerede har farlig adfærd.\nHvert år søger læger og forskere flere og flere nye behandlinger. Men i øjeblikket anvendes kun få. Desværre giver disse metoder ikke en 100% chance for genopretning. Og der er ikke noget klart våben mod kræft.\nDer er stadig mange faktorer at overveje. Først på hvilket tidspunkt blev kræften opdaget - jo tidligere jo bedre. For det andet, hvor aggressiv tumoren er, og hvor hurtigt den vokser og udvikler sig. Plus, lægerne har brug for at identificere selve neoplasmen så hurtigt som muligt, find ud af dets stadium, størrelse og omfang af skade på det nærmeste væv. Så lægerne vil danne et komplet billede, og de vil være i stand til at skabe en strategi for at bekæmpe kræftfjeneren.\nHvordan ser kræft ud? Generelt har den forskellige former, der afhænger af læsionens stadium og område.\nDesværre er der endnu ikke bevist noget direkte bevis for, hvilke faktorer der påvirker udseendet af denne sygdom. Og læger og forskere har kun få antagelser og grunde til udseendet af ondartede celler.\nRygning giver dig en enorm mængde kemikalier, som du indånder gennem røg. Stofferne selv er mutagene og giver et glimrende grundlag for sygdommens udvikling.\nAlkohol påvirker næsten alle organer. Det er klart, at alt afhænger af antallet og hyppigheden af brugen.\nFødevarer - mad med et stort antal kræftfremkaldende stoffer, nitrater, kosttilskud som E121, E123, højt kalorieindhold, giver dig mulighed for at udvikle ubehagelige sygdomme i din krop, og de kan igen give det grønne lys til kræft.\nStråling - hver by har sin egen strålingsbakgrund, og med en stærk stigning i normen i sådanne byer er kræft meget mere almindeligt end i de normale.\nØkologi - i byer med dårlig økologi og lokaliteter, der ligger i nærheden af planter og fabrikker - folk bliver ofte syge med kræft.\nDet forkerte kursus af hormonbehandling kan normalt føre til kræft i prostata, livmoder, æggestokke og brystkirtler. Stoffer, der direkte påvirker væksten af disse organer.\nDet er også muligt at opdele alle faktorer i internt (medicin, mad osv.) - 30% og eksternt (økologi, stråling osv.) - 70% af alle virkninger på kræft. Som du kan se, har eksterne faktorer en ret høj procentdel.\nSkadelige tilsætningsstoffer til fødevarer\nFaktorerne for kræftvækst inkluderer fødevaretilsætningsstoffer: E12, E 510, E 513U. Næsten alle produkter, du køber i butikker, har disse stoffer, så det er bedre at se, hvad der bruges i dette eller det pågældende produkt inden brug.\nHvordan forekommer kræftceller i kroppen?\nI kroppen er der et stort antal celler. Hver celle udfører sit arbejde og funktion. Alle celler fungerer som et ur - klart og ifølge det valgte program. Men andre faktorer påvirker også kroppen: såsom sygdom, kemikalier, stråling, ultraviolet stråling mv.\nSom følge heraf bliver en enkelt celle under påvirkning af ugunstige forhold en mutant, ændrer sin interne form, DNA-beskadigelse opstår, og handlingsprogrammet, som cellen har brugt til at virke, ændrer sig.\nLad os se på sunde celler, som vi allerede har sagt, arbejder de på klare instruktioner, som staves ud i DNA. Muskelvæv, røde blodlegemer, blodplader, hvide blodlegemer - alle udfører deres funktion. En celles liv er foreskrevet i DNA. For eksempel lever røde blodlegemer ilt til kroppens væv og lever 125 dage, men blodplader, der hjælper med at tilstoppe forskellige sår, lever kun 4 dage og dør derefter.\nLad os se på alle livsstadierne i en sund celle:\nEn celle er født, og dens fremtidige liv og arbejde i kroppen er forudbestemt.\nDerefter vokser det lidt op og begynder allerede at udføre grundlæggende funktioner.\nEndvidere arbejder cellen selv i hele levetiden efter et bestemt mønster.\nDerefter kommer celle ældning og død.\nHvis cellen begynder at stumpe og udlånes, stopper kroppen straks den og ødelægger den. Men det sker, når kroppen er svag og ikke kan reagere i tide, begynder disse celler at vokse og blive tumorer.\nEr en godartet tumor en kræft eller ej? Nej, det er ikke kræft endnu. Sådanne celler er normalt ikke aggressive og forstyrrer ikke arbejdet i de nærmeste organer og væv. Men denne tumor kan senere blive til kræft.\nHvad er forskellen mellem dem? Godartet vækst vokser langsomt, går ikke ind i et sundt væv og ødelægger dem ikke, det er ret nemt at fjerne det kirurgisk.\nHyperplasi - når umodne muterede celler begynder at tilfældigt fordeles.\nIndledningsvis er cellerne selvartige i naturen og må ikke skade sundheden og de omgivende væv. Men efter et stykke tid går tumoren ind i et stadium af dysplasi.\nCellerne selv er fastgjort til nærmeste væv og passerer ind i en ny malign fase - malignitet.\nEn precancerøs tilstand er et lille antal maligne celler, der ikke går ud over grænserne for et bestemt væv og stadig kan besejres af immunitet.\nInvasiv kræft - tumoren begynder allerede at vokse i det nærmeste væv og vokse hurtigt, mens aggressiviteten og væksten øges.\nOndartede neoplasmer er for det meste dannet hos ældre efter 50-60 år. Selvfølgelig påvirkes det også af rytmen af en persons liv og hans helbredstilstand. De mest almindelige typer af onkologi:\nUdviklingen af lungekræft.\nMange spørger: Hvor mange år har patienten levet efter diagnosen og hvilken procentdel af overlevelsesrate?\nDet hele afhænger af hvilket stadium selve kræften blev opdaget, og hvilken karakter det har - aggressiv eller ej. Jo højere kræftstadiet er, desto lavere overlevelsesrate.\nTrin 1 70-80%\n2 trin 60-75%\nTrin 3 35%\n4 trin 5%, at patienten vil leve op til 5 år.\nHvad får en mand til at dø af kræft? Dybest set fra en kombination af faktorer, når tumoren vokser så stærk, at den blander sig med organernes arbejde.\nDu skal forstå, at symptomerne selv afhænger af udviklingen af tumoren i kroppen såvel som på selve scenen. Ofte manifesterer dyret først i første omgang sig og sidder meget stille i sin lair.\nUrimlig feber - uden andre symptomer, og stoffer og antibiotika hjælper ikke.\nTab af appetit og vægt - når tumoren begynder at vokse hurtigt og bruger en stor mængde energi. Det producerer også forskellige affaldsprodukter, som forgifter kroppen.\nSmerter i hovedet, kvalme, opkastning (måske med blod) - tumoren forgifter kroppen og øger forgiftningen.\nGul hud - gulsot kan indikere kræftskader på leveren.\nHoste og åndenød - metastaser nåede lungerne og fastede sig der.\nGenerel svaghed og hurtig træthed - kræft forbruger en stor mængde energi og styrke.\nUdslæt på huden og slimhinderne - forekommer ofte i hudkræft og melanom.\nHvert år finder forskere flere og flere typer kræftceller. Hvad der er slående er, at de selv kan tilpasse sig typen af behandling og ikke reagere på kemoterapi og stråling.\nEn ondartet neoplasma ses oftest på ansigt, hals, hovedbund. Dette skyldes, at disse særlige områder af kroppen udsættes for direkte sollys mere end andre.I øjeblikket er der ganske ofte tilfælde, hvor folk diagnosticeres med kræft i ansigtets hud.