Hvad med kulturen i en coronatid? - netavisnord\n30/10/2020 06/11/2020 - Kultur og fritid\nCovid19 har været hård ved den levende kultur i Nordjylland. Spillesteder, teatre og kulturhuse har oplevet hårde tider med flere måneders total nedlukning og masser af restriktioner efter genåbningen. Vi har tidligere skrevet, at de aalborgensiske spillesteder Tusindfryd og Studenterhuset ikke føler sig truede på eksistensen som sådan – men man oplever, at publikum er svære at bringe tilbage. I dag ser vi lidt bredere på kulturen i Nordjylland – med fokus på spillestederne i Frederikshavn og Huset i Hasserisgade.\nNu gik det lige så godt. Coronaen syntes på vej bort, smittetallene mindskedes, restriktionerne blev lempet, kulturlivet var på vej til at blomstre igen.\nDen tendens varede ikke ved. Stigende smittetal og nye og skærpede restriktioner er igen blevet en del af hverdagen. Og kulturlivet er ramt igen. Mundbind, alkoholforbud, mindskede forsamlingsstørrelser, tidlige lukketider, afstandskrav er ikke ligefrem befordrende for kulturelle oplevelser.\nVinteren bliver hård for kultur- idræts- og foreningslivet, har kulturminister Joy Mogensen udtalt.\nTirsdag d 27/10 landede kulturministeren en aftale i folketinget, hvor der blev afsat midler til øgede hjælpepakker for kulturlivet. En generel pulje på 450 mio. kroner blev afsat til kultur- og foreningsliv og breddeidrætten, diverse kompensationsordninger som kompensation for faste omkostninger og kompensation til kunstnere blev forlænget til 31/1 2021, der blev afsat en aktivitetspulje på 300 mio., der blev afsat midler til støtte til nye kreative løsninger og der blev afsat 25 mio. til arbejdslegater til kunstnere.\nKulturen i Frederikshavn\nI Frederikshavn forløses kulturen på i hvert fald tre matrikler: Arena Nord, Det musiske Hus og Maskinhallen, som i dag er fusioneret under fælles ledelse og bestyrelse. Det musiske Hus er udpeget som regionalt spillested og modtager støtte fra bl.a. Statens Kunstråd.\nCovid-19 har betydet, at alle arrangementer siden marts har været aflyst. Det var håbet, at de kulturelle aktiviteter efter sommerferien kunne genoptages i et vist omfang, og at fase 4 i genoplukningsprocessen ville løfte publikumsantallet over de 500, men det skete som bekendt ikke, fordi landet oplevede en ny bølge af smitte.\nPer Malmberg, direktør for det hele, siger.\n– Vi lever naturligvis op til de retningslinjer, der udstikkes fra centralt hold, og det betyder, at vi har været hårdt ramt på indtægtssiden. Vi lukker færre ind til arrangementerne, og publikum skal sidde ned, hvilket i sig selv ikke er et stort problem, men folk er generelt nervøse for smitten, og det bevirker, at billetsalget er vigende. F.eks. er der til en koncert med Souvenir blot solgt 30 billetter. Omvendt er de optrædende også nødt til at tilpasse sig, både på honoraret og performance.\nPer Malmberg. Foto Arena Nord\nOmsætningen faldet med 40 %\nEfter at have haft et bragende flot 2019 – og estimaterne for 2020 så om muligt endnu bedre ud – ramte nedlukningen de tre kulturinstitutioner i Frederikshavn med en forhammer. Omsætningen er faldet med 40 %, og Per Malmberg har måttet tilpasse organisationen til de faldende indtægter:\n– Vi har en lille stab af timelønnede medarbejdere, og den har jeg været nødt til at skære i. Det har været hårdt, men heldigvis støtter stat, kommune og det private erhvervsliv os fortsat, så vi vurderer at komme ud af 2020 med et underskud på ca. 1 mio. kroner, hvilket kunne have været meget værre. Men da vi de foregående år har haft høj aktivitet og pæne bundlinjer, har vi opbygget en egenkapital, som vi kan tære af i år.\nFoto Arena Nord\nHjælpepakkerne virker på kort sigt\n– Har I haft gavn af regeringens hjælpepakker?\n– Ja, vi har haft folk på lønkompensationsordningen, og vi får hjælp til de faste udgifter, ligesom vi også nyder godt af tilskud til de aflyste arrangementer. I alt henter vi dér i omegnen af 3 mio. Så vi skal nok komme helskindet igennem 2020. Jeg har imidlertid især fjernlyset tændt. Hvad sker der på den lange bane? Kan vi stadig regne med, at publikum har lyst til at gå til koncerter, optræden etc. Jeg tror nok, vi skal få vores stamkunder, som udgør ca. 70%, til at genindtræde i rollen som publikum. Min bekymring er de sidste 30 %. De er de svære. Men jeg er pisket til at være optimistisk og fastholde, at vi skaber glæde, og at befolkningen har en kulturel sult, som vi med vores mange tilbud i Arena Nord, Det musiske Hus og Maskinhallen kan være med til at tilfredsstille. De tre matrikler udbyder underholdning og events, som borgerne kan samles om i en lidt svær tid. Vi lukker ikke mere ned end højst nødvendigt, slutter Per Malmberg, der i samme åndedrag kan afsløre, at TV2 besøger Frederikshavn i november.\nHuset i Hasserisgade i Aalborg er et kulturhus, der fungerer både som spillested og galleri, her er cafeer, mødelokaler, byhaver og værksteder. Et sted, der normalt summer af liv. I følge Husets hjemmeside er visionen at være ”et kulturhus som er ramme om kulturelle oplevelser, mødevirksomhed og kreativ udfoldelse”. Huset ”bidrager til skabelsen af et varigt og mangfoldigt udbud af kulturelle tilbud” og fokuserer ikke mindst på det lokale vækstlag og den mere alternative musik.\nHuset i Hasserisgade. Foto (c)Henning Quist Hansen\nOm Husets situation under coronakrisen siger kulturhusleder Michael Falk Marino:\n– De nye restriktioner har ikke som sådan betydet det store for lige præcis vores kulturhus. Vi har jo cafedrift, og den har været ramt tidligere, blandt andet med mundbindskrav. Men de nye restriktioner giver ikke os nye problemer. Men vi kan mærke, at hver gang, der kommer nye restriktioner, så er det noget af en mavepuster på publikum. Helt konkret kan vi se det på billetsalget. Når der lige har været et pressemøde, så tager det en uges tid at få gang i billetsalget igen.\n– Overordnet holder vi modet oppe og laver de kulturarrangementer, vi gerne vil lave. Økonomisk er vi ikke blandt de hårdest ramte. Over 50 % af vores omsætning er offentligt finansieret, så vi har nogle tilskud som gør, at vi har noget at bygge på. Egenindtjeningen er selvfølgelig næsten helt væk. Vi plejer at sælge 90 billetter til siddende og 120 billetter til stående koncerter, nu må vi kun lukke 30 ind pr. koncert, altså en fjerdedel af, hvad vi plejer.\n– Økonomisk giver året underskud, vi prøver så at indrette os efter det og arbejde med, hvad kan vi gøre til næste år. Det efterlader en masse ting at tage stilling til. Hvordan tænker vi kulturinstitutioner i fremtiden, når det her er ovre? Hvad bliver vores ”new normal”? Tingene løsner ikke op i 2021, som det ser ud nu, i hvert fald ikke lige til at starte med.\n– I foråret håbede vi på en normalisering i løbet af 2020, den er så ikke kommet endnu. Man kan godt opleve lidt apati over, at man ikke kan gøre det ordentligt, man er sat i verden til. Det gælder også mange områder indenfor det. Man kan kalde oplevelsesindustrien – vi har svært ved at gøre det, vi er bedst til.\n– Men vi laver ikke noget kun for at tjene penge på det. Derfor laver vi det stadig. Og vi kan mærke, at vi er med til at opretholde lyspunkter hos folk, at der trods alt er noget, man kan deltage i og møde op til – det giver folk noget at læne sig op ad. Og vi kan være med til at sørge for at kunstnere kan tjene en eller anden form for penge ved at formidle den støtte, vi får.\n-Hvad er strategien for fremtiden?\n-Vores forudsætning er at præsentere kultur. Det må vi gøre ud fra den virkelighed, vi er i. Jeg er begyndt at se anderledes på det end i foråret, hvor jeg tænkte, at vi måtte finde en ny, midlertidig form. Jeg ved ikke, hvor midlertidigt det er, jeg kan ikke se slutningen på problemerne. Der kommer selvfølgelig en fremtid, hvor vi oplever verden som sig selv igen. Vi ved ikke, hvor meget det her har tæret på ressourcerne.\nVi har et driftsbehov for at kunne hænge sammen som kulturhus. Og vi har behov for publikum.\nMen hvad gør det her ved folks adfærd? Bliver kultur noget, man kommer til at dyrke hjemme bag 4 vægge? Hvordan gør vi de fysiske kulturinstitutioner trygge og spændende?\n– Oplever I at publikum stadig kommer – eller er der en tendens til, at de forsvinder?\n-Det er svært at sammenligne før og nu. Det giver et forvrænget billede at sammenligne billetsalget før og nu. De billetter, vi har mulighed for at sælge, dem sælger vi. Men med mulighed for kun at sælge 30 billetter pr. koncert – er tallet så lavt, at vi reelt ikke ved, om halvdelen af vores kundegrundlag er væk.\nHvis vi ser på de forskellige kulturbrugersegmenter, så skal de unge nok komme igen. De ældre er måske nogle af dem, der bevæger sig væk. Det grå guld, 65 +, er en meget aktiv generation, de er rigtigt gode til at søge ud, de er et godt kulturkundegrundlag. Men det er også dem, der er hurtigst væk igen, de er hurtige til at ændre adfærd. Vi segmenterer ikke nødvendigvis efter alder, men efter kulturelle interesser – men alligevel kan vi se, at det grå guld sværere at hente ind igen, de føler sig måske som en del af risikogruppen – og de har et stort familiært netværk, som gør, at vi risikerer, at de isolerer sig der.\nHusets gård. Foto (c)Henning Quist Hansen\n– Huset fokuserer især på det lokale vækstlag og den alternative eller mere smalle musik. Er det især her, man kommer til at opleve problemer?\n– Tværtimod. Ingen tvivl om, at vi har fokus på vækstlaget og de smalle genrer, som f.eks. jazz og folk. Demografien gør, at lige præcist de smalle genrer og vækstlaget, især det lokale og regionale, bliver styrket. Nok må vi kun sælge 30 billetter, men musikerne får jo deres honorar alligevel på grund af honorarstøtte fra Statens Kunstfond og Aalborg Kommune. Der bliver skabt en masse ting på kryds og tværs. Så for vækstlaget er det faktisk ok. Det er værst for de store navne og de store produktioner, med et krav om en publikumsmængde på over 500, som de ikke må. De store kvantitetsarrangementer (ikke at de ikke også er kvalitet), det er virkeligt der, det styrtbløder.\n– Men jeg må indrømme, at vi ikke kan række så meget ud i verden lige nu. I 2019 havde vi kunstnere fra 37 lande. Det kan jeg godt røbe, at vi ikke når nu. Men vi skal sikre at vores støtte bruges til at lægge et solidt grundlag under vores arrangementer.\nTopfoto Arena Nord. Koncert i Maskinhallen i Frederikshavn


Billig kloakrenovering Ugerløse: Få 3 gode tilbud\nBillig kloakrenovering i Ugerløse\nVil du gerne have et tilbud på en billig kloakrenovering i Ugerløse, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud.dk, som vi reklamerer for.\nEn autoriseret kloakmester i Ugerløse har erfaringen, uddannelsen og værktøjet til at bedømme omfanget af skaderne på din kloak. Han vil fx ofte benytte sig af en tv-inspektion for at besigtige problemerne. Kommer en kloakrenovering på tale, kan han fx vurdere, hvilken løsning der vil være den mest hensigtsmæssige. Måske kan problemerne klares ved en kloakrenovering uden opgravning. Løsningen kan fx være en strømpeforing, hvor man lægger en lang pose af glasfiber ind i kloakrøret for at fore det. Det kan man fx gøre, hvis der er tale om fejl på et kloakrør, der ligger et sted, hvor det er svært at komme til som fx under din bolig.\nNår du har beskrevet din opgave, vil du blive kontaktet af 3 kloakmestre i Ugerløse og omegn. De vil hver især give dig et tilbud med en pris på din opgave. Du kan så i ro og mag sammenligne deres tilbud og vælge det, som passer dig bedst.


PRIDE: FC Nordsjælland går i hvidt | Se trøjen her\nPRIDE: FC Nordsjælland går i hvidt\nNår FC Nordsjælland i aften tager i mod Odense Boldklub, så bliver ikke i de normale røde Nike dragter.\nAnledningen er 25 km væk. I hovedstaden festes og markeres nemlig “mangfoldigheden” med “Pride”. En ting som hele Superligaen faktisk bakker op omkring. Alle anfører vil f.eks. bære regnbuefarvede anførerbind. Men FC Nordsjælland har valgt at markere det positive budskab yderligere.\nTil kampen stiller alle 10 markspillere nemlig op i hvidt, hvor klubbens logo optræder i regnbuefarver ligesom numre og navne på ryggen også er regnbuefarvede. Spilledragter, som er designet og produceret i samarbejde med klubbens partnere hos Unisport.dk og Nike.\nFC Nordsjællands nye identitet:\nMed dette intiativ viser FC Nordsjælland, hvor stor visuel fleksibilitet, der er med det nye logo. ( Identitet ) Designmæssigt er trøjen i top, meget anderledes og alligevel er man ikke i tvivl om det er FC Nordsjælland, der er afsender. Du kan læse mere om den nye identitet her.\nMed dette intiativ viser FC Nordsjælland, hvor stor visuel fleksibilitet, der er med det nye logo.\nDirektør Søren Kristensen fra FC Nordsjælland fortæller:\n-I FC Nordsjælland har vi klare værdier, som vi stræber efter at leve op til i alt, hvad vi laver. På og uden for banen og fra ungdom til senior. At rumme diversitet og inkludere alle fra forskellige kulturelle baggrunde er noget af det, der fylder allermest i vores arbejde hver eneste dag. Vi synes, vi som klub og sport er med til at rykke ved mange ting, men vi skal også være ærlige og erkende, at når det kommer til fodbolden, så er der stadig langt at gå i forhold til ligestilling og accept af alle uanset seksuel overbevisning. Vi har et alvorligt problem på og uden for banen, og derfor starter vi med at kigge på os selv, for vi er en del af det problem.\n-Vi er glade for, at fodbolden vil være med til at tage ansvar og skabe opmærksomhed omkring det via klubbernes og DBU’s initiativer. Men vi føler, at vi skal gøre mere. Vi vil udfordre vores eget miljø. Derfor har vi valgt at spille i de her dragter og sammen med CPH Pride støtte en af de vigtigste organisationer i form af Pan Idræt, og derfor har vi inviteret et hold fra Pan Idræt op for at tale med og til vores Superliga- og Kvindeligatrup i vores eget miljø. Vi skal ikke kun være med til at ændre på andres perspektiv, vi skal også udvikle vores eget. Og det bliver ikke sidste gang, vi gør det her.\nLunar Way: Den digitale mønsterbryder får ny kæmpe investering\nSTATE: Det handler om at gøre en forskel for mennesker!


Blikkenslager Risby Helsingør ⇒ Indhent tilbud hurtigt og nemt! | 3-tilbudonline.dk\nBlikkenslager Risby Helsingør\nStår du og mangler en blikkenslager i Risby Helsingør? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har jo, det største netværk af blikkenslagere i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Risby Helsingør. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de blikkenslagere i Risby Helsingør, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billige blikkenslagere i Risby Helsingør, skal du blot trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du blot læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på blikkenslager Risby Helsingør allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på blikkenslager Risby Helsingør\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på blikkenslagere i Risby Helsingør. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi bruger nemlig kun de absolut bedste blikkenslagere i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige blikkenslagere Risby Helsingør. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle blikkenslagerne gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\n← Blikkenslager Nabben Assens\nBlikkenslager Skovbakken Hillerød →


CASE: Få skærpet strategien med Benchmark Management TM | FSR\nForside > Værktøjer > Benchmark Management (TM) > CASE: Få skærpet strategien med Benchmark Management TM\n17.05.2011CASE: Få skærpet strategien med Benchmark Management TMNielsen & Christensen med hovedkvarter i Aalborg var en af de første virksomheder til at anvende Benchmark ManagementTM .Share on facebookShare on LinkedInShare on twitterShare on emailShare on printAf Vivian A. Voldgaard, Foto: Jesper Voldgaard\nMålinger og analyser er old news for revisorer. Men der er alligevel meget ny viden at hente i Benchmark ManagementTM. Det erkender Finn Korgaard, tidligere adm. direktør hos Nielsen & Christensen Statsautoriseret Revisionspartnerselskab med hovedkvarter i Aalborg:\n”Vi er vant til at måle meget, men der er alligevel nogle spændende ting i det her, som vi ikke har forsøgt os med tidligere. Det ene er at måle så konkret på HR-delen, det andet er at vi med Benchmark ManagementTM får klarhed over, hvor langt vi kan nå, hvis vi gør det rigtigt godt,” siger han.\nFinn Korgaard, adm. direktør & HR-chef Marlene Krogh.\nBenchmark ManagementTM gav medlemsvirksomhederne et unikt indblik i deres virksomhed. Gennem flere end 122 nøgletal fordelt på fem overordnede områder fik virksomhederne sat kroner og ører på deres potentialer. Derudover fik de overblik over, hvordan deres egne nøgletal lå i forhold til konkurrenterne – i anonymiseret form. ”Filosofien bag Benchmark ManagementTM tiltaler mig på baggrund af dens enkelhed: Du kan ikke undgå at forbedre din forretning, når du kender dine nøgletal. Derudover er det interessant at få større indsigt i, hvad best practise er indenfor dit fag samt at få mulighed for at benchmarke med andre i branchen,” siger Finn Korgaard. Høj troværdighed\nAnalysearbejdet er lagt i hænderne på konsulenthuset HR SUCCES. HR SUCCES har specialiseret sig i at sætte kroner og ører på ledelse og har kunder i bl.a. advokatbranchen i både ind- og udland. I dag anvender en stor del af landets advokatvirksomheder Benchmark ManagementTM som redskab i den daglige drift. At det er en ekstern aktør, der udarbejder analyserne, tiltaler Finn Korgaard. ”Vi ville også være gået med i projektet, hvis det havde været FSR selv, der havde stået for forløbet. Men af konkurrencemæssige hensyn giver det en større tryghed og troværdighed, at forløbet er lagt i hænderne på en ekstern aktør,” siger han. Nielsen & Christensen har i alt 143 medarbejdere fordelt på hovedkvarteret i Aalborg og filialerne i henholdsvis København og Aars. Dermed placerer virksomheden sig i gruppen af revisionsselskaber med flest ansatte. Kategoriseringen gør ifølge Finn Korgaard Benchmark ManagementTMtil et endnu mere interessant fænomen at arbejde med: ”Mange revisionsvirksomheder har en fast skare af meget trofaste kunder, men når vi er oppe i den tunge kategori, som betjener de meget store kunder i Danmark, er der konkurrence. At vi ved hjælp af Benchmark ManagementTM bliver i stand til at se, hvad vi er både gode og mindre gode til, skærper uden tvivl vores konkurrenceevne. Ikke kun overfor kunderne, men også overfor de dygtige medarbejder på markedet, som vi jo alle sammen gerne vil tiltrække,” siger han. Et dagligt redskab\nAt Benchmark ManagementTM også er et attraktivt redskab i det daglige HR-arbejde, er Marlene Krogh, jurist og HR-chef hos Nielsen & Christensen, heller ikke i tvivl om. ”Vi registrerer i forvejen alt muligt, men vi er ikke vant til at sætte kroner og ører på. Vi kender i procenttal alt til vores medarbejderomsætning, til vores sygefravær og alt muligt andet. Men at vi kan komme til den øverste ledelse og fremlægge nogle tal i kroner og ører, vil uden tvivl give os taletid overfor direktionen, og så kan vi for alvor begynde at arbejde effektivt og målrettet med HR,” siger hun. Marlene Krogh vurderer også, at de konkrete bundlinjetal, vil give de ansatte en større forståelse for de initiativer, der bliver sat i værk i virksomheden. ”Vores ansatte ved godt, hvor stort vores sygefravær er. Men jeg tror ikke, at et procenttal giver dem en specielt klar fornemmelse af, om det er meget eller lidt. Hvis vi i stedet kan præsentere et beløb, vil det nok få nogle til at studse lidt,” forudser hun. HR-chefen mener også, at Benchmark ManagementTM vil være et særdeles godt supplement i rekrutteringsprocessen hos Nielsen & Christensen: ”Med Benchmark ManagementTM får vi et tydeligt billede af, hvor gode vi er til at holde på vores medarbejdere og om vi er lønførende i forhold til andre revisionsvirksomheder af vores størrelse. Det kunne godt komme til at betyde noget for de initiativer, vi fremadrettet vil sætte i værk,” forudser hun. Finn Korgaard forventer også at Benchmark ManagementTM rapporten, vil sætte gang i nogle flere innovative tanker:\n”Som revisor arbejder vi overvejende historisk, fordi vores opgave er at se på tal, der ligger bagud. Men vi skal jo også huske at se fremad. Jeg forventer, at vi i kraft af både benchmarkingen og de nøgletal, der indikerer vores potentiale, vil blive så inspirerede, at vi ikke kan undgå at få en masse nye, gode ideer. Og så håber jeg selvfølgelig at rigtigt mange andre revisionsvirksomheder vil tage Benchmark ManagementTMtil sig fremover, så vi i hele branchen kan få et fantastisk arbejdsredskab.” Benchmark ManagementTM\nBenchmark ManagementTMgiver overblik over, hvor en virksomhed kan øge lønsomheden Deltagelsen er 100 procent anonym Konsulenthuset HR SUCCES står for udarbejdelsen af Benchmark ManagementTM analyserne\nDeltagende virksomheder indplaceres efter antal ansatte i fem grupper Analysen, som hver deltagende virksomhed får udarbejdet, sætter konkrete tal i kroner og ører på virksomhedens potentialer. Analysen består af flere end 122. Nøgletallene sammenlignes dels i relation til gennemsnittet i gruppen, dels i relation til den virksomhed i gruppen, der klarer sig bedst. Analysen besvarer spørgsmål som: Er vi lønførende blandt branchens revisorer? Er vores uddebiteringsgrad mindre end kollegernes? Hvad er vores omsætning og indtjening per medarbejder i forhold til Best Practice? Hvad er resultatandele pr. partner i sammenligning med andre virksomheder? Hvad er vores omkostninger ved rekrutteringer i forhold til andre? Etc.


Jeg føler mig ikke god nok og har haft svære tanker mange gange\nCille, 12 år\nJeg føler mig ikke god nok, og har haft svære tanker mange gange.\nDet er jeg vel nok ked af at læse, at du går rundt og har det sådan!\nHvad er mon det der gør, at du ikke føler dig god nok? Er det svært i skolen? Eller med dine veninder? Eller er det hjemme, hvor tingene er svære?\nLigegyldigt hvor det er, så kan man nemt få den tanke, at man ikke er god nok. Jeg tror det er en meget naturlig tanke at have og rigtig mange piger går rundt med den følelse, som du gør. Desværre er det ofte sådan, at jo mere man tænker sådan om sig selv, jo flere dårlige tanker får man også om sig selv.\nKan du prøve at øve dig selv i, at det er okay ikke at være perfekt hele tiden - for tro mig, det er der ingen der er! Prøv at start hver morgen med at sige 1, 2 eller 3 gode ting til dig selv. Det kan være svært i starten, men det er en rigtig god øvelse i at lære, at blive mere glad for sig selv. For jeg er helt sikker på, at du ER god nok!\nDu skriver du har mange svære tanker, men ikke hvad de er. Men det lyder til, at du har brug for at tale med nogle om de svære tanker. For sådan nogle skal man ikke gå rundt med alene og de forsvinder desværre sjældent af sig selv, hvis man ikke gør noget ved det. Derfor synes jeg også det er rigtigt flot, at du har skrevet her ind til os, for det viser, at du er klar til at gøre noget ved det -super sejt!\nDen allerbedste måde at få styr på sine tanker er ved at tale med andre om dem. Har du nogle du kan tale med? Det kunne være din mor, din lærer eller en bedstemor. Hvis du synes det er for svært at tale med én du kender, så kunne det også være en rigtig god ide, at gå ind og skrive til vores online chatrådgivning som har åbent hver aften. Der sidder der altid nogle søde piger klar til at tale med dig om alt det du synes er svært.\nJeg håber du får styr på dine tanker og at du hurtigt finder ud af at du ER god nok!\nKæmpe krammer her fra mig, Kathrine <3


Håndbog om Zoonoser om hvordan sygdomme, som smitter fra dyr til mennesker, undgås - PDF\nDownload "Håndbog om Zoonoser om hvordan sygdomme, som smitter fra dyr til mennesker, undgås"\n1 Håndbog om Zoonoser om hvordan sygdomme, som smitter fra dyr til mennesker, undgås\n2 1. oplag: eksemplarer December 2006 Grafisk tilrettelæggelse og produktion: Kailow Graphic Forsidefoto: Dansk Landbrugsrådgivning Foto: Aalborg Zoo, side 6 Foto: Statens Serum Institut, side 59, 65 og 75 ISBN-NR.: Varenummer:\n3 Forord Denne branchevejledning om smitte med sygdomme fra dyr til mennesker (zoonoser) er udarbejdet af Danmarks Fødevareforskning (DFVF), Zoonosecentret og Statens Serum Institut (SSI) i samarbejde med Branchearbejdsmiljørådet for Service- og tjenesteydelser, Branchearbejdsmiljørådet Jord til Bord og Industriens Branchearbejdsmiljøråd. Branchearbejdsmiljørådene (BAR) er sammensat af repræsentanter fra arbejdsmarkedets parter og oprettet i henhold til Arbejdsmiljøloven. Branche arbejds - miljørådene har bl.a. til opgave at informere og vejlede om arbejdsmiljøforhold. På findes information om Branchearbejdsmiljørådenes formål og opgaver samt vejledningsmaterialer etc. Arbejdstilsynet har haft branchevejledningen til gennemsyn og finder, at indholdet i den er i overensstemmelse med arbejdsmiljøloven. Arbejdstilsynet har alene vurderet vejledningen, som den foreligger, og har ikke taget stilling til, om den dækker samtlige relevante emner inden for det pågældende område. Nærværende vejledning er et øjebliksbillede og er fremkommet på baggrund af specialisters erfaringer og tilgængelig viden om danske forhold. Hovedforfatterne har været Birgitte Borck, DFVF og Charlotte Kjelsø, SSI. Vejledningen kan hentes på: Forord 3\n4 Indholdsfortegnelse Sidetal Indledning 7 Kapitel 1. Smitteforebyggelse 9 Hvad er en zoonose 9 Smitstoffer 9 Smitteveje 9 Arbejdsgiveransvar 10 Hvor findes problemerne 10 Fem gode råd om forebyggelse 10 Graviditet, amning og smitterisiko 12 Karantæneregler for levende dyr 13 Selvdøde eller aflivede dyr 13 Hvis du føler dig syg og tror at du er blevet smittet på arbejdet 13 Anmeldelse af arbejdsskader 13 Til personer beskæftiget i fødevareindustrien 14 Til ansatte der kommer i berøring med spildevand 16 Kapitel 2. Hvilke zoonoser skal jeg være opmærksom på 18 Dambrug 18 Dyrehandlere og dyrepassere, som arbejder i Zoo, med forsøgsdyr og lignende 18 Fjerkræslagterier, fjerkræopdræt, fiske- og foderfabrikker 21 Hotel og restauration 22 Kødindustri og konserves 23 Landbrug 23 Mejerier og margarineproduktion 26 Militær og politi mv. 26 Skovbrug, jagt og naturpleje 27 Svine- og kreaturslagterier 28 Vandforsyning og opsamling og behandling af spildevand 30 Kapitel 3. Zoonotiske sygdomme, hvor erhvervssmitte kan forekomme i Danmark 33 Bartonella (Katte-kradse-syge) 33 Borrelia burgdorferi 34 Campylobacter 36 Capnocytophaga canimorsus 38 Chlamydophila abortus 39 Chlamydophila psittaci (Ornitose eller papegøjesyge) 40 Cryptosporidium 42 4 Indholdsfortegnelse\n5 Sidetal Erysipelotrix rhusiopathiae (Svinerosen eller rødsyge) 43 Flavivirus (Tick-borne Encephalitis, TBE) 44 Francisella tularensis (Harepest) 45 Giardia 47 Leptospira (Weils sygdom) 48 Listeria monocytogenes 50 Ortopox (Kokopper) 52 Parapox (Læbeskurv, orf og falske kokopper) 53 Pasteurella 55 Salmonella 56 Sarcoptes scabiei (Skab, fnat) 58 Streptococcus suis 59 Tinea corporis (Hudsvamp/ringorm) 60 Toxoplasma gondii 61 Trichinella (Trikiner) 63 Verocytotoksin producerende Escherichia coli 64 Yersinia enterocolitica 66 Kapitel 4. Zoonotiske sygdomme som er sjældne eller som ikke forekommer i Danmark 68 Ascaris suum (Svinets spolorm) 68 Bacillus anthracis (Anthrax/miltbrand) 68 Brucella abortus (Smitsom kalvekastning) 69 Bændelorm 69 Clostridium tetani (Tetanus, stivkrampe) 70 Coxiella burnetti (Q-feber) 71 Influenza A, H5N1 (Aviær influenza/fugleinfluenza) 72 Mycobacterium bovis (Kvægtuberkulose) 72 Prioner (BSE, kogalskab) 73 Rabies (Hundegalskab) 73 Spækfinger 74 Toxocara canis (Hundens spolorm) 74 Kapitel 5. Myter om sygdomme, som fejlagtigt forbindes med smitte fra dyr til mennesker 75 Mund- og klovesyge 75 Newcastle disease 76 Svinepest 77 Appendix. Nyttige adresser og links 78 Litteraturliste 81 Indholdsfortegnelse 5\n7 Indledning I forbindelse med forarbejdning af og omgang med dyr kan der være risiko for overførsel af smitsomme sygdomme fra dyr til mennesker (zoonoser). Denne vejledning er skrevet til dig, der i dit daglige arbejde er beskæftiget med levende eller døde dyr. Vejledningens formål er at beskrive risikoen for erhvervssmitte i Danmark for udvalgte zoonoser og at give vejledning om forebyggelse af smitte. Der er for de fleste zoonoser en meget lille risiko for erhvervssmitte. Smitte med zoonoser har i langt de fleste tilfælde ikke forbindelse til dit arbejde eller din arbejdsplads, men sker langt oftere ved indtagelse af forurenet mad, kontakt med kæledyr eller anden aktivitet i forbindelse med ferie- og fritidsliv. For 1-5% af alle danskere, som smittes med zoonoser, afhængigt af hvilken sygdom der er tale om, kan det dog ikke udelukkes, at smitten er sket i forbindelse med funktioner på arbejdspladsen. Zoonoser kan forårsages af forskellige typer af bakterier, virus, svampe eller parasitter, og den vigtigste enkeltstående forebyggelse af zoonoser er god per sonlig og produktionsmæssig hygiejne. Indledningsvis beskrives nogle generelle råd vedrørende forebyggelse af zoonoser, som er værd at kende, hvis du i dit daglige arbejde har omgang med levende eller døde dyr. Endvidere omtales de specielle forholdsregler som gælder, hvis du arbejder i fødevarevirksomheder eller kommer i berøring med spildevand. Herefter præsenteres tabeller, som giver et overblik over almindeligt forekommende zoonoser indenfor de enkelte brancher. De næste kapitler giver mere uddybende beskrivelser af de enkelte zoonoser. Først beskrives de zoonoser, som kan udgøre en risiko for erhvervssmitte ved forarbejdning af og omgang med dyr. Derefter beskrives nogle sjældne zoonoser, som overvåges og forebygges, men hvor erhvervssmitte i Danmark ikke forekommer eller kun sker meget sjældent. Endelig beskrives nogle sygdomme hos dyr, som ofte fejlagtigt betragtes som smitsomme for mennesker. Afslutningsvis følger en liste med nyttige adresser, hvor du kan søge yderligere råd og vejledning, hvis du gerne vil vide mere. Indledning 7\n8 8 Kapitel 1 Smitteforebyggelse\n9 Kapitel 1. Smitteforebyggelse Hvad er en zoonose Ordet zoonose er af græsk oprindelse og er sammensat af to ord: Zoon, som betyder dyr og Nosos, som betyder sygdom. I denne vejledning bruges ordet til at beskrive de sygdomme, som under naturlige forhold kan smitte mennesker, enten direkte fra dyr eller indirekte via produkter fra dyr. Helt enkelt kan zoonoser defineres som sygdomme, der smitter mellem dyr og mennesker. Smitstoffer Når du arbejder med dyr, kan du risikere at blive smittet med forskellige bakterier, virus, svampe eller parasitter. Samlet betegnes disse som smitstoffer. Mange smitstoffer findes helt naturligt på og i raske dyr, f.eks. på huden og i tarmsystemet og kan smitte når du håndterer dyrene eller deres afføring. Risikoen for at blive syg af smitstofferne må dog generelt anses for at være lille, hvis du altid sørger for at holde et højt hygiejneniveau. Smitteveje Bakterier, svampe, parasitter og virus kan overføres på tre måder: Gennem sår i huden, herunder via bid eller stik Gennem munden Gennem luftvejene Gennem huden Arbejde med dyr kan i sig selv give hudgener, enten som følge af smitte eller som følge af allergi. Snitsår, bid eller stik giver typisk anledning til lokale reaktioner med betændelse eller bylder. Endvidere kan insektbid eller -stik i sjældne tilfælde forårsage mere alvorlig sygdom. Gennem munden Når zoonoser overføres gennem munden, er det som regel pga.: Fødevarer produceret under uhygiejniske forhold Kapitel 1 Smitteforebyggelse 9\n10 Dårlig personlig hygiejne efter håndtering af dyr, deres afføring eller andet som kan indeholde smitstoffer Forkert eller manglende brug af værnemidler, f.eks. åndedrætsværn i forbindelse med højtryksspuling Gennem luftvejene Bakterier, parasitter, svampesporer eller virus fra syge dyr kan i visse tilfælde smitte gennem luften, f.eks. ved indånding af aerosoler eller støv, der indeholder sådanne smitstoffer. Arbejdsgiveransvar I forbindelse med risikoen for at blive smittet med zoonoser skal der foreligge retningslinier vedrørende smitteforebyggelse og oplæring i hygiejne, som du skal kende og overholde. Oplæring og introduktion til hygiejne bør altid foregå ud fra en vurdering af smitteforholdene på virksomheden 1. Hvor findes problemerne Når man skal finde ud af, om der er risiko for smitte med zoonoser på arbejdspladsen, skal man specielt undersøge følgende forhold: Er der risiko for at komme i kontakt med støv eller aerosoler? Er der risiko for at komme i kontakt med syge dyr? Er der risiko for at indtage sygdomsfremkaldende bakterier eller virus? Er der risiko for at blive tilsmudset under arbejdet? Er der risiko for at skære sig under arbejdet? Er der risiko for at blive bidt under arbejdet? Fem gode råd om forebyggelse Der er fem nøglebegreber, når smitte med zoonoser skal forebygges: Instruktion Sikre arbejdsrutiner God hygiejne Ventilation 1) Arbejdstil sy nets bekendt gørelse nr. 864 af 10. november 1993 om biolo giske agenser og arbejdsmiljø (med senere ændringer). 10 Smitteforebyggelse Kapitel 1\n11 Personlige værnemidler Instruktion Din arbejdsgiver skal informere om de farer, der er forbundet med arbejdet. Du skal være instrueret og oplært, så du kan udføre dit arbejde sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Din arbejdsgiver har ansvar for, at du ved, hvordan en evt. smitterisiko minimeres, og hvordan personlige værnemidler vedligeholdes og bruges, så de virker efter hensigten. Desuden skal din arbejdsgiver sikre, at de relevante rengørings- og personlige hudplejemidler er tilgængelige. Sikre arbejdsrutiner Der skal være arbejdsrutiner og -procedurer, som sikrer at du udsættes mindst muligt for smitstoffer. Arbejdet skal tilrettelægges, så der er mindst mulig risiko for, at du skærer dig eller bliver bidt, og så du kan undgå kontaktsmitte ved håndtering af smittefarlige dyr. Rengøring skal udføres på en sådan måde, at eventuel forurening ikke spredes. Begræns højtryksspuling, og undgå at indånde aerosoler og at aerosoler daler ned på dig selv eller andre. God hygiejne Det er ikke muligt at udrydde bakterier, parasitter, virus og svampesporer fuldstændigt, men ved at benytte forskellige hygiejniske foranstaltninger kan smittetrykket nedsættes og den sundhedsmæssige risiko minimeres. Sørg derfor for at overholde almindelige hygiejniske forholdsregler. Det vil sige at du udfører: Grundig håndvask efter kontakt med dyr Grundig håndvask før spisning og rygning Grundig håndvask efter toiletbesøg Grundig håndvask ved arbejdstids ophør Udskiftning og vask af tilsmudset tøj Ved grundig håndvask forstås, at du: Skyller hænder og håndled med koldt eller tempereret vand Bruger sæbe Kapitel 1 Smitteforebyggelse 11\n12 Vasker i mindst 15 sekunder mellem fingre, på håndryg, i håndfladen og omkring håndled Skyller sæben grundigt af Tørrer hænder og håndled med engangshåndklæder Ventilation Ventilation kan afhjælpe problemet med aerosoler og støv, som indeholder smitstoffer. Der bør være god almen ventilation i alle arbejdsrum og effektiv udsugning så tæt ved kendte forureningskilder som muligt. Dvs. at der skal være mulighed for udsugning og kraftigere ventilation, hvis støv- og aerosol dannelse ikke kan undgås. Den udsugede luft må ikke recirkuleres, og ventilationsanlægget skal være forsynet med en kontrolanordning, der alarmerer ved utilstrækkelig funktion. Ventilationsanlæg skal kontrolleres jævnligt og holdes i funktionsdygtig stand, herunder forsvarligt rene. Personlige værnemidler Hvis problemerne ikke kan løses på anden måde, skal du bruge egnede personlige værnemidler som f.eks. egnede handsker, maske, overtrækstøj og forklæde for at undgå de skadelige påvirkninger. Husk, at værnemidler er personlige. Sørg for, at de er tilpasset dig og er godt vedligeholdt, så de beskytter ordentligt. Ved berøring af indre organer, afføring, urin, slim og snot bruges egnede handsker. Ved mistanke om smittefarlige dyr benyttes egnede handsker og i fornødent omfang åndedrætsværn og heldragt. Ved alle former for højtryksrensning benyttes egnede handsker, heldragt og evt. åndedrætsværn. Graviditet, amning og smitterisiko Gravide og ammende udgør en gruppe ansatte, hvor specielle hensyn til fosteret eller barnet kan gøre sig gældende. Hvis det vurderes, at din arbejdsfunktion udgør en risiko for negativ indvirkning på graviditet, foster eller amning, har din arbejdsgiver pligt til at foranstalte permanent eller midlertidig omplacering til en anden arbejdsopgave. Hvis påvirkningerne ikke kan nedbringes foretages en fraværsmelding. Hvis det er nødvendigt, kan du og din arbejdsgiver indhente sag- 12 Smitteforebyggelse Kapitel 1\n13 kyndig bistand fra f.eks. Arbejdstilsynet eller den lokale Arbejds- og Miljø - medicinske Klinik. Karantæneregler for levende dyr Overhold altid de gældende karantæneregler for dyr ved import eller sygdom. Karan tæne reglerne er med til at forhindre, at raske dyr smittes og at du eller dine kolleger udsættes for smitte. Selvdøde eller aflivede dyr Håndtering af selvdøde eller aflivede dyr skal altid foregå forsvarligt på grund af evt. smitterisiko. Du skal som minimum anvende egnede handsker, og det kan være nødvendigt med både maske og overtræksdragt afhængig af smitterisikoen. Selvdøde eller aflivede dyr skal anbringes i dertil egnede beholdere og opbevares forsvarligt, således at de ikke giver anledning til uhygiejniske forhold og smittespredning inden afhentning. Hvis du føler dig syg og tror at du er blevet smittet på arbejdet Undersøgelse og behandling skal altid foretages af en læge og kan variere fra det, der er beskrevet i denne håndbog. Hvis du mener dig smittet på arbejdet, kontakt din egen læge eller skadestue alt efter skadens eller sygdommens karakter. Spørg din læge om der er risiko for, at du kan smitte kolleger og/eller overføre smitte til fødevareprodukter på din arbejdsplads. Du kan spørge din arbejdsgiver og sikkerhedsrepræsentant til råds om, hvordan du skal forholde dig i den pågældende situation. Hvis din virksomhed har retningslinier, for hvordan sådanne situationer håndteres, følges disse. Anmeldelse af arbejdsskader Arbejdsgiveren skal anmelde arbejdsulykker, der medfører uarbejdsdygtighed i en eller flere dage ud over tilskadekomstdagen, til Arbejdstilsynet. Hvis ulykken antages at kunne begrunde krav om økonomisk erstatning, skal den også anmeldes til Arbejdsskadestyrelsen. Læger har pligt til at anmelde både formodede og konstaterede arbejdsbetingede lidelser til både Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen. Kapitel 1 Smitteforebyggelse 13\n14 Arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser kan anmeldes elektronisk i EASYsystemet på Arbejdstilsynets eller Arbejdsskadestyrelsens hjemmeside. Til personer beskæftiget i fødevareindustrien EU s fødevarelovgivning 2 stiller specielle krav om uddannelse, helbredskontrol og personlig hygiejne hos personer beskæftiget i fødevareindustrien. Herunder at alle, der arbejder på steder, hvor der håndteres fødevarer, skal iagttage en høj grad af personlig renlighed og bære en passende, ren og om nødvendigt beskyttende beklædning. Personlig hygiejne indbefatter blandt andet: At du bruger rent arbejdstøj Personlig hygiejne indbefatter også at du vasker hænderne grundigt: Når du begynder at arbejde Når du skifter arbejdsproces Når du kommer fra pause Når du har været på toilettet Og når det i øvrigt er nødvendigt (efter nys mv.). Oplæring Det er arbejdsgiverens ansvar at sikre, at alt personale, som har kontakt med fødevarer eller som vil kunne komme i kontakt med fødevarer, oplæres/uddannes, så de har en grundlæggende hygiejnisk forståelse. Hermed menes, at du skal have kendskab til risiko for overførsel af sygdomsfremkaldende smitstoffer til fødevarer, samt at du har viden om hvordan en sådan overførsel forebygges. Hvis du er syg Ingen, som lider af en sygdom, der kan overføres via f.eks. sår eller diarré, må håndtere fødevarer eller have adgang til steder, hvor der håndteres fødevarer, hvis der er risiko for direkte eller indirekte smitteoverførsel. Hvis du arbejder med fremstilling af fødevarer, er det derfor vigtigt, at du bliver hjemme fra arbejde i en eventuel smitteperiode. For visse bakterielle diarrésygdomme gælder det, at der skal foreligge to afføringsprøver hvor den pågældende bakterie ikke er fundet, før arbejdet må genoptages. Som et minimum må du ikke 2) EU forordning nr. 852/2004 om fødevarehygiejne. 14 Smitteforebyggelse Kapitel 1\n15 længere have diarré, når du genoptager dit arbejde med fødevarer. Din arbejdsgiver træffer evt. sammen med fødevareregionen og embedslægen beslutning om, hvornår du er arbejdsdygtig igen. Genoptagelse af arbejdet efter diarrésygdom Der er ikke i Fødevarelovgivningen præcise kriterier for, hvornår en person kan genoptage arbejdet efter diarrésygdom. Men følgende retningslinier kan anvendes for Salmonella og Verocytotoksin producerende E. coli. Salmonella Du kan genoptage arbejdet, når du er rask. Det vil sige når du er feberfri og ikke længere har diarré, men normalt formet afføring. Verocytotoksin producerende E. coli Du skal sygemeldes, indtil der i to forskellige afføringsprøver ikke kan påvises Verocytotoksin producerende E. coli bakterier. Kapitel 1 Smitteforebyggelse 15\n16 Til ansatte der kommer i berøring med spildevand Arbejde med spildevand kan indebære risiko for smitte med bakterier, parasitter, svampesporer eller virus fra kloakvand samt fra friskt eller indtørret kloakslam. Smitten kan overføres via indtagelse eller via rifter i huden. Smitte forebygges for visse sygdommes vedkommende ved vaccination. For øvrige sygdomme ved hjælp af god hygiejne. God hygiejne indbefatter: At du vasker hænder før og efter toiletbesøg At du vasker hænder og gerne også ansigt, før du ryger, spiser eller drikker God hygiejne indbefatter også at du: Går ren til pause Bader ved arbejdstids ophør Holder krop og hænder fri for skrammer og rifter Bruger ren beskyttende beklædning De ansatte er forpligtet til før spisepause og ved arbejdstids ophør at benytte de indrettede baderum for at undgå sygdomssmitte 3. Baderummet fungerer som en sluse mellem rent og urent. Før din frokostpause skal du tage støvler og beskyttelsesbeklædning af i den urene omklædning. Derefter vaskes hænder og ansigt grundigt i den rene afdeling, inden du går ind i skur eller spiserum. Ved arbejdstids ophør går du til uren omklædning og tager beskyttelsesbeklædningen af. Derefter går du i bad og herfra til ren omklædning og tager dit private tøj på. For at holde huden fri for skrammer og rifter bør du bruge fed creme efter bad og håndvask og undgå håndrensemidler med slibeeffekt. Beskyttelsesbeklædning skiftes dagligt, og hvis den er tilsmudset. Vask af beskyttelsesbeklædningen foretages af arbejdsgiveren. 3) Arbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 473 af 7. oktober 1983 om kloakarbejdere mv. (med senere ændringer). 16 Smitteforebyggelse Kapitel 1\n18 Kapitel 2. Hvilke zoonoser skal jeg være opmærksom på I nedenstående tabel kan du se, hvilke zoonoser man kan være udsat for i forskellige brancher. Brancherne er opstillet i alfabetisk orden med et skema for hver branche. For hver sygdom er de typiske smittekilder og de mest almindelige symptomer angivet. Sidste kolonne i boksen viser, hvor i denne vejledning du kan læse mere om hver enkelt zoonose. De zoonoser, som er markeret med en stjerne (*), anses for meget sjældne eller forekommer ikke i Danmark. Dambrug SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE Erysipelotrix rhusiopathiae (Svinerosen/rødsyge) Leptospira (Weils sygdom) Bakterien forekommer i miljøet og kan smitte gennem rifter og sår. Urin fra smittede rotter, mus, kvæg, får og svin. Hududslæt, hudbetændelse, feber, ledsmerter, blodforgiftning. Feber, hovedpine, kvalme og opkast, muskelsmerter, gulsot, nyresvigt, lungebetændelse, blødningstendens. Dyrehandlere og dyrepassere, som arbejder i Zoo, med forsøgsdyr og lignende Side 43 Side 48 SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE *Ascaris suum (Svinets spolorm) Bartonella (Katte-kradse-syge) *Bændelorm Gammel gødning eller materiale forurenet med gammel gødning. Smittede katte og evt. smittede flåter. Materiale forurenet med afføring Oftest ingen. Rødme ved bidsted/rift, hævede lymfeknuder, feber. Typisk ingen symptomer eller Side 68 Side 33 Side 69 Campylobacter fra dyr smittet med bændelorm, f.eks. jord, uvaskede grøntsager. Gødning fra dyr, men især fjerkræ. Utilstrækkeligt varmebehandlede fødevarer, særligt fjerkræ, upasteuriseret mælk, vand eller kontakt med smittede dyr. diarré. Nogle bændelorm kan give alvorlig leversygdom. Diarré, ondt i maven, evt. kvalme, opkastninger og/eller feber. Side 36 * Zoonoser der anses for meget sjældne eller slet ikke forekommer i Danmark. 18 Zoonoser i brancher Kapitel 2\n19 Dyrehandlere og dyrepassere, som arbejder i Zoo, med forsøgsdyr og lignende SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE Capnocytophaga canimorsus Chlamydophila abortus Chlamydophila psittaci (Ornitose/ papegøjesyge) *Clostridium tetani (Stivkrampe) *Coxiella burnetti (Q-feber) Cryptosporidium Francisella tularensis Hundes spyt, som kan overføres til mennesker ved bid. Livmoder, moderkage, afføring, mælk, kalve og lam fra syge dyr samt forurenet tøj og redskaber. Bakterier fra afføring, slim, fjerdragt eller væv fra syge fugle. Husdyrgødning og jord. Efterbyrd, fostervand og fostre fra smittede dyr og støv forurenet med bakterien. Afføring fra smittede dyr/mennesker, forurenet vand. Direkte kontakt med smittede Influenzalignende, eventuelt med smerter og/eller udslæt. Influenzalignende, ondt i halsen. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Influenzalignende, tør hoste, brystsmerter, vejrtrækningsbesvær, lungebetændelse. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Kramper, vejrtrækningsbesvær og død. Oftest ingen symptomer, men kan give feber og evt. lungebetændelse. Vandig diarré, mavekramper, nedsat eller manglende appetit, træthed, kvalme og opkastninger. Varierende fra sår og hævede Side 38 Side 39 Side 40 Side 70 Side 71 Side 42 Side 45 (Harepest) harer, mus, vandrotter, egern og mår eller indirekte via insektbid. lymfekirtler til alvorlig lunge betændelse. Giardia Forurenet vand og afføring fra smittede Diarré, opkastning, karakteristisk Side 47 dyr og mennesker. lugtende afføring, mavesmerter, *Influenza A, H5N1 (Fugleinfluenza) Ortopox, Parapox (Koppelignende hudsygdomme) Pasteurella Syge fugle eller støv fra huse med smittede flokke. Smittede får eller køer, gnavere og katte. Afføring og bid fra smittede dyr som hunde, katte, svin og fjerkræ. Alle varmblodede dyr kan smittes. opsvulmethed, vægttab, kvalme, træthed og appetitløshed. Influenzalignende symptomer, øjenbetændelse. Forskellige former for vabelud slæt på hænder og arme. Vabler brister, danner skorper og derefter typiske koppear. Betændelse i rifter og bidsår. Side 72 Side 52 Side 55 Kapitel 2 Zoonoser i brancher 19\n20 Dyrehandlere og dyrepassere, som arbejder i Zoo, med forsøgsdyr og lignende SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE *Rabies (Hundegalskab) Salmonella Sarcoptes scabiei (Skab) *Spækfinger (Smitstof ukendt) Tinea corporis (Hudsvamp/ringorm) *Toxocara canis Spyt fra smittede dyr, f.eks. ræve eller flagermus. Afføring fra smittede dyr, f.eks. fjerkræ, køer, svin og krybdyr samt forurenede fødevarer. Smittede dyr som f.eks. ræve, køer, heste, katte og hunde. Gennem bid og rifter ved kontakt med sæl og hvalros. Håndtering af smittede dyr, f.eks. kvæg, heste eller katte. Gammel afføring fra smittede Smerter og ubehag ved bidstedet, hjernebetændelse, uro, ag gression, kramper og lammelser. Ondt i maven, diarré, feber, evt. opkastninger, træthed og led s- merter. Kløe, skællende pletter, typisk på hænder og arme. Betændelse og kroniske smerter. Ringformet eller ovalt kløende udslæt på huden. Oftest ingen symptomer. Side 73 Side 56 Side 58 Side 74 Side 60 Side 74 (Hundens spolorm) hunde. Toxoplasma gondii Afføring eller indvolde fra kattedyr Typisk ingen symptomer. Ellers Side 61 og mink samt blod og moderkage fra smittede, fødende får, geder, svin samt smittede nyfødte grise, lam eller kid. Råt kød og upasteuriseret feber, hævede lymfeknuder på hals, træthed. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Trichinella (Trikiner) Verocytotoksin producerende E. coli Yersinia fåremælk. Materiale med trikiner til brug i laboratorier samt utilstrækkeligt varmebehandlet svine-, vildsvine-, eller hestekød. Forurenede fødevarer, upasteuriserede mælkeprodukter, råt kød eller afføring fra smittede dyr eller mennesker. Afføring fra smittede dyr specielt Influenzalignende symptomer med muskelsmerter. Akut maveinfektion med svære mavesmerter, blodig diarré. Kan give akut nyresvigt og påvirkning af nervesystemet og kan derved være livstruende. Diarré, ondt i maven, kvalme, Side 63 Side 64 Side 66 enterocolitica svin. Utilstrækkeligt varmebehandlet opkastning, feber, længerevarende svinekød, sjældnere mælk hævelse og ømhed af led, allergisk og mælkeprodukter. reaktion med udslæt på huden. * Zoonoser der anses for meget sjældne eller slet ikke forekommer i Danmark. 20 Zoonoser i brancher Kapitel 2\n21 Fjerkræslagterier, fjerkræopdræt, fiske- og foderfabrikker SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE Campylobacter Gødning fra dyr, men især fjerkræ. Diarré, ondt i maven, evt. kvalme, Side 36 Utilstrækkeligt varmebehandlede opkastninger og/eller feber. Chlamydophila psittaci (Ornitose/ papegøjesyge) *Clostridium tetani (Stivkrampe) Erysipelotrix rhusiopathiae (Svinerosen/rødsyge) *Influenza A, H5N1 (Fugleinfluenza) Listeria monocytogenes Pasteurella Salmonella fødevarer, særligt fjerkræ, upasteuriseret mælk, vand eller kontakt med smittede dyr. Bakterier fra afføring, slim, fjerdragt eller væv fra syge fugle. Husdyrgødning og jord. Bakterien forekommer i miljøet og kan smitte gennem rifter og sår. Syge fugle eller støv fra huse med smittede flokke. Forurenede grøntsager eller let/ utilstrækkeligt varmebehandlede fødevarer som mælke-, fiske- og kødprodukter. I sjældne tilfælde smittede dyr, særligt kvæg. Afføring og bid fra smittede dyr som hunde, katte, svin og fjerkræ. Alle varmblodede dyr kan smittes. Afføring fra smittede dyr, f.eks. In fluenzalignende, tør hoste, brystsmerter, vejrtrækningsbesvær, lungebetændelse. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Kramper, vejrtrækningsbesvær og død. Hududslæt, hudbetændelse, feber, ledsmerter, blodforgiftning. Influenzalignende symptomer, øjenbetændelse. Varierer fra influenzalignende symptomer til blodforgiftning, hjernehindebetændelse og død. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Betændelse i rifter og bidsår. Ondt i maven, diarré, feber, evt. Side 40 Side 70 Side 43 Side 72 Side 50 Side 55 Side 56 fjerkræ, køer, svin og krybdyr samt forurenede fødevarer. opkastninger, træthed og led s- merter. * Zoonoser der anses for meget sjældne eller slet ikke forekommer i Danmark. Kapitel 2 Zoonoser i brancher 21\n22 Hotel og restauration SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE Campylobacter Gødning fra dyr, men især fjerkræ. Diarré, ondt i maven, evt. kvalme, Side 36 Utilstrækkeligt varmebehandlede opkastninger og/eller feber. Listeria monocytogenes Salmonella Verocytotoksin producerende E. coli Yersinia fødevarer, særligt fjerkræ, upasteuriseret mælk, vand eller kontakt med smittede dyr. Forurenede grøntsager eller let/ utilstrækkeligt varmebehandlede fødevarer som mælke-, fiske- og kødprodukter. I sjældne tilfælde, smittede dyr, særligt kvæg. Afføring fra smittede dyr, f.eks. fjerkræ, køer, svin og krybdyr samt forurenede fødevarer. Forurenede fødevarer, upasteuriserede mælkeprodukter, råt kød eller afføring fra smittede dyr eller mennesker. Afføring fra smittede dyr specielt Varierer fra influenzalignende symptomer til blodforgiftning, hjernehindebetændelse og død. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Ondt i maven, diarré, feber, evt. opkastninger, træthed og led s- merter. Akut maveinfektion med svære mavesmerter, blodig diarré. Kan give akut nyresvigt og påvirkning af nervesystemet og kan derved være livstruende. Diarré, ondt i maven, kvalme, Side 50 Side 56 Side 64 Side 66 enterocolitica svin. Utilstrækkeligt varmebehandlet opkastning, feber, længerevaren- svinekød, sjældnere mælk de hævelse og ømhed af led, aller- og mælkeprodukter. gisk reaktion med udslæt på huden. * Zoonoser der anses for meget sjældne eller slet ikke forekommer i Danmark. 22 Zoonoser i brancher Kapitel 2\n23 Kødindustri og konserves SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE Campylobacter Gødning fra dyr, men især fjerkræ. Diarré, ondt i maven, evt. kvalme, Side 36 Utilstrækkeligt varmebehandlede opkastninger og/eller feber. Listeria monocytogenes Salmonella Yersinia fødevarer, særligt fjerkræ, upasteuriseret mælk, vand eller kontakt med smittede dyr. Forurenede grøntsager eller let/ utilstrækkeligt varmebehandlede fødevarer som mælke-, fiske- og kødprodukter. I sjældne tilfælde, smittede dyr, særligt kvæg. Afføring fra smittede dyr, f.eks. fjerkræ, køer, svin og krybdyr samt forurenede fødevarer. Afføring fra smittede dyr specielt Varierer fra influenzalignende symptomer til blodforgiftning, hjernehindebetændelse og død. Obs. Gravide! Kan forårsage abort og sygdom hos foster. Ondt i maven, diarré, feber, evt. opkastninger, træthed og led smerter. Diarré, ondt i maven, kvalme, Side 50 Side 56 Side 66 enterocolitica svin. Utilstrækkeligt varmebehandlet opkastning, feber, længerevarende svinekød, sjældnere mælk hævelse og ømhed af led, allergisk og mælkeprodukter. reaktion med udslæt på huden. Landbrug SMITSTOF MULIGE SMITTEKILDER TYPISKE SYMPTOMER LÆS MERE *Ascaris suum (Svinets spolorm) *Bacillus antracis (Anthrax/miltbrand) Gammel gødning eller materiale forurenet med gammel gødning. Syge dyr og kadavere. Oftest ingen. Udslæt på huden, høj feber og lungebetændelse. Side 68 Side 68 *Brucella abortus Fødselsmateriale fra smittede dyr, Hovedpine og feber, som kommer Side 69 (Smitsom kalvekastning) f.eks. foster, efterbyrd og rå mælk. og går. *Bændelorm Materiale forurenet med afføring fra dyr smittet med bændelorm, f.eks. jord, uvaskede grøntsager. Typisk ingen symptomer eller diarré. Nogle bændelorm kan give alvorlig leversygdom. Side 69 Campylobacter Gødning fra dyr, men især fjerkræ. Diarré, ondt i maven, evt. kvalme, Side 36 Utilstrækkeligt varmebehandlede opkastninger og/eller feber. fødevarer, særligt fjerkræ, upasteuriseret mælk, vand eller kontakt med smittede dyr. * Zoonoser der anses for meget sjældne eller slet ikke forekommer i Danmark. Kapitel 2 Zoonoser i brancher 23


Finance And Fashion: Dagens #278\nMed efterårets komme er mine grå favoritter kommet frem igen. Den grå Benetton strik er et ganske fint match til min nye nederdel fra Kokoon.\nHvad er det der sker i blogland? Jeg synes at det virker som om, at alle mine favoritbloggere har fået en gang kollektivt metaltræthed. Nu har Mette aka Modedullen også valgt at lukke ned - øv øv og atter øv. Jeg kunne rigtigt godt li' hendes tanker om forbrug og mode. Hun vil blive savnet.\nDagens outfit: solbriller - Céline, tørklæde - TooGoodToBeBasic, blazer - Blackswan, strik - Benetton, taske - Céline, nederdel - Kokoon, støvler - Chloé.\nAnonym 3. november 2014 kl. 07.42\nKan du lige sende det outfit mod Århus? Jeg ville elske at iføre mig det samme outfit, allerhelst i dag, og hvis du sender med brevdue så i morgen ;) Den nederdel er intet mindre end perfekt!\nMiss M 4. november 2014 kl. 21.15\nBrevduen blev ved at vende om;-)\nTak, jeg tror også at den bliver et hit


Mit Telenor DK on the App Store\n3.1, 132 Ratings\nVi har alle vores små genveje. Og det føles som en gevinst at bruge dem. En kortere tur hjem. En nemmere måde at rydde op på. Alle de fif, der gør livet lidt lettere.\nI appen kan du fx holde styr på dine regninger, følge med i hvor meget data du har tilbage og tilkøbe ekstra GB hvis nødvendigt. Du får også et godt overblik over eventuelle ekstra omkostninger såsom forbrug i udlandet, donationer til indsamlinger og køb af busbilletter.\nNuværende funktioner i appen:\n• Simpelt overblik over alle dine abonnementer\n• Overblik over ekstra forbrug\n• Overblik over alle dine regninger\n• Betaling af regninger\n• Køb af ekstra data\n• Se og fejlmeld dækning\n• Kontrolområde med privatlivsindstillinger og tilladelser.\nFor at få fuld adgang til appen skal du være kunde hos Telenor og have en CONNECT-konto til Mit Telenor. Hvis du ikke allerede har en CONNECT-konto, kan du nemt oprette den direkte i appen. Du kan også bruge appen med begrænset adgang via sms-log ind.\nHo ho ho … Vi er kommet i julestemning, og du kan i december deltage i Den Store Mandeljagt og vinde en af de fem iPhone Xs. Åbn appen og skrab dig til tre mandler – du kan med det samme se, om du har vundet. Held og lykke!\nVi har selvfølgelig også finjusteret appen, så du nu får en endnu bedre og hurtigere genvej til Telenor.\nSå vi er klar med en ny udgave af Telenor appen. Skrab dig til en ny mobil med mobilskatten. Du kan straks se, om du har vundet. Held og lykke!\nDin yndlingsapp fra Telenor er nu klar i en endnu bedre udgave, hvor vi har finpudset detaljerne og tweaket lidt her og der. Vi håber, du kan lide den :)\nTak, fordi du bruger appen! I forbindelse med opdatering af vores databeskyttelsespolitik har vi opdateret kontrolområdet for din CONNECT-konto. Du finder kontrolområdet med privatlivsindstillinger og tilladelser i appen under menupunktet ”Mere”, "Indstillinger" og "Privatliv".\nTak, fordi du bruger appen! Denne version understøtter vores nye login, som vi kalder CONNECT. Du får automatisk en CONNECT-konto første gang, du logger ind. Appen ser en lille smule anderledes ud, når du logger ind, men det er rigtig nemt – og så er sikkerheden i top. Vi har selvfølelig også lavet de sædvanlige fejlrettelser, så din genvej til os kører så godt som muligt.\nSå er vi klar med næste version af Mit Telenor med et helt nyt afsnit omkring dækning. Nu kan du nemlig se dækningskort og fejlmelde din dækning direkte i appen. Find det i nederste højre hjørne under "Mere". Du kan også bruge appen på din iPad – og så har vi selvfølgelig lavet de sædvanlige opdateringer og forbedringer. Vi håber, du kan lide den.\n• Optimeringer til iPhone X samt understøttelse af Face ID\n• Vend skærmen, når du ser PDF-regninger\n• Se adgangskode, når du logger ind\nAuriDUL , 12/12/2018\n“You need to login” again and again and again...\nI have specified the app to use FaceID to authenticate me. However, the app asks me to log in using my email and password every second time I open it. You get 1 star until that issue is fixed.\nNigthWisper , 04/12/2018\nJeg synes generelt det er en god app. Men efter Telenor har opdateret login funktionen, skal jeg kontakt logge på hver gang. Meget frusterende.\nJanChristensenDK , 02/12/2018\nLog ind, log ud, prøv NemID. Login og Touch ID fejler STADIG igen og igen. Jeres tips og råd løser ikke det faktum at app’en har fejl. Få det nu fikset. 👎🏻\nTak for din anmeldelse. Vi SKAL da have den sidste stjerne i hus fra dig! Vi har faktisk lige lanceret en ny version af appen, som meget gerne skulle løse langt de fleste login-problemer - forhåbentlig også dit. Er det ikke tilfældet, er vi her fluks til at hjælpe.\n© 2017 Telenor, Denmark


Hvordan man bruger slagtekyllingegødning som haven gødning / Shareoflancaster.com\nHvor hen til adgang en Bosch SHY66 opvaskemaskine Float Switch\nHvordan du installerer en vandfilter på en KitchenAid køleskab\nSådan Rethread en Weed Trimmer\nHvordan at justere remspænding på Frigidaire vaskemaskine\nArizona sommer græs\nKylling gødning er rig på næringsstoffer. Mange baggård fjerkræ hobbyfolk indsamle deres kyllinger gødning for at gøre gødning. Personer, der ikke hæve kyllinger kan ofte få slagtekyllingegødning fra lokale landmænd eller en lokal foder butik. Lær hvordan man laver billig gødning fra kylling gødning til at forbedre produktiviteten i din have og berige og ændre din jord. De tre mest populære metoder gøre gødning te, sprede gødning direkte på jorden, og tilføje kylling gødning til kompost.\n•Kontrollér kylling gødning gødning te. SCOOP frisk kylling gødning i en jute sæk. Vægt jute taske med en tung rock og sted i en 35-gallon plastic eller metal skraldespand. Fyld skraldespand med vand. Lad gødning/vand blandingen sidde uforstyrret i tre til fire uger. Dette giver mulighed for vand til bliver infunderes med næringsstoffer fra kylling gødning. Bruge vandet på dine planter, græsplæne og haven.\n•Spread kylling gødning direkte på din jord til en anden metode til befrugtning. Cirka 45 lbs. af slagtekyllingegødning er tilstrækkelig til at befrugte 100 kvadratfod af din plæne eller haven. Brug ikke frisk kylling gødning, da højt kvælstofindholdet kan "brænde" dine planter. I stedet lade slagtekyllingegødning sidde i en bunke i flere uger før du anvender det til din jord.\n•Mix frisk kylling gødning til din kompostbunke for en tredje metode af befrugtning. Dette aldre samtidig slagtekyllingegødning for at gøre det sikkert for dine planter, mens også tilføre næringsstoffer til din kompost. Brug kompost som sædvanlig et ekstra rige gødning og jord ændringsforslag.\nHvordan man bruger Diatomaceas jorden som et insekticid\nHvordan man bruger kalium sulfat som gødning på Svingel


Her er de 5 bedste ting ved at være single | Woman.dk\n13. juli 2016 af Miss Lara\nJeg hører oftest mange, og især piger, der brokker sig over singletilværelse. Og det ville da være løgn at sige, at jeg ikke også selv har gjort det rigtig MANGE gange. Jeg ved godt at der er mange dumme ting ved at leve som single, men hvad ville der ske, hvis vi for en gangs skyld prøvede at vende det at være single til noget positivt i stedet for. For er singlelivet i så fald lige så sørgeligt som vi går og tror, eller kan det rent faktisk være en god ting, og en fed måde at leve sit liv på.\nDet vil jeg finde ud af nu. Så tør øjnene piger, intet er så galt at det ikke er godt for noget.\n1. Du har kun dig selv at tænke på og skal ikke gå og tage højde for og planlægge efter andre end dig selv. På samme tid kan du være hjemme hvilket som helst tidspunkt på dagen/natten, uden at høre på brok fra din kæreste efterfølgende.\n2. Du kan få lov til at feste hele natten lang og drikke lige så meget som du har lyst til. Her får du også mulighed for både at flirte og afprøve de mange forskellige kys og tilfældige knald i byen, som natten til tider har at byde på.\n3. Har tid til at pleje dine venner og veninderne og kaste alt din kærlighed og opmærksomhed på dem, og du ved at de vil elske det. Du bliver aldre hende/ham den kedelige som siger nej til de sociale påfund, grundet det at du har en aftale med kæresten.\n4. Du har mulighed for at tage ud på forskellige sjove, underlige, romantiske, sindssyge dates og møde nye mennesker som giver dig en på opleveren.\n5. Du har som single en rigtig god mulighed for at finde ud af hvilke værdier du inderst inde vil gå efter ved din næste partner, hvilke ting du vil have med fra dine gamle forhold og hvilke der godt kunne forbedres lidt. Du lærer dig selv bedre at kende, du finder ud af, hvor stærk du i virkeligheden er og kan finde dig selv før du finder alle andre.\n← Sådan får I ...\nDerfor blive... →


Salgsattituden gløder i butikkerne | GOJYSK.com\nDen første måned af Sales Attitude Competition er nu ovre, og anden runde er i fuld gang. I Storbritannien har vinderen af første runde nu fået blod på tanden.\nDonna Lester er Deputy Store Manager i Liverpool, Storbritannien.\nDet er en central del af JYSKs strategi, og det er blevet fremhævet mere end nogensinde i alle JYSKs butikker rundt omkring i verden i løbet af juni. Sales Attitude Competition har udfordret butikkerne til at give den bedste service til kunderne og til at sikre, at kundekontakten er prioriteret højest i butikkerne.\nI Storbritannien er butikken i Liverpool det bedste eksempel, da butikken vandt den samlede sejr i første runde med den bedste score baseret på salg i Garden.\n“Det føles fantastisk, og jeg kunne ikke have gjort det uden teamet. Vi har haft konkurrencer internt i butikken om, hvem der kunne sælge mest, og jeg har sikret, at lagret var fyldt op, hvilket har hjulpet os meget,” siger Donna Lester, Deputy Store Manager i Liverpool.\nI juli fortsætter Sales Attitude Competition med et fokus på madrasser, og i Liverpool-butikken har Donna og hendes team nu sat næsen op efter mere. Den samlede vinder efter tre runder vinder et weekendophold.\n“Vi har brug for nogle træninger, da vi stadig er et ret nyt team. Men jeg er spændt på den næste runde, så lad os se, hvad der sker,” siger Donna.\nRetail Operational Director, Michael Olesen, er meget tilfreds med at se, hvordan JYSK-butikkerne over hele verden gør deres bedste for at have den rette salgsattitude overfor kunderne.\n“Det er fedt at se, hvordan butikkerne har øget deres fokus på at møde kunderne og gøre deres bedste for at sikre, at kunderne får, hvad de har brug for. Det er en fornøjelse at besøge butikker over hele Europa og se kollegaer, der stopper, hvad de er i gang med, og starter dialogen, når en kunde kommer ind i butikken,” siger Michael.


Velkommen til fynsk forbundsformand - HK\nVelkommen til fynsk forbundsformand\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2012/09/24/velkommen-til-fynsk-forbundsformand)\nClaus Jensen er ny forbundsformand for Dansk Metal. Læs mere om, hvordan han er gået fra lærling til formand.\nEn fynsk Lindøsmed har som ny forbundsformand for Dansk Metal sat sig på en af de tungeste poster i den danske fagbevægelse. Det handler naturligvis om Claus Jensen fra Skamby på Nordfyn, der startede sin imponerende karriere som lærling på Lindøværftet, blev tillidsrepræsentant og fællestillidsrepræsentant på Wittenborg, siden faglig sekretær i Dansk Metal, forbundssekretær og næstformand, for altså nu at kunne sætte sig i stolen som formand for den 118.000 medlemmer i Dansk Metal.\nEt stort til lykke til Claus Jensen, det er godt gået!\nVi er glade for, at det netop er en fynbo, som indtager formandskontoret, da det alt andet lige vil bidrage til at sætte Fyn på landkortet. Selv om man som landsformand naturligvis ikke skal pleje lokale særinteresser, så er vi sikre på at Claus Jensens fynske aner vil sætte sig aftryk i hans fremtidige arbejde for medlemmerne af Dansk Metal.\nMed den faglige ballast, som Claus Jensen går til arbejdet med, kender han værdien af solidaritet og stå sammen på tværs af forbundene. Vi ser derfor også frem til, at der hos Dansk Metals nye formand er sympati for og opbakning til overenskomstkrav fra andre forbund, også selv om de kommer fra de mindre forbund i CO Industri. Her tænker vi især på kravet om ophævelse af 50 procents reglen, som desværre forhindrer en stor del af vores HK Privat medlemmer i at få andel i de overenskomstgoder, som andre LO-medlemmer betragter som en selvfølge. Det er en uretfærdighed, som desværre ikke er bragt med til forhandlingsbordet med den fornødne opbakning fra de andre forbund i CO Industri.\nVi ser derfor frem til at samarbejdet med Dansk Metals nye formand, blandt andet om at få overenskomstdækket de af vores medlemmer, som diskrimineres af den ældgamle 50 procent regel.\nFormand for HK/Privat Midt,


Tog Berlin - Lugano | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Berlin til Lugano\nBerlin til Lugano\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Berlin til Lugano med tog er 11t 44m over en afstand på omkring 792 km. Der kører normalt 22 tog om dagen fra Berlin til Lugano, og billetter starter fra 26,90 €.\nFra 9t 57m\nTogtider fra Berlin til Lugano\nTjek de næste tog, der afgår fra Berlin til Lugano for den tir 28 sep. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n07:30 17:58 10t 28m, 2 togskift\n07:30 18:58 11t 28m, 1 togskift\n08:46 18:58 10t 12m, 2 togskift\n09:30 19:58 10t 28m, 2 togskift\n09:30 20:58 11t 28m, 1 togskift\n10:46 20:58 10t 12m, 2 togskift\n11:30 21:58 10t 28m, 2 togskift\n11:30 22:58 11t 28m, 1 togskift\n12:46 22:58 10t 12m, 2 togskift\n13:30 00:25 10t 55m, 3 togskift\nBillige togbilletter fra Berlin til Lugano\nPrisen på togbilletter fra Berlin til Lugano starter ved 26,90 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Berlin til Lugano.§\nVil du vide mere om din rejse fra Berlin til Lugano? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Berlin til Lugano?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Berlin og Lugano er 11 timer and 44 minutter, og der er ca. 22 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Berlin og Lugano med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Berlin til Lugano er 9 timer and 57 minutter.\nHvor meget koster toget fra Berlin til Lugano?\nTogbilletter fra Berlin til Lugano starter fra kun 26,90 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Berlin til Lugano?\nNej, der er ingen direkte togforbindelser fra Berlin til Lugano. En rejse fra Berlin til Lugano med tog vil kræve mindst 1 skift.\nHvornår afgår det første tog fra Berlin til Lugano?\nDet første tog fra Berlin til Lugano afgår kl. 00:20. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Berlin til Lugano?\nDet sidste tog fra Berlin til Lugano afgår kl. 22:29. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Berlin og Lugano med tog?\nTog fra Berlin til Lugano tilbagelægger en distance på ca. 792 km under rejsen.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Berlin til Lugano for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 28.09.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 09.08.2021 til rejser på 09.08.2021 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Vi kommer til at samskabe mere - men om hvad? - Peer-Støtte i Region Hovedstaden\nOm Peer-uddannelsen i Region Hovedstaden\nNyheder Vi kommer til at samskabe mere - men om hvad?\nVi kommer til at samskabe mere – men om hvad?\nSamskabelse er fra flere sider blevet udråbt som en ny og nødvendig måde at samarbejde på i velfærdssamfundet. For de fleste er det dog stadig lidt uklart, hvad samskabelse er, og hvad der kan komme ud af det.\nForskning peger på at samskabelse kan reducere økonomiske omkostninger, styrke fællesskabet og skabe større tilfredshed med offentlige tilbud hos borgerne. Men samskabelse tildeler også nye roller til alle der er med. Derfor kræver samskabelse opmærksomhed og dialog for at lykkes. Her finder du en gennemgang af teorien bag samskabelse og nogle af de tendenser der gør, at der er kommet fokus på det.\nAf Klavs Serup Rasmussen og Signe Tronier\nSamskabelse er i bund og grund blot et ord for samarbejdet mellem nogle i og udenfor en organisation. Men begrebet bruges oftest om et samarbejde mellem offentlige aktører og borgere.\nI disse år er der voksende politiske interesse for samskabelse, og mange kommuner har sat samskabelse som et strategisk mål, hvilket betyder at plejehjem, jobcentre, daginstitutioner og mange andre offentlige aktører nu skal samskabe (mere) med borgerne.\nSamtidig kan det være uklart, hvornår der er tale om ”rigtig” samskabelse og hvad man kan forvente at samskabelse skaber. Det betyder, at ordet bruges til lidt af hvert, men lige så bred brugen af ordet samskabelse er, lige så dyb er den grundlæggende ændring som samskabelse afspejler i fordelingen af opgaver, roller og ansvar mellem det offentlige og borgerne.\nFra offentlig side stammer det voksende fokus på samskabelse i høj grad et meget konkret behov for at gentænke de traditionelle velfærdsydelser og relationen mellem offentlige indsatser og borgerne. Det skyldes dels, at befolkningens behov vokser på bl.a. ældre, sundheds- og socialområdet konstant. Den anden del af det handler om erfaringerne fra de seneste 30 år, hvor det har vist sig, at jo bedre Velfærdssamfundet blev til at løse borgernes problemer – jo mere afhængig er borgerne blevet af Velfærdssamfundet. Også selvom det modsatte var intentionen.\nSamskabelse er ligesom brugerinddragelse et forsøg fra det offentlige, på at invitere borgerne med til at medskabe løsningerne og – forhåbentlig også – at disse løsninger ikke (kun) udfolder sig langt inde i maven på det offentlige.\nUndersøgelser viser samtidig, at foreninger og civilsamfundsorganisationer endnu ikke har helt den samme interesse i at samskabe. Konkret sker samskabelse derfor ofte mellem konkrete dele af en kommune, boligforeninger, lokale grupperinger og lokale borgere.\nMed andre ord er samskabelse en konkret betegnelse for en måde at samarbejde på – der endnu er under udvikling – og samtidig en del af en bredere tendens, som beskrives meget godt i Socialstyrelsens publikation ”Partnerskaber og samarbejder mellem det offentlige og civilsamfundet” fra 2016; ”private organisationer og civilsamfundet (kan) supplere de kommunale indsatser som centrale samarbejdspartnere, fordi de blandt andet kan bygge bro til deltagelse og netværk i lokalsamfundet.”\nDen teoretiske forståelse\nFor at blive klogere på samskabelse er det relevant at trække på arbejdet af Elinor Ostrom og Victor Pestoff, der er centrale forskere på feltet. Den amerikanske økonom Elinor Ostrom var i 70’erne den første, der begyndte at interessere sig for, hvad der kan opnås, når offentlige myndigheder inddrager et lokalsamfund i at løse nye opgaver.\nVed at give borgerne en mere aktiv rolle i at udforme offentlige opgaver og deltage i løsningen af dem, viste Elinor Ostroms forskning, at gevinsten ved samskabelse ofte er ”much greater” end generelt antaget, og især i de situationer, hvor der er et ”considerable” input fra borgerne.\nSamlet peger forskningen på, at samskabelse har potentialet til at reducere økonomiske omkostninger, styrke fællesskaber og øge borgernes tilfredshed med alt fra børnehaver, plejehjem og psykiatriske afdelinger.\nMen det er ikke gevinster, der opstår uden at kræve noget af de involverede parter. Dels fordi man som borger står anderledes i et samskabende samfund, når man har et medansvar for hvad der sker. Og fordi det er anderledes at være offentlig medarbejder med ansvaret for en opgave, når opgaven løftes i samarbejde med borgerne.\nRelationer ændrer sig når man arbejder tættere sammen. Når man samskaber i en region, kommune, boligområde eller i en anden sammenhæng – vil de forskellige aktører lære hinanden bedre at kende, skulle dele opgaver og udvikle en samarbejdsform, der er hensigtsmæssig – og anderledes end før, hvor de fleste offentlige beslutninger gik gennem politikerne.\nDerfor er forskningen også optaget af, hvem der bestemmer at der skal samskabes, samt om alle bestemmer lige meget. Og hvad gør man, hvis man ikke er enige. Mange af diskussionerne om samskabelse, handler derfor om at sikre gode rammer for samarbejdet (download Frivilligrådets publikation “Gode rammer for samskabelse“)\nIsær Victor Pestoff, der er født i USA men bor i Sverige, har arbejdet med spørgsmålet om, hvad der sker, når samskabelse giver borgerne et større ansvar for at løfte opgaver for fællesskabet. Pestoff ser i samskabelse potentialet til at give borgerne større indflydelse på alt fra børnehaver, hospitaler, biblioteker m.m. – og dermed skabe en større grad af demokratisk indflydelse på hvad samfundets ressourcer bruges til.\nSamskabelse i teorien\nElinor Ostrom siger at samskabelse sjældent sker spontant – uden at nogen sætter det på dagsordenen. For at mennesker og organisationer skal prioritere samskabelse, skal der være en gevinst, der er meningsfuld nok til at man vil prioritere at bruge tid og ressourcer på at involvere sig i samskabelse.\nFor det offentlige kan gevinsten ved samskabelse handle om mange ting. Lige fra et ønske om at effektivisere opgaver til at udvikle nye indsatser, der i højere grad leverer hvad borgerne efterspørger. Det ene udelukker ikke det andet.\nNår samskabelse fungerer bedst er den mest direkte gevinst for borgerne, at der er mere af det som borgerne har brug for. Som fx akuthjælpere, hvor frivillige uddannes i førstehjælp i områder med lang transporttid for ambulancer.\nDet sted hvor forskningen er mest uklar, er mht. det, der til daglig kaldes civilsamfundet. Altså foreningerne, NGO’erne og alle mulige organisationer, der ikke er offentlige og heller ikke virksomheder. I praksis har det vist sig, at interessen fra civilsamfundet for samskabelse ikke lige så udtalt som det offentliges.\nNår det offentlige taler om samskabelse og civilsamfund, handler det i praksis ofte om at koble frivillige på, der hvor man ikke selv har mulighed for at gøre noget, eller hvor man vurderer, at det er hensigtsmæssigt at løse en opgave på en ny måde. Men selvom det i praksis ofte vil være civilsamfundsorganisationerne der har viden, ekspertise og ressourcer i lokalsamfundet, kan forskningen ikke pege tydeligt på, hvorfor civilsamfundet skulle ønske at samskabe. Det er en væsentlig udfordring, som der skal findes en god vej gennem, således at det er meningsfuldt for alle at samskabe, men pt kan forskningen kan ikke pege på, at samskabelse bidrager med flere medlemmer i civilsamfundet, flere ressourcer eller styrkelse af ens egen mission. De gevinster, der beskrives for civilsamfundet, er mere diffuse i form af en styrkelse af lokale fællesskaber og et tættere samarbejde med offentlige aktører.\nI sidste ende kan det betyde, at det offentlige ønsker samskabelse, men at civilsamfundet hverken stiller med frivillige eller fællesskaber.\nBetyder fællesskaber noget?\nDe fællesskaber vi kender fra hverdagen – i fodboldklubben, foreningen eller onlinefællesskabet – bygger på noget at mødes om. De bygger på tillid til hinanden og en form for fælles normer. Sammen skaber disse byggesten fællesskaber, og for at forstå værdien af fællesskaber bruges begrebet ”social kapital.”\nDer findes forskellige forståelser af social kapital, men arbejder man med samskabelse vil man ofte trække på Robert D. Putnam, der ser på, hvordan mennesker får adgang til nogle ressourcer, der udspringer af fællesskabet, ved at indgå i sociale relationer. Således er social kapital en reel ressource både for den enkelte og for samfundet.\nUdbredelsen og styrken af fællleskaber har med andre ord en meget konkret betydning for, hvordan samfundet fungerer og hvordan vi mennesker har det i hverdagen. Det er indlysende, men netop fællesskaber er noget af, som er vanskeligt at skabe som offentlig aktør.\nDet har betydet, at i mange situationer, hvor en borger har haft brug for støtte, har der været en vej ind i en form for støtte fra det offentlige – men ikke lige så mange veje tilbage til de fællesskaber vi har brug for, og som opstår mellem mennesker, men som ikke kan ”gøres” af en offentlig indsats (se artiklen).\nDe fleste teoretikere er enige om, at samskabelse i høj grad bidrager til at styrke den sociale kapital for de samskabende parter. Derved kan samskabelse bidrage til at skabe og styrke meningsfulde fællesskaber i et samarbejde mellem offentlige aktører og borgere.\nGevinsten for civilsamfundet ved samskabelse skulle derfor gerne være flere betydningsfuldre fællesskaber som flere har mulighed for at være en del af. Om det giver stærkere foreninger, med flere tilbud og flere aktive medlemmer, er endnu uafklaret. Lige som det er uafklaret, hvordan det offentlige vil investere i at styrke betydningsfulde fællesskaber udenfor sine egne indsatser.\nElinor Ostrom og Victor Pestoff er enige om at samskabelse kan være en værdiskabende og relevant samarbejdsform mellem offentlige aktører og borgerne. Samtidig indebærer samskabelse en involvering af borgerne, som går videre end den traditionelle borgerrolle – både som deltager i processen og som den der i sidste ende modtager offentlige velfærdsydelser. Især Victor Pestoff peger på, at beslutningsretten derfor må fordeles på en anden måde når man samskaber, end ved mere traditionelle samarbejder, hvor den offentlig indsats er en service der tilbydes borgerne.\nDet er vigtigt at huske på, at samskabelse dukket op som et bud på at løse en række komplekse udfordringer, der skal findes en løsning på. Måske går det ikke så galt som formanden for Socialpolitisk Forening Knud Aarup frygter, når han siger at Velfærdssamfundet er inde i en dødsspiral. Men det er reelt, at der er brug for at finde nye veje at gå. Ikke kun fordi der er et økonomisk pres, men også fordi – som Knud Aarup påpeger – at der er brug for at finde andre svar end dem man fandt for 20 år siden. Ensomhed er fx en voksende udfordring for mange mennesker og er lige så farligt som både rygning og alkoholisme.\nMen hvis ansvar det er, når et menneske er ensomt? Er det kun det enkelte menneskes, når det sker for mange mennesker? Og hvem kan i sidste ende bedst gøre noget? Det er spørgsmål som det, der er ligger bag manges motivation for at samskabe.\nSamskabelse rummer mange udviklingstendenser og mange muligheder. Det er grundlæggende blot et ord for et tæt og forpligtigende samarbejde mellem det offentlige og borgerne om problemer der er svære at løse hver for sig. Samtidig rummer samskabrelse spørgsmålet om, hvem der har beslutningsretten, og på sigt hvordan fællesskabets ressourcer – som vi betaler over skatten – bedst fordeles, hvis det en dag viser sig, at civilsamfundet løser nogle opgaver bedre.\nDer kan være en tendens til at tro at samskabelse har været et buzzword, og snart forsvinder. Men selvom samskabelse som ord måske forsvinder, er bevægelsen som samskabelse er en del af, er kun lige begyndt. Ser man på brugerinddragelse, medborgerskab, recovery og meget mere er retningen helt tydelig: Borgerne kommer til at skulle løse mere med hinanden, i stedet for at overlade det til det offentlige når noget ikke fungerer.\nHjemmesiden ingferfair rummer nyttig viden om samskabelse:\nArtiklen om samskabelse af skrevet af Klavs Serup Rasmussen og Signe Tronier, på baggrund af en gennemgang af central litteratur på området. Artiklen udtrykker forfatternes egne holdninger.\nOm betydningen af netværk og relationer – http://news.harvard.edu/gazette/story/2017/04/over-nearly-80-years-harvard-study-has-been-showing-how-to-live-a-healthy-and-happy-life/\nOstrom, Elinor. “Crossing the Great Divide: Coproduction, Synergy, and Development”\nPestoff, Victor “Collective Action and the Sustainability of Co-Production”\nSocialstyrelsen – “Partnerskaber og samarbejder mellem det offentlige og civilsamfundet”


Quickspin oplyser himlen med deres nye spil Nortern Sky | VM\nQuickspin lyser himlen op med Northern Sky\nSkrevet af Andersen | 07.03.18 |\nDen svenske specialist for spilleautomater, Quickspin, som er en virksomhed ejet af Playtech Group, har med udgivelsen af Northern Sky, lige lanceret dets mest visuelle spilleautomat til dato.\nSet i lyset af et snedækket skandinavisk landskab, oplyser det pulserende og farverige nordlys himlen, med en lavine af gevinster. Spillet inkludere dyreformede symboler lavet af krystaller, som glinser i nattehimlen, når de udløses.\nDen billedskønne spillemaskine inkludere 5x3 felter med 9 gevinstlinjer, samt nye spins på alle gevinster samt en gratis spin bonus som kun bruger de højst betalende symboler med dyr. Northern Sky er udviklet i HTML5 for at sikre den bedst mulige grafik ledsaget af en indbydende lyd.\nDet er også den seneste titel som inkluderer Quickspins nye kampagneværktøj Achievements Races, designet til at tilbyde en forbedret oplevelse og maksimere fastholdelsesmulighederne for operatørerne. Det vil være muligt at opnå belønninger meget hurtigere, og i nogle tilfælde, helt op til fire gange så hurtigt, hvilket giver spillerne meningsfyldte præmier og end endnu mære værdifuld oplevelse.\nDenne nye HTML5 spillemaskine følger i hælene på de seneste udgivelser; Pied Piper, Mighty Arthur og Mayana, som har bevist deres værd med gode omsætninger.\nQuickspins administrerende direktør, Daniel Lindberg, sagde:\n”Northern Sky er en af vores mest spektakulære spilleautomatudgivelser til dato, grafikken er helt fantastisk. Vi er sikre på at spillerne vil værdsætte det smukke landskab, mens bonusrunderne og de gratis spins er med til at gøre spillet endnu mere attraktivt.”\nQuickspin blev grundlagt i 2011 og blev hurtigt etableret som et førende udviklingsstudie af casino spil. Virksomheden blev opkøbt af Playtech i marts 2016. Med licenser i flere forskellige lande, har dets prisbelønnet indhold hjulpet virksomheden med at få underskrevet aftaler med en lang liste af førende casino operatører.\nNorthers Sky Slot Playtech Quickspin\nEn royal spilleautomat er klar på Nordicbet Casino\nTag på skattejagt med NordicBet Casino efter påske\nEr gambling reklamer lige så farlige for helbredet som cigaretter?\nValentinsdag er ikke slut på Betfair Casino


Solceller Harpelunde - Få 3 tilbud på nyt solcelleanlæg ☀\nSolceller Harpelunde - Få 3 tilbud på solcelleanlæg\nDækker hele landet - også Harpelunde\nHvad koster solceller i Harpelunde?\nSolceller i Harpelunde kan fås helt ned til 30.000-40.000 ekskl. montage. Prisen afhænger dog af, hvor stort et solcelleanlæg du har brug for. Indhent gratis og uforpligtende 3 tilbud, så du er sikret den absolut bedste pris på dit solcelleanlæg.\nHvor meget strøm kan solceller i Harpelunde producere?\nHvem kan montere solceller i Harpelunde?\nDer findes en række dygtige montører der servicerer Harpelunde. Når du indhenter 3 tilbud, slipper du for selv at skulle finde dem, og bliver kun kontaktet af de absolut bedste.\nHvor skal solceller i Harpelunde placeres?\nFor at få mest muligt ud af solens stråler i Harpelunde, anbefaler vi at rette dem mod syd i ca. 30-45 grader.\nValg af et solcelleanlæg i Harpelunde: hvordan vælger jeg den rigtige solcelleinstallatør?\nTrin 3 for at få de bedste tilbud på Reno-solpaneler: At lade installatøren håndtere hvile Dette er den nemmeste del, men det kan blive en reel smerte, hvis du ikke har valgt en fuldtids solforsyning til boliger. Ellers er det her, hvor meget af arbejdet begynder og ikke slutter. Hvis du vil have en grundig forklaring på, hvad ‘fuld service’ betyder i solsammenhæng, skal du lytte til, hvad Go solceller Groups kunde, Steve Cummings, siger om os i sin solanmeldelse. Ud over at håndtere alle trin i installationen, betragter vi fuld service som at tilbyde 25-årige garantier på højeste niveau for produktion og vedligeholdelse af paneler, herunder alle andre tjenester, der er nødvendige med solpanelet efter installationen.\nKernenergi solcellerDec 16, 2019 · Læs 3 min. Billedkreditter: er det vanskeligt at lægge en gennemsnitspris på et solprojekt, da omkostningerne i høj grad afhænger af, hvor stort det projekt du beslutter at påtage dig, mængden af solskin, du modtager, og størrelsen på dit hjem. Hvert solceller er designet i henhold til de unikke behov og forhold i hvert hus eller forretning. Af denne grund er det så svært at finde en pris, der virkelig er passende, uden først at foretage en evaluering af en ekspert.\nHvilke kriterier skal jeg bruge, når jeg vælger solceller i Harpelunde?\nNår du får svarene, skal du registrere de svar, som hvert solpanelinstallationsfirma giver. Kontroller certificering af solcelleinstallatør Du vil finde en certificeret solcellepanelinstallatør, der vil gøre et fantastisk stykke arbejde med din solpanelinstallation. For at sikre kvalitet, spørg solpanelinstallationsfirmaerne om deres certificeringer. Hvis installatøren er NABCEP-certificeret, skal du forvente udførelse af høj kvalitet.\nOversigt over solcelle virksomheder i Harpelunde\nObs: Denne funktion er under opbygning, og det er ikke sikkert følgende virksomheder alle tilbyder solcelleanlæg i Harpelunde\nHARPELUNDE EL-SERVICE ApSCVR: 31491045\nAdresse Grevevænget 3 Harpelunde 4912 work\nBillige solceller Harpelunde\nSolceller batteri Harpelunde\nSolceller hus Harpelunde\nSolceller erhverv Harpelunde\nSolceller anlæg Harpelunde\nPolykrystallinske solceller Harpelunde\nSolcelle energi Harpelunde\nSolceller sommerhus Harpelunde\nSolceller pris Harpelunde\nMonokrystallinske solceller Harpelunde\nKøb solceller Harpelunde\nsolceller tag Harpelunde


Jesper Nøddesbo cykler med stil | Designbase\n21.03.2018 | Bloom | Outdoor\nOm få måneder lancerer Witt en serie af fede elcykler. Med Jesper Nøddesbo ved styret.\nDen røde tråd hos Witt er innovation, høj kvalitet og lækkert design. Produkter, der kan noget andet og mere, end markedet hidtil har set. Serien af elcykler passer perfekt ind i den kategori.\nElcykel med kraft som en lille bil\nDen nye trend blandt det brede segment i befolkningen er elcyklen.* Den trend har Witt spottet og satser derfor stort på deres nye divison, Witt E-bikes. Tidligere var elcykler forbeholdt den ældre generation, men i dag er det både unge, børnefamilier, sportsfolk, studerende og forretningsfolk, der suser af sted på en elcykel. Folk med 20-25 km på arbejde foretrækker i stigende grad en elcykel frem for fx bil nr. 2. Elmotorens maksimale omdrejningsmoment på nogle af de nye Witt E-bikes svarer faktisk til en lille bil.\nWitt E-bikes indgår samarbejde med Jesper Nøddesbo\nWitt E-bikes er intet mindre end en revolution inden for elcykler. Designet er så lækkert, at du ikke på nogen måde kan se, at der er tale om eldrevne cykler. Til den kræsne cyklist, der vægter flot design og unik kvalitet højt. Cyklernes centermotor giver en optimal fordeling af vægt og balance  og med batteriet integreret i stellet, bliver balancen mellem performance og design unik. Flottere og mere effektivt bliver det ikke!\nJesper Nøddesbo er faldet for Witts elcykler: Jeg har genopdaget glæden ved at cykle, og en af de ting, som har gjort det, har helt sikkert været elcyklen. Den er blevet et fantastisk alternativ til bil nummer to. Jeg får rørt mig, jeg får klaret hovedet af den friske luft, jeg slipper for at komme svedende frem til de ting jeg nu skal og jeg behøver aldrig bekymre mig om at finde en parkeringsplads. Jeg kan faktisk glæde mig til at skulle ud og cykle.\nThomas Jæger Molzen, Nordic Sales-/Product Manager for Witt e-Bikes, supplerer: For mange, inklusive mig selv, står cyklen I skuret og samler støv, og det er blevet det lette valg at snuppe bilen på de korte og mellemlange ture. Men vi vil have folk til at droppe bil nr. 2 og hoppe på cyklen. Derfor lancerer vi denne helt nye og smukke serie af elcykler, hvor budskabet er, at elcykler er for alle uanset alder og brug.\nLæs mere om Witt E-bikes her: http://www.witt-ebikes.com/\nDet startede med import af hvidevarer for 25 år siden. Der er sket en del siden. I dag omfatter Allan Witts virksomhed slowjuicere, plæneklippere, robotstøvsugere, køkkenmaskiner, vakuumterapi, en pop-up gourmétrestaurant og meget, meget mere. Det sidste nye tiltag er eldrevne cykler, segways og løbehjul  under kategorien Witt E-commute; fremtiden for personlig mobilitet.\nWitt A/S er Nordens stærkeste brand house. Witt repræsenterer og har agentur for en lang række internationale brands, men udvikler og distribuerer også produkter under eget navn. Witt har bl.a. udviklet sin egen serie af hårde hvidevarer i strømlinet, nordisk stil samt en linje af prisbelønnede slowjuicere. Witt Babycare byder velkommen til en verden af anderledes, eksklusive babyartikler. Witt E-commute er fremtiden for personlig mobilitet, og hos WittClinic tilbydes det nyeste inden for både kosmetiske behandlinger, men også behandlinger af kredsløbsproblemer. Witt er drevet af nysgerrighed overfor nye, spændende produkter - lokalt forankret i Gødstrup ved Herning, men har et internationalt udsyn med salg i hele Norden, Storbritannien og Irland.\nJesper Nøddesbo (født 23. oktober 1980 i Herning) er en dansk håndboldspiller, der spiller for den danske klub Bjerringbro-Silkeborg som stregspiller. Han har tidligere spillet i FC Barcelona, hvor han kom til i 2007 fra den danske Håndboldliga-klub KIF Kolding, hvor han i 2006 blev ligaens topscorer. Jesper er født i Herning, men bor i dag i Aarhus.\nTags: Witt A/S, Designcykel\n05.01.2015 | Brugskunst At designe er som at cykle\n27.09.2018 | Af Witt A/S\nHverdagsnydelse på farten\nLivskvalitet er en kop friskbrygget, god kaffe – præcis, når du har brug for det. Enig? Så er Espros ’to-go’-termobryggere lige noget for dig.


September 2016 – Te-Salonen\nSeptember måneds te-boks\nTe-boksen i september var fyldt med dejlig te fra danske Teatime & Aura i Svendborg, Østrigske Sonnentor og med breve fra danske Nicolas Vahe og australske T2Tea.\nSommeren er officielt forbi, og kalenderen skriver september. Så det betyder, at det efterhånden bliver køligere, og vi derfor automatisk trækker mere indenfor og får lyst til varmere drikke. Det kan vi hos Te-salonen ikke lade være med at glæde os lidt over, for vi elsker jo te!\nI denne måned er te-boksen blevet fyldt med spændende smage fra te-huse rundt i Europa. Der er en god blanding af noget frugtig sødme, en mere udfordrende krydret aroma og et pift af noget syrligt. Vi har været forbi den lille fynske by Svendborg, hvor vi har fundet en fantastisk te ved navn ”den hvide engel”. Vi har også været en tur i Østrig. Her fandt vi en noget mere krydret og aromafyldt te, som er inspireret af Orienten. De to teer er meget forskellige og på den måde, er der forhåbentlig noget for enhver smag gemt i de to blandinger.\nOg nu til brevene. Endnu en dansker har sneget sig med i denne te-boks. Her er det breve fra Nicholas Vahé, der med en frugtig sødme sætter sig i kontrast til den løse orientalsk inspirerede te fra Østrig. Sidst men ikke mindst er Australien på banen. Her er det også i form af tebreve, at det bliver muligt at prøvesmage lidt af den gode australske te.\nSå med septembers komme, vil vi gerne ønske jer en rigtig dejlig måned. Vi håber, at teen falder i jeres smag – og hvis i skulle blive udfordret, så er det også kun en del af oplevelsen. Vi har i hvert fald glædet os til denne måneds boks. Ikke mindst fordi, vi synes den er blevet rigtig god, men også fordi, det nu for alvor er ved at være te-sæson.\nTeatime & Aura\nDenne lille perle af en te-shop har eksisteret siden maj i år 2000. De har fra begyndelsen prædiket kvalitet fremfor kvantitet, og det afspejler sig tydeligt i deres te-blandinger. Det er den tyskfødte Karin Kops, der i år 2000 fyldte et mindre lokale i Svendborg ud med spændende te, smukke kopper, tekander, gaveideer og alt andet, hvad hjertet kan begære i sådan en lille butik. I 2008 havde den lille te-butik dog brug for mere plads, så de flyttede i større lokaler, så der var flere hylder at fylde ud med god kvalitets te.\nI 1988 ser Sonnentor dagens lys i Østrig. Ideen var fra begyndelsen at sælge økologisk producerede varer under logoet af en strålende sol. Sonnentor ligger et stort arbejde i at støtte mindre lokale producenter, der arbejder økologisk og skånsomt, så naturens orden forstyrres mindst muligt. De forskellige teer fra Sonnentor er dermed produceret under strikte forhold, hvor økologi, arbejdsforhold og naturen er i fokus. Det er derfor altid te af den bedste kvalitet, der er pakket i de fine æsker fra Sonnentor.\nI et rum med pink loft, vægge beklædt med kinesiske aviser og masser af te-udstyr åbnede T2 Tea sin første butik i Australien i byen Melbourne. Det var teens evne til at bringe mange forskellige artede folk sammen, der blandt andet var drivkraften for T2 Teas opståen. T2 Tea er også opstået i lysten til at eksperimentere med teens uendelig muligheder, og samtidig gå på opdagelse i dens verden af historie, mystik og produktion.\nGourmet brandet Nicolas Vahé er opstået ud af en passion for god mad og drikke. Det er der i dag kommet en stor kollektion af en bred vifte af forskellige artede produkter ud af – blandt andet te. Teen er, som de resterende produkter, lavet af de bedste råvarer med kvaliteten i højsædet. Der er forsøgt at skabe overraskende smagsvarianter ved at kombinere ingredienser på en ny og anderledes måde.\nLøs te fra Teatime & Aura\nDen hvide engel er, som navnet indikerer, en hvid te, som dog også er kombineret med grøn te. Teen er tilsat rosenknopper og bourbonvanilje, som er en meget kraftig vanilje. Rosenknopperne er meget parfumerede, og tilsætter derfor teen en meget aromatisk duft og ikke mindst smag. Udover sødme fra både bourbonvanilje og rosenknopper, er der også et hint af citrus, hvilket giver et godt pift til blandingen. Teen er en fantastisk oplevelse, da den både er sød, cremet og tilpas syrlig. Den passer derfor som te til hele dagen, da den er meget venlig og mild i sin smag.\nTeen skal brygges ved 80 grader og trække i 3-4 minutter,\nNacht in Marrakesch\nLøs te fra Sonnentor\nDen løse te fra Sonnentor er en sort Darjeeling økologisk te. Teen smager og dufter af krydderier som kanel og mynte, som giver associationer til 1000 og 1 nat. Teen er samtidig også en smule frugtagtig i sin smag, som giver et godt spil til kanelen. Teen fungerer godt sammen med mørk chokolade, og desserter som har en vis fedme. Desuden er et godt tip at presset noget frisk citron i den friskbryggede te eller tilsætte friske mynteblade. Når det skal være ekstra lækkert, er er en skvat rom heller ikke dårligt i denne te-blanding.\nTeen skal tilberedes ved 100 grader varmt vand og trække i 2-3 minutter.\nTebreve fra T2 Tea\nDenne aromatiske te-blanding er en kombination af citrongræs og ingefær, hvilket giver teen en ekstra forfriskende smag. Teen er meget levende i sig smag, fordi den bruger to meget karismatiske smagsgivere, som passer perfekt til te. Den er derfor velegnet som morgen-te, hvor lidt ekstra energi kan være nødvendig.\nBrevene tilberedes ved frisk kogende vand på 100 grader og skal trække i 3-4 minutter.\nKokos & passion\nTebreve Nicholas Vahé\nBlandingen er en kinesisk grøn te. Den er tilsat smag fra kokos og passion, hvilket giver blandingen en sødlig og samtidig syrlig smag. Syrligheden fra passionsfrugten går godt til sødmen fra kokossen. Desuden er der tilsat ananasstykker, som giver teen noget synlig og aromatisk fylde. Selvom det i kalenderen ikke siger sommer, så er teen også god at nyde iskold.\nTeen skal tilberedes ved 80 grader varmt vand og trække i 3-4 minutter.\nEn lille treat\nDer er endnu engang lækre dragee fra Møn Dragee. De små pakker består af lakridser med hindbær, hvid chokolade og et hint af chili. Vi håber, at de falder i god jord!\nKan indeholde spor af mandler