Færdigheder i læsning og matematik - PDF\nDownload "Færdigheder i læsning og matematik"\n1 Evaluering af Folkeskolen år 2000 Evaluering af Folkeskolen år 2000 Færdigheder i læsning og matematik Udviklingstræk omkring årtusindskiftet Færdigheder i læsning og matematik AKF DLH DPI SFI Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut Danmarks Lærerhøjskole Danmarks Pædagogiske Institut Socialforskningsinstituttet\n2 Færdigheder i læsning og matematik udviklingstræk omkring årtusindskiftet Af Peter Allerup og Jan Mejding Danmarks Pædagogiske Universitet (tidl. DPI) og Lilli Zeuner Socialforskningsinstituttet Februar 2001 AKF DLH DPI SFI Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut Danmarks Lærerhøjskole Danmarks Pædagogiske Institut Socialforskningsinstituttet\n3 Evalueringen af programmet Folkeskolen år 2000 Færdigheder i læsning og matematik udviklingstræk omkring årtusindskiftet Udgivet af F2000 sekretariatet 1. udgave, 1. oplag, marts 2001 ISBN ISBN (WWW) Bestilles (UVM nr ) hos: Undervisningsministeriets forlag Strandgade 100 D 1401 København K Tlf. nr.: Fax nr.: eller hos boghandlere Grafisk tilrettelæggelse: Schwander Kommunikation Tryk: Sangill Grafisk Produktion (miljøcertificeret) Printed in Denmark 2001\n4 Indhold Kapitel 1 Indledning Af Peter Allerup og Jan Mejding De tidligere undersøgelser Fordeling af opgaver Kapitel 2 Forsøgsplan Af Peter Allerup og Jan Mejding F2000-forsøgsplanen Prøver i matematik og læsning Antallet og udvælgelse af prøvede elever Praktisk prøvetagning Kapitel 3 Læsning Af Jan Mejding Læseprøven Læseprøvens indhold Prøveformen Eksempler på læseprøvetekster Kapitel 4 Resultaterne på 3. klassetrin Af Jan Mejding Frafald Læseresultater på landsplan Store forskelle mellem skolerne Lærernes vurdering af elevernes læsefærdighed Forskellige teksttyper Sammenhænge mellem læsefærdighed og andre forhold Kapitel 5 Læseresultater på 8. klassetrin Af Jan Mejding Frafald Læseresultater på landsplan Store forskelle mellem skolerne Lærernes vurdering af elevernes læsefærdighed Spredning inden for lærervurderingerne Marginale sammenhænge mellem læsefærdighed og andre forhold Sammenfatning af læseresultaterne på 8. klassetrin\n5 Kapitel 6 Diskussion af læseresultaterne Af Jan Mejding Voksnes læsning Fritidslæsning og læsekompetence Forudsætninger for udvikling Læsningens nødvendighed Referencer (kapitel 1-6) Kapitel 7 - Resultater ved F2000, Matematik Af Peter Allerup Kapitel 8 - F2000-matematikprøvens enkelte opgaver Af Peter Allerup Kapitel 9 - Diskussion af matematikresultater Af Peter Allerup Kønsforskelle og nogle forklarende faktorer Referencer (kapitel 7-9) Kapitel 10 Børns læsning i lyset af familiens sociale og kulturelle kapital Af Lilli Zeuner og Klara Scheuer Habitus eller gener Om undersøgelsen Børns læsning og familiens status Børns læsning og familiens kulturelle kapital Børns læsning og familiens sociale kapital Konklusion Referencer Kapitel 11 Unges kompetencer i læsning og matematik i lyset af deres egne oplevelser og strategier Af Lilli Zeuner og Klara Scheuer Om undersøgelsen Familiens sociale situation Personlige karakteristika Fællesskabserfaringer Personlige strategier Konklusion Referencer\n6 1. kapitel Indledning Af Peter Allerup og Jan Mejding I forbindelse med evalueringen af udviklingsprogrammet Folkeskolen år 2000 ønskede Undervisningsministeriet at få vurderet, om der var sket ændringer i danske elevers basale læse- og regnefærdigheder inden for de sidste år. Derfor indeholdt rammeplanen for evalueringen et punkt, som hed: Overordnet dokumentation af den samlede indsats, og i den forbindelse hed det blandt andet: Hensigten er at skabe en dokumentation for folkeskolens forbedrede indsats i forhold til folkeskolens undervisning i de basale kundskaber og færdigheder. Der gennemføres undersøgelser, der er sammenlignelige med de tidligere gennemførte internationale undersøgelser i læsning og matematik. (UVM5-306, 1998, s. 51). Nærværende rapport er således blot et enkelt led i evalueringen af F2000-programmet. Resultaterne i rapporten skal derfor forstås ud fra den overordnede ramme for hele udviklingsprogrammet, som udgjorde grundlaget for samarbejdet mellem Undervisningsministeriet, Kommunernes Landsforening og Danmarks Lærerforening: Skolen skal give eleverne kundskaber og færdigheder. Den skal udvikle erkendelse, fantasi og lyst til at lære, og den skal indføre eleverne i det danske samfund. Dette brede undervisnings- og dannelsesbegreb er grundlæggende for den danske folkeskole. Der er enighed om nødvendigheden af: almene faglige færdigheder fx læse/skrive/regne fremmedsprog og anvendelse af informationsteknologi personlige kvalifikationer som kreativitet, samarbejde, selvstændighed og intellektuelle kundskaber specifikke, arbejdslivrelaterede kompetencer. Det er samtidig karakteristisk, at der ikke er tale om et valg mellem forskellige typer af kvalifikationer, men at disse tværtimod anskues som hinandens forudsætninger. Det er ikke tilstrækkeligt at have gode almene faglige færdigheder uden samtidig at have sans for samarbejde og for at foretage selvstændige vurderinger. (ibid, s. 6). Når der derfor i denne rapport hovedsagelig fokuseres på de typer af oplysninger, som er direkte sammenlignelige med de tidligere internationale undersøgelser (Mejding, 1994, Weng, 1996), er det således ikke for at ophøje de i den sammenhæng behandlede 5\n7 aspekter til de eneste afgørende for den samlede kvalitet i folkeskolen. Denne rapports forfattere kan helt tilslutte sig holdningerne i det ovenfor nævnte citat. Men omvendt er det heller ikke tilstrækkeligt, at man kan samarbejde og være kritisk, hvis man ikke også har en basis af tilstrækkeligt gode almene faglige færdigheder. Der kan derfor være al mulig god grund til at se nærmere på de oplysninger vi kan få, ved at sammenligne danske elevers færdigheder med resultaterne fra tidligere internationale undersøgelser på området. Faktisk er det da også sådan, at læseundersøgelserne og de lærerkurser og overordnede handleplaner for læseundervisningen, der er opstået på baggrund heraf, nævnes blandt de forhold, der har været mest fremmende for implementeringen af fokusområde 3 (Mehlbye, 2000, s. 57). De tidligere undersøgelser De to internationale undersøgelser, som man i Undervisningsministeriet gerne ville kunne sammenligne med, er dels den internationale læseundersøgelse fra 1991 (Mejding, 1994) og dels den tredje internationale matematik- og naturfagsundersøgelse: TIMSS, fra 1995 (Weng, 1996). Begge undersøgelser blev iværksat af IEA (The International Association for the Evaluation of Educational Achievement), og det var Danmarks Pædagogiske Institut der stod for den nationale gennemførelse og rapportering. Det er ikke tanken her at gennemgå disse undersøgelser i detaljen. Den interesserede læser, som ønsker dette, henvises i stedet til de i litteraturlisten nævnte værker herom. I stedet vil de tidligere undersøgelsers resultater blive inddraget i den udstrækning, de er relevante for sammenligningen med, hvad eleverne kunne før og kan nu. Fordeling af opgaver Det blev i kontraktfasen besluttet, at Danmarks Pædagogiske Institut havde ansvaret for udvælgelsen af prøvematerialet, Socialforskningsinstituttet havde ansvaret for at indsamle de nødvendige baggrundsdata og udfærdigelsen af spørgeskemaer, og SFI- Survey fik ansvaret for at udtrække et repræsentativt udvalg af elever og for selve gennemførelsen af prøveforløbene. Forskningschef Poul Skov har ledet DPIs samlede engagement i F-2000-projektet og har i tillæg koordineret den rapportering. Denne rapportering omfatter: Beskrivelse og vurdering af elevernes læsning og stavning. Vejledende materialer og diagnostiske prøver med henblik på målfastsættelse og planlægning. Håndbog. Den er skrevet af Jørgen Chr. Nielsen. Færdigheder i læsning og matematik - udviklingstræk omkring årtusindskiftet. Den er skrevet af Peter Allerup, Jan Mejding og Lilli Zeuner. 6\n8 Andre mål, nye evalueringsveje - fordringer til skolen, udfordringer for eleverne. Den er skrevet af Jens Johansen og Søren Langager. Vurderinger og evalueringer i matematikundervisningen. Den er skrevet af Peter Weng og Michael Wahl Andersen. 7\n9 Kapitel 2 Forsøgsplan Af Peter Allerup og Jan Mejding F2000-forsøgsplanen På 3. klassetrin er der fokuseret på læsning, da der ikke forelå internationale matematikresultater for dette klassetrin. Læseniveauet skal fastlægges gennem en landsrepræsentativ stikprøve og en sammenligning med landsniveauet bestemt under IEA-læseundersøgelsen fra 1991 på 3. klasse skal gennemføres. På 8. klassetrin er der fokuseret på både læsning og matematik. Læse- og matematikniveauet skal fastlægges gennem landsrepræsentative stikprøver og sammenligninger med landsniveauerne bestemt dels under IEA-læseundersøgelsen fra 1991 på 8. klasse og dels TIMSS-undersøgelsen fra 1995 skal gennemføres. De to tidligere internationale undersøgelser gav begge anledning til store reaktioner inden for den danske skoleverden. De internationale resultater blev offentliggjort først (Elley, 1992; Beaton 1995) og danske uddybninger og fortolkninger blev senere rapporteret (Mejding, 1994; Weng, 1996; Allerup, Bredo og Weng, 1998). Såvel økonomiske som praktiske hensyn gjorde, at man ikke kunne operere med en egentlig gentagelse af de to tidligere internationale undersøgelser. Fra læseundersøgelsen var der blevet indhentet landsrepræsentative læseresultater i 1991 fra henholdsvis 3. og 8. klasse, og der forelå tilsvarende resultater for matematiks vedkommende for 6., 7., 8. og 9. klassetrin i TIMSS I den internationale læseundersøgelse i 1991 deltog knap elever fra mere end 200 klasser på 3. klassetrin, og på 8. klassetrin var der tale om godt elever også fra mere end 200 klasser. I TIMSS 1995-undersøgelsen havde man alene på 8. klassetrin resultater fra elever fra omkring 145 klasser. I F2000 sammenhæng måtte man dels indskrænke antallet af deltagere, dels skære ned på antallet af baggrundsspørgsmål. Omkring elever fra 3. klasse skulle prøves med den samme læseprøve, som blev anvendt til den internationale læseundersøgelse. Da det netop var eleverne på 3. klassetrin, som dengang klarede sig signifikant dårligere end elever fra tredjeklasser i det 8\n10 øvrige Norden, blev det bestemt, at anvende såvel samme prøve som samme procedure som sidst. På den måde ville man være i stand til direkte at sammenligne F2000-elevernes læsefærdigheder med 1991-elevernes. Til gengæld blev der så ikke tid til, at eleverne kunne udfylde et spørgeskema. For at råde bod herpå blev 500 elever udvalgt tilfældigt, og disse elever fik et spørgeskema med hjem til forældrene. For 8. klasses vedkommende ønskede man i F2000 at fokusere både på læsning og matematik; men hvis man gentog IEA s læseundersøgelse (to hæfter over to dage) fra 1991 var der, af økonomiske grunde ikke plads til også at gennemføre en undersøgelse af matematikfærdigheder. Fordele og ulemper med en forsøgsplan for 8. klasse, hvori to forskellige (relativt små) populationer af elever blev underkastet (to fulde) læseprøver og matematikprøver blev diskuteret i forhold til en forsøgsplan bestående af én (relativt stor) population af elever, der får samtidige (relativt korte) læse- og matematikprøver. Begge forsøgsplaner tillader landsrepræsentative vurderinger af læse- og matematikniveauet, fordi det lå fast, at data skulle indsamles som en simpel tilfældig stikprøve af elever på 8. klassetrin (klassevist). Det betyder således ikke noget for disse overvejelser, at 1991 IEA-dataindsamlingen ved læseundersøgelsen skete ud fra en stratificeret (13 amter) stikprøve med proportional udvælgelse. Til forskel fra IEA 1991-læseundersøgelserne blev TIMSS 1995 gennemført som en ikke-stratificeret stikprøve, men som en simpel tilfældig udvælgelse. Under alle omstændigheder er det klart, at en forsøgsplan med gentagen læse-matematikafprøvning for samme elev kunne give værdifuld, ekstra information vedrørende individuel sammenhæng mellem læse- og matematikfærdigheder i forhold til en viden, der gruppevist blev indsamlet ved IEA-undersøgelserne i 1991 og Når disse overvejelser blev kædet sammen med den omstændighed, at det alligevel var udelukket, at TIMSS s opgaver kunne gentages i fuldt omfang (ca. 170 opgaver svarende til 8 lektioner), blev det besluttet at vælge en forsøgsplan, hvor eleverne blev prøvet over to sessioner, adskilt i tid, med IEA 8. klasse læseopgaver fra 1991 den ene gang og den anden gang med TIMSS-opgaver fra klasse afprøvningen i Den samlede prøvetid var derfor for eleverne den samme som ved de tidlige IEA-prøver. Når denne forsøgsplan kan anvendes med succes hænger det sammen med den allerede konstaterede itemhomogenitet ved IEA-læse- og matematikopgaverne. Den ene gang anvendes en delmængde af de oprindelige læseopgaver (faktisk det ene hæfte af to 9\n11 mulige), mens den anden gang præsenterer eleverne for et udvalg af TIMSS-opgaver, udvalgt blandt TIMSS s samlede opgavemængde fordelt over 8 opgavehæfter. Der trækkes således eksplicit på den med itemhomogenitet ækvivalente egenskab: At elevernes færdighed kan beregnes ud fra et vilkårligt udvalg af de oprindelige opgaver. Prøver i matematik og læsning For F2000 er IEA-undersøgelserne vigtige, fordi resultaterne kan benyttes som referencer for de målinger af læse- og matematikfærdighed som indsamles. Det blev vedtaget under konstruktionen af F2000 at benytte netop disse to studier som referencer, selv om man også har mange andre, men mere spredte målinger af læse- og matematikfærdighed til rådighed. Dels er de to IEA-studier gennemført som store, repræsentative undersøgelser, større end andre undersøgelser i Danmark, dels er IEA-studierne gennemført på klassetrin, som svarer til de ønskede, også i F2000-sammenhæng: 3. klasse i læsning og 8. klasse i læsning og matematik. Det kan bemærkes, at TIMSS som en dansk valgmulighed i de internationalt fastlagte rammer for undersøgelsen indsamlede data for 6., 7., 8. og 9. klassetrin, dvs. to klassetrin mere end de internationalt krævede grade 7 and grade 8 dvs. i Danmark 6. og 7. klasse. En anden, tungtvejende grund til at vælge IEA-prøverne ligger i det forhold, at disse prøver er udvalgt og undersøgt for såkaldt itemhomogenitet (Allerup, 1987), en egenskab som sikrer, at opgavernes (relative) sværhedsgrader er konstante over forskellige klassetrin, køn og andre ydre inddelingskriterier af eleverne, som man ellers ville forvente, ville være årsag til, at opgaver vil virke forskelligt. Itemhomogenitet udelukker ikke, at f.eks. piger generelt er dygtigere til læsning end drenge, en iagttagelse der registreres ved, at pigerne i gennemsnit har et højere antal rigtige end drengene. Hvis man sammenligner drenge og piger, som har samme antal rigtige besvarelser, betyder det, at både piger og drenge, bortset fra tilfældige udsving, har svaret rigtigt på de samme opgaver. Det kan således ikke lade sig gøre, at drenge og piger med f.eks. 10 rigtige i alt, har opnået det ved, at drengene svarer rigtigt på de første 5 opgaver, mens pigerne har svaret rigtigt på de sidste 5 opgaver. Med itemhomogenitet sikres også (Rasch, 1968) at antallet af rigtigt besvarede opgaver, de såkaldte rå-elevscores, udtømmer al information vedrørende elevdygtigheden og kan benyttes som grundlag for objektive sammenligninger eleverne imellem. Dette har den meget vigtige konsekvens, at sammenligninger mellem elever kan foretages ved hjælp af et vilkårligt udvalg blandt alle opgaverne! To grupper behøver således ikke at have besvaret det samme sæt opgaver, for at sammenligningerne kan udføres. 10\n12 Det var denne egenskab, der i TIMSS tillod, at eleverne fik forskellige opgavehæfter, hvert tilpasset en løsningstid på ca. 45 minutter. Dermed kunne TIMSS sikres en vis bredde i emnerne (knap 170 opgaver) samtidigt med, at eleverne kunne sammenlignes, uanset om opgaverne, og dermed sværhederne, varierede fra hæfte til hæfte. Når elevernes besvarelser er blevet omkodet til rigtigt/forkert for hver opgave, dannes umiddelbart den såkaldte rå-score for eleven, antallet af rigtige besvarelser. Denne størrelse er udgangspunktet for samtlige vurderinger af elevens færdighed. Som beskrevet senere omsættes rå-scoren normalt, via den statistiske Rasch-model, til såkaldte Raschscores, der i de internationale IEA studier standardiseres til værdier omkring 500 med en standardafvigelse på 100 (det betyder i praksis, at 95% af alle Rasch-scores ligger i intervallet (300,700)). Det vil imidlertid fremgå, at der har været to forskellige tekniske fremgangsmåder til stede ved denne omsætning. Ved IEA-læsestudiet i 1991 blev der både beregnet en læsesikkerheds Rasch-score (senere også kaldet credit score) som omsætter antallet af rigtige (= rå-score) blandt antallet af nåede opgaver til en Raschscore, og som derfor er et mål for læsesikkerheden uden hensyn til læsehastigheden, og en kombi-rasch-score (senere også kaldet no credit score), der omsætter antallet af rigtige (igen = rå-score), men nu beregnet i forhold til samtlige opgaver altså med tvungen kodning af de ikke-nåede opgaver ( not reached ) som fejl. Denne score er således influeret af elevernes læsehastighed, og kan derfor siges at være en slags kombineret sikkerheds- og hastigheds-score. Ved rapportering af læseresultaterne fra IEA-RL i 1991 var begge typer Rasch-scores til stede, men i den danske rapportering blev vægten lagt på sikkerheds -scoren. TIMSS-undersøgelsen arbejdede udelukkende med kombi-rasch- scores. Det sidste viste sig at være forbundet med få problemer, fordi eleverne i praksis nåede at se på samtlige opgaver, som de fik stillet, mens det samme ikke var tilfældet i læseundersøgelsen. Antallet og udvælgelse af prøvede elever De to IEA-undersøgelser fra 1991 og 1995 blev oprindeligt gennemført med så stort et antal elever i datamaterialet, at det var muligt både at gennemføre afsluttende (konfirmerende) analyser af itemhomogenitet og at beregne en landsnorm med en given statistisk sikkerhed. Beregningen af landsnormen gælder, på det praktiske niveau, fastlæggelsen af et sikkerhedsinterval for et landsresultat (konfidensinterval) ud fra et totalt gennemsnit over samtlige elever. Jo flere elever der medtages, jo snævrere bliver konfidensintervallet. 11\n13 Antallet af elever, der blev planlagt indsamlet til F2000-datamaterialet respekterer næsten udelukkende kravet om at beregne et læse- og matematikniveau for landet som helhed med en given præcision (sampling error). Det hænger sammen med, at det prøvegrundlag, der blev benyttet i disse to IEA-undersøgelser også er grundlaget for F2000-afprøvningen; der skulle således ikke tages hensyn til afsluttende analyser af itemhomogenitet. Antallet af opgaver, der gives til den enkelte elev har direkte indflydelse på den præcision (error of measurement), hvormed den enkelte elevfærdighed beregnes. Der er således to fejlkilder til stede, som kan justeres i forhold til antallet af elever, der medtages og antallet af opgaver, den enkelte elev udsættes for. En samlet, teknisk afvejning af disse fejlkilder sammenkædet med en økonomi, der på anden måde blev fastlagt som rammer for denne del af F2000-evalueringen, førte til at ca elever skulle prøves på 3. klasse niveau, mens ca elever skulle prøves på 8. klasse niveau dvs. ca.1250 på hver af læsehæfte/matematikhæfte kombinationerne. Udvælgelsen af skoler/elever til denne undersøgelse skete ved tilfældig udvælgelse. F2000- undersøgelsen skulle finde sted på samme tidspunkt som en stor international undersøgelse, og da det var vigtigt ikke at belaste skolerne med deltagelse i mere end én undersøgelse, blev der derfor anvendt en udtrækningsprocedure, hvor der i F2000- undersøgelsen blev set bort fra skoler, der skulle deltage i den internationale undersøgelse. For hver af de derefter mulige skoler blev der via en oversigt fra Danmarks Statistik opstillet en liste over elevtallet i 3.- og 8. klasser i skoleåret 1998/99. Denne liste blev brugt til, via en simpel tilfældig stikprøve, at udtrække et udsnit på 1500 (+20%) elever i 3. klasse og 2500 (+20%) elever i 8. klasse. Ved udtrækningen af elever/skoler blev der taget højde for et eventuelt bortfald af skoler; derfor blev ekstra 20% udvalgt. Der skete et lille bortfald på 2,9% af skoler, ligesom der kun var et bortfald på 12,0% efter at klasserne var endeligt udtrukket. Bortfaldet er beskedent, og konklusionen, er at stikprøverne er gode og landsrepræsentative. Praktisk prøvetagning Prøvetagningen blev gennemført på skolerne af en medarbejder fra SFI-Survey efter en standardiseret procedure. Reglerne for prøvetagningen fulgte nøje de regler, der gjaldt for de tidligere internationale undersøgelser, og SFI-Survey sikrede, at alle prøvetagere var grundigt inde i prøveprocedurerne. På begge klassetrin var prøven delt i 12\n14 to dele med en pause imellem. På 3. klassetrin blev de to halvdele af prøven altid afholdt over to dage, mens de for 8. klasse godt kunne afholdes på samme dag, såfremt der var en lang pause mellem de to halvdele. Før gennemførelsen af første halvdel af prøven blev der givet en grundig instruktion, og prøvelederen sikrede sig, at ingen af eleverne var i tvivl om, hvad de skulle gøre under prøvetagningen. Det var ikke tilladt eleverne at modtage hjælp efter at prøven var gået i gang, ligesom de ikke måtte snakke sammen om opgaverne, før hele prøvetagningen var gennemført. Inden starten på anden prøvetagning sikrede prøvelederen sig igen, at alle elever vidste, hvad de skulle gøre, og, hvis det var nødvendigt, blev der også her gennemgået et eksempel. Efter prøvens gennemførelse samlede prøvelederen materialerne sammen til SFI-Survey, hvor det blev kodet til videre analyse via edb. 13\n15 Kapitel 3 Læsning Af Jan Mejding Læseprøven Med vedtagelsen af den nye folkeskolelov i 1993 og med udgivelsen af de deraf følgende Formål og centrale kundskabs- og færdighedsområder, (Undervisningsministeriet, 1994) kom der nogle brede retningslinier for indholdet i danskundervisningen. Om læsning hedder det side 14: Elevernes færdighed i at læse sikkert og hurtigt med forståelse, indlevelse og indsigt i forskellige teksters og teksttypers egenart og virkemidler udvikles. Der arbejdes med skønlitterær og faglig læsning og med forskellige læsemåder afhængigt af formålet med læsningen. Om litteratur hedder det samme sted: Gennem arbejde med ældre og nyere litteratur skal eleverne tilegne sig kundskaber om dansk litterær og kulturel tradition og udvikling. Arbejdet med dansk og udenlandsk litteratur omfatter såvel umiddelbar oplevelse som færdigheder i fortolkning, vurdering og perspektivering på baggrund af analytisk fordybelse. Der arbejdes med litterære genrer, fortælleteknik og virkemidler og med teksters etiske og æstetiske dimension. Hertil kommer afsnit om: At lytte og tale, At skrive, Andre udtryksformer og Norsk og svensk. Læsning har således en central placering i faget dansk, men det er, som det fremgår, ikke hele indholdet i danskundervisningen. Når man anvender en læseprøve, skal man således gøre sig klart, at man kun beskriver en del omend en central del af det, der skal være den samlede danskundervisning. Når vi understreger disse tilsyneladende indlysende forhold, skyldes det, at vi tidligere har set læseresultater anvendt som et udtryk for den overordnede kvalitet ved skolen som sådan, både på nationalt og på lokalt niveau. Dette er selvfølgelig meningsløst. Et enkelt resultat kan på ingen måde fyldestgørende repræsentere hele den komplicerede og brogede verden, som skolen udgør. Til gengæld er der heller ingen tvivl om, at læsning er et uomgængeligt redskab til at indhente viden også i andre fag end dansk. Samtidig er der en betydelig del af den danske kulturarv, som man stort set udelukkende kan stifte bekendskab med gennem læsning. Ikke mindst af disse grunde bliver det en 14\n16 vigtig målsætning for skolen at bibringe eleverne en god læsefærdighed og differentierede læsestrategier. Læseprøvens indhold De internationale læseprøver blev konstrueret efter grundige forstudier og en pilotundersøgelse, hvor man fandt frem til de bedst fungerende tekster og spørgsmål. Det endelige udvalg af tekster og spørgsmål blev godkendt som relevante for målingen af læsefærdighed på de to alderstrin (de 9-årige og de 14-årige) af nationale ekspertgrupper. Selv om prøvematerialet blev udarbejdet inden vedtagelsen af formålene og de centrale kundskabsog færdighedsområder for folkeskolen i 1994, så foregriber læseprøverne nogle af de bestemmelser, som senere blev indført: At eleverne skal kunne arbejde med forskellige typer af tekster, og at de skal kunne analysere tekster på forskellige niveauer. Prøvehæfterne bestod nemlig af tre forskellige teksttyper med tilhørende spørgsmål, som afdækker forståelsen af det læste på forskellige niveauer i: skønlitterære tekster, faglitterære tekster og såkaldte skematiserede tekster. Skønlitterære tekster kan defineres som tekster, der almindeligvis indeholder et tidsforløb, og som fortælles som en sammenhængende historie, der har til hensigt at give læseren en oplevelse. Det er denne type af tekster, man traditionelt har forbundet med danskundervisningen. Faglitterære tekster kan defineres som sammenhængende tekster, der skal beskrive, forklare eller give eleven nye faktuelle oplysninger. Teksterne er oftest mere upersonlige end de skønlitterære tekster. I den vejledende læseplan for faget dansk (UVM5-177, 1995, s. 13) inddrages denne type tekster nu allerede fra 1. forløb omfattende klassetrin. Det hedder herom i læseplanen, at undervisningen (bl.a.) skal omfatte: sagtekster, fx fagbøger, håndbøger med billedmateriale. De skematiserede tekster bestod af grafer, tabeller, kort eller vejledninger, der ikke nødvendigvis er beregnet til en samlet gennemlæsning. Derimod skal eleven kunne lokalisere og uddrage den ønskede information ud fra den mængde af informationer, teksten indeholder. Også denne type tekster nævnes nu eksplicit i den vejledende læseplan fra 1. forløb (1.-2. klassetrin). Det hedder i læseplanen, at undervisningen (bl.a.) skal omfatte: andet stof, fx skilte, skemaer, sedler, adresselister, billedtekster, navne, vers og andre småtekster på norsk og svensk (ibid. s. 14). Læseprøveeksterne varierede i sværhedsgrad fra LIX 22,1 (12,2+9,9) til LIX 38,1 (16,9+21,2) for 3. klassematerialet og fra LIX 23.8 (13,0+10,8) til LIX 53,1 (21,0+32,1) for 8. klasserne. De stillede spørgsmål afspejlede fem niveauer af læseforståelse, som ikke nødvendigvis 15\n17 er hierarkisk organiseret: 1. Eleverne skulle kunne lokalisere og gengive den ønskede information i teksten (locate information). Denne type spørgsmål blev hyppigt anvendt ved de skematiserede tekster. 2. Eleverne skulle kunne finde svar på spørgsmål, som indeholdt en ordret gengivelse af en passage i teksten (verbatim response). 3. Eleverne skulle kunne finde svar på spørgsmål, som indeholdt en omskrevet formulering af en passage i teksten (paraphrase). 4. Eleverne skulle kunne svare på spørgsmål gennem at drage slutninger på baggrund af information i teksten (inference); og 5. eleverne skulle kunne identificere en teksts hovedidé hvad var baggrunden for- og pointen med teksten (main idea). Disse forskellige niveauer i forarbejdningen af det læste indgår ifølge den vejledende læseplan for faget dansk som områder, der skal arbejdes med allerede fra begyndelsen af 3. klasse (2. forløb). Det hedder herom, at der blandt andet skal arbejdes med: samspillet mellem tekst, sprog, indhold og situation; kommunikation, herunder afsender, modtager og situation; tekstiagttagelse, herunder overskrift, indholdsfortegnelse, bagsidetekst, billedtekst og illustrering, layout og øvrig tilrettelæggelse (ibid, s. 16). Læseprøven indeholder således, på trods af sine begrænsninger, repræsentationer af et bredt udvalg af tekster og spørgsmålsniveauer som, ifølge den vejledende læseplan, er centrale områder i faget dansk. Udover de tre teksttyper blev der på 3. klassetrin foretaget en ordlæseprøve på tid. Prøven kunne vise, om eleverne havde taget de allerførste basale trin i læseindlæringen. Denne prøve, der havde de danske ord-stillelæsningsprøver (OS64 og OS120) som forbillede, bestod af 40 ord, som hver skulle matches med fire billeder, hvoraf kun det ene forestillede ordet. Der var afsat 90 sekunder til denne del, der var placeret som den første opgave i det første prøvehæfte. De tre teksttyper blev blandet hen over de to prøvehæfter til hvert alderstrin. Dog var det således, at de skematiserede tekster blev placeret i samlede grupper af tekster, da der er blevet argumenteret for, at netop denne type af tekster i højere grad fremkalder et særligt læseberedskab hos eleverne. Ved at samle denne type tekster efter hinanden i længere forløb ville eleverne kunne genkende typen fra den ene opgave til den anden, og de ville få mulighed for at udvikle en mere effektiv læsestrategi. Undersøgelser tyder på, at voksnes læsning på jobbet i hovedsagen består af denne form for læsning. Der er derfor god grund til, at den vejledende læseplan for faget dansk eksplicit nævner denne teksttype som et af de områder, hvor eleverne skal oparbejde en læsekompetence. Prøveformen Spørgsmålene til tekststykkerne blev udformet således, at der enten var tale om multi- 16\n18 ple-choice svar eller om spørgsmål, hvor det var muligt at svare frit med et enkelt eller nogle få ord. Det er blevet diskuteret, om det er muligt at få et præcist indtryk af elevernes dygtighed, når der blev anvendt multiple-choice svar. Argumentationen er, at det kræver en bedre forståelse af en tekst at kunne svare frit på åbne spørgsmål end blot at genkende et rigtigt svar blandt en række muligheder. Der kan være enighed om, at en test med åbne svar nok ville kunne give fyldigere oplysninger om de forskellige elever. Men denne spørgsmålsform kan give andre vanskeligheder: For det første ville en stor del af prøvetiden for eleverne gå med at skrive svarene ned. Det ville begrænse omfanget af prøven, og man ville derfor ikke kunne samle tilstrækkeligt materiale til at kunne analysere forskellige teksttyper. For det andet var det specielt læsning, denne prøve fokuserede på, og de mange skrevne svar ville kunne flytte vægten fra et læseaspekt til et skriftligt formuleringsaspekt. Samtidig er det sådan, at åbne svar ikke i sig selv enten er rigtige eller forkerte. For at afgøre, om et svar er rigtigt eller forkert, må en censor bedømme det for at se på, om det indeholder de rigtige begrundelser. Det koster store ressourcer at sikre, at forskellige censorers bedømmelser er helt sammenlignelige, ikke mindst hvis resultaterne skal være sammenlignelige på tværs af landegrænser. I denne sammenhæng er det således et vigtigt spørgsmål, om man ved hjælp af multiplechoice spørgsmål kan få et tilpas pålideligt billede af elevernes færdigheder. For at undersøge dette blev der i forbindelse med konstruktionen af den internationale læseprøve i New Zealand gennemført et særligt pilotstudie, hvor sammenlignelige test blev gennemført med henholdsvis åbne, frie svar og multiple-choice svar (Elley & Mongubhai, 1992). Resultaterne fra denne afprøvning viste, at det var de samme elever, der scorede henholdsvis højt eller lavt under begge prøveformer. Da der således var en høj korrelation mellem de to prøveformer viste det, at omhyggeligt udarbejdede multiple-choice spørgsmål godt kan anvendes til at påvise forskelle i elevernes læsefærdighed. Eksempler på læseprøvetekster For at give en ide om, hvordan sådanne læseprøvetekster kan være udformet følger på de næste sider nogle eksempler på tekster fra den internationale læseundersøgelses pilotundersøgelse. Teksterne er således ikke blevet anvendt i den internationale læseundersøgelse, fordi der var andre tilsvarende tekster, der var bedre egnede, men de kan alligevel give en ide om teksters og spørgsmåls udformning og sværhedsgrad. Der vil blive givet eksempler på alle tre teksttyper for de to klassetrin. De tilhørende spørgsmål skal afspejle forskelle i forståelsesniveau, og de kan kategoriseres ud fra den tidligere nævnte fempunktsopdeling (se side 15-16). 17\n19 Som et eksempel på spørgsmålskategoriseringen kan der ses på de tre spørgsmål til det første eksempel på en skematiseret tekst for 3. klasse. Der er her tale om en småtekst, som udgøres af en kuvert med adresse og den invitation, som har fulgt med kuverten. I det første spørgsmål spørges eleverne om, hvem der sendte invitationen, og som svarmuligheder er der fire navne. Eleverne skal her blot genfinde navnet nederst på invitationen, og spørgsmålet tilhører derfor kategori 1: lokalisation af information. For at kunne svare på spørgsmålet og finde frem til det rigtige navn, er man imidlertid nødt til at have læst og forstået invitationen eller i det mindste have genkendt brevformen, som viser, at det sidste navn på brevet som regel er navnet på afsenderen. I spørgsmål 2 spørges der om, hvad børnene skal gøre til den fest, de er inviteret til. Her er igen fire svarmuligheder og den ene af dem lyder lege i haven. Nøjagtigt den samme formulering findes i invitationen, så dette spørgsmål kan derfor kategoriseres som et niveau 2 spørgsmål: genkendelse af en ordret formulering. Det tredje spørgsmål er lidt mere kompliceret. Her spørges der til, hvor festen skal være. Det står ikke direkte i teksten, men to oplysninger i teksten skal kombineres for at finde frem til det rigtige svar: invitationen kommer fra Kurt og det fremgår af den, at børnene skal lege i haven. Begge disse informationer er nødvendige for at finde frem til det rigtige svar: I Kurts have. Dette spørgsmål kan derfor kategoriseres som et (let) niveau 4 spørgsmål, hvor eleverne skal kunne drage deres egne slutninger på baggrund af de oplysninger, de kan finde i teksten. 18\n20 To eksempler på skematiserede tekster for 3. klasse Invitation til en fest Sussi og Mads er inviteret til fest. Læs kortet og svar på spørgsmålene. 1. Hvem sendte invitationen? A Sussi B Mads C Kurt D Knud 3. Hvor skal festen være? A På Markvej B Hjemme hos Sussi og Mads C I Kurts have D I haven hos Sussi og Mads 2. Hvad skal børnene lave til festen? A arbejde i haven B lege indendørs C gå op ad Jørgensgade D lege i haven 19


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Opgør med diktatpolitikken\nOpgør med diktatpolitikken\nOffentliggjort: 15. februar 2016\n”Jeg vil opfordre borgmestrene rundtomkring i landet til at gøre det sammen og sige: ”Vi tager hånd om kommunernes økonomi, og så må finansministeren, regeringen og Dansk Folkeparti selv lægge ansigt til, hvis der skal laves besparelser i kernevelfærden. De må tage skraldet og ikke lade det være op til landets kommunalpolitikere””. Overborgmester Frank Jensen, Politiken d. 27. januar 2016\nSelvfølgelig havde regeringen og ikke mindst DF under finanslovsforhandlingerne en lille gnavende frygt for, at der op til økonomiforhandlingerne mellem finansministeriet og KL kunne blive mere teatertorden end sædvanligt. Men det er ikke troligt, at parterne havde forudset udspillet fra Frank Jensen og signalet til kommunal samling mod regeringens omprioriteringspolitik.\nNår man nu har det sådan, så kan man forsøge at vifte protesten af ved som både KL’s formand, Martin Damm, og flere kommunalforskere gør det, at kalde opgøret med regeringens og DF’s politik ved økonomiforhandlingerne for en sympatisk men ”teknisk umulig øvelse”. Men de har helt misforstået, hvad der er på spil!\nFor uanset om forårets mange initiativer, bevægelser og debatscener ikke når målet med at tvinge regeringen til at opgive omprioriteringsbidraget eller til at sende alle pengene retur, så rækker de aktuelle modsætninger og uroen ude i kommunerne nemlig langt videre til blot frustration over regeringens og DF’s aktuelle politik.\nFor tiden tælles der på knapper blandt mange borgmestre og kommunalpolitikere om, hvorvidt der i fuld offentlighed på KL’s topmøde den 10-11. marts skal lægges op til, at KL ikke skal indgå en aftale med regeringen, så længe omprioriteringsbidraget udgør grundlaget. Det interessante her er, at diskussionstemaet er reduceret til et: skal man denne gang tage skridtet fuldt ud og sige, at ingen aftale er bedre end den, regeringen lægger op til, og kan man på det spørgsmål forvente fuldstændig enighed hos oppositionen i Folketinget? Indtil nu har Enhedslisten og Socialdemokratiet meldt ud på en måde, der henholdsvis støtter og antyder en støtte til et kommunalt oprør og et nej til en økonomiaftale. Men målet må være at få hele oppositionen samlet på Christiansborg og sætte DF under pres.\nSamtidig med man indenfor det kommunalpolitiske felt næsten dagligt ventilerer synspunkter om KL’s strategi, har flere fagforeninger i København dannet Velfærdsalliancen.dk, som allerede nu søges udbredt til hele landet, og det begyndende oprør mod regeringens omprioriteringsbidrag, der kan få energi fra flere faglige sammenslutninger, brugerorganisationer og ”offentlige politiske sammenkomster”, rækker altså ud over det umiddelbare mål, om at KL skal afvise at indgå en økonomiaftale med regeringen, hvis omprioriteringsbidraget ikke tages af bordet eller gennem diplomatiske øvelser fratages sin praktiske virkning.\nDet er reelt det gamle VKO flertals ”kommunestrategi”, der endelig er oppe til eksamen, fordi flere og flere kommunalpolitikere og borgmestre er bragt til et punkt, hvor de ikke længere vil tage de skrald, som Frank Jensen taler om. Mistilliden til lokalpolitikerne er ved at tage samme bane som mistilliden til Folketingspolitikere.\nSiden 2002 har Venstre sammen med Konservative og Dansk Folkeparti haft den klare strategi at overlæsse kommunerne med (nye) opgaver og samtidig fastlåse skatten. Strategien har medført, at kommunerne er blevet stadigt mere afhængige af den centrale finansiering og ikke mindst underlagt de medfølgende centrale bestemmelser. På den måde er det stort set lykkedes de siddende regeringer selv at skære ned på de offentlige udgifter og i stedet overlade det beskidte arbejde til kommunerne og til en vis grad regionerne.\nOprøret handler helt principielt om kommunernes fremtidige status i det danske politiske forvaltningshierarki og om genetablering af det politiske den balance, der herskede, før VKO igangsatte deres ”kommunestrategi” og tømte det demokratiske balanceforhold mellem stat og kommuner for reelt indhold. Vi er godt klar over, at de forudgående socialdemokratisk ledede regeringer var begyndt at føre samme kurs – bl.a. i opgavekommissionen – men ændringerne efter 2002 er skelsættende.\nOprøret mod regeringens politik og presset på KL’s ledelse for ikke at indgå en aftale rækker selvfølgelig også ind i kommunalvalgåret 2017.\nEnhver byrådspolitiker og borgmester vil allerede til august, hvor budgetforhandlingerne så småt indledes, have et øje rettet ind i 2017. Men ud over at det for den enkelte kommunalpolitiker gælder om at blive valgt eller genvalgt, handler valget også om muligheden for, at der kan dannes et uomgængeligt flertal i KL, der er i lodret opposition til regeringens politik, og som netop er blevet valgt på det grundlag. Man kan i den anledning sagtens forestille sig, at et synligt skifte i styrkeforholdene - hvor eksempelvis Århus-borgmesteren bliver ny KL formand - ville skabe et konstant pres for, at KL i de fleste forhold torpederer regeringens ”kommunestrategi” eller i det mindste forringer dens virkningskraft. Hvilket igen vil betyde, at borgere og faglige organisationer, brugerorganisationer osv. ikke, som for tiden, behøver at slå sig til tåls med at stå på torve og pladser og råbe mod en regering, der i øvrigt ikke er det mindste lydhør. I fald styrkeforholdet i KL ændres, så det er til at tage og føle på, må man formode, at det vil blive en langt hyppigere trafik at rette protesterne og kravene gennem KL.\nOm ikke de jure så de facto vil KL kunne optræde i hele velfærdspolitikken som demokratisk balancefaktor over for den til enhver tid siddende regering og de politiske alliancer i Folketinget, hvilket er et perspektiv, som de fleste partier på Christiansborg ikke vil have det helt godt med.\nMan kan leve med uro op til og under økonomiforhandlingerne, og kan måske leve med at give en del indrømmelser for at ikke at åbne en alt for stor flanke. Men den siddende regering og dens parlamentariske grundlag vil være ilde stedt, hvis kommunalvalget i 2017 får et resultat, der afspejler den voksende modstand mod regeringens og især DF’s populistiske centralisme, hvor de få bestemmer på de manges vegne og reducerer kommunerne til administrationsenheder. Hertil kommer selvfølgelig det perspektiv, at ændrede styrkeforhold i KL og i KL’s forhold til regeringen også vil åbne muligheder for at udfolde modstanden mod budgetlovens teknokratiske bestemmelse af, hvad der er den ”nødvendige politik” og det tilladelige ”økonomiske råderum”.\nMen midt i tumlen efter Frank Jensens udmelding og den begyndende kampagne for at lægge et massivt pres på KL frem mod økonomiforhandlingerne, er der dukket et helt ny og langt mere vidtgående perspektiv op, formuleret af Århusborgmesteren, Jacob Bundsgaard. ”Vi skal ikke levere en eller anden mængde velfærd til borgerne, med derimod skabe velfærden i et samspil mellem borgeren, kommunens medarbejdere, virksomheder, civilsamfund og andre kræfter”, udtaler Jacob Bundsgaard i et interview med Mandag Morgen 1. februar 2016.\nI borgmesterens vision for fremtidens velfærd er ”standard” skiftet ud med ”drømme” og ”service” med ”fællesskab”. Disse og mange flere af udtalelserne fra Jacob Bundsgaard kan selvfølgelig hurtigt affærdiges og rubriceres under kategorien luftige tanker uden ”gang på jorden”. Og det kritiske blik kan selvfølgelig tilføje: ”Er det nu et nyt spareparadigme i lighed med de forudgående floromvundne varebetegnelser, der hver gang har hævdet det mulige i at hælde en hel liter på en halvliters flaske, så nedskæringer i virkeligheden bliver til forbedringer”?\nDet forekommer os dog alt for forsimplet og forhastet at afvise borgmesterens udtalelser og krav om ”at gentænke velfærden”. Jacob Bundsgaards visioner kan nemlig for det første være et varsel om, at den aktuelle oprørsstemning stikker langt dybere end det, mediernes overskrifter lader forstå, og for det andet repræsenterer et voksende ønske om at gøre op med to årtiers teknificering, dehumanisering og afdemokratisering af velfærdsdebatten. Hvis man nu i det mindste for en stund bliver lidt optimistisk.\nHertil kan føjes, at de ønsker, man går og gør sig i Århus, absolut ikke lader sig realisere uden som resultat af et større opgør med den politiske forvaltningsstruktur, som det tidligere VKO flertal fik gennemført med strukturreformen. For da man gennem diverse mediemanipulationer fik mobiliseret en opbakning til at nedlægge amterne og i stedet indsætte de 5 regioner uden eget skattegrundlag og uden egen reel beslutningsret, og ved samme lejlighed reducerede drastisk i antallet af kommuner, indførte man også ”det indre marked” i hele den offentlige sektor, hvor de tre politiske forvaltningsled – stat – regioner – kommuner – blev tvunget til at handle med hinanden. Af samme grund skulle der formuleres standarder. Af samme grund skulle dialog og fællesskaber skiftes ud med visitationer af serviceydelser, nøjagtig som det er tilfældet på det rigtige marked.\nBorgerne blev meldt ud af et ansvarligt og forpligtende fællesskab og blev forvandlet til kunder eller modtagere af ydelser. Størstedelen af de offentligt ansatte omdannet til udførere af de ganske fås beslutninger og bestillinger. Og det hele blev syltet ind i teknokratisk New Public Mmanagement. Herved blev hele det demokratiske arvegods fra kommunalreformen af 1970 forvandlet til fraser uden noget reelt indhold. Individet blev italesat overalt, men slået ihjel i standarderne. Akkurat som den individuelle kunde i indkøbscentrene kun har friheden til at vælge mellem et begrænset antal ensartede produkter, hvor kun farven har en anden lyd.\nHvor kommunalreformen fra 1970 byggede på grundlæggende demokratiske principper med en hidtil ukendt grad af decentralisering, kommunal selvbestemmelse og borgernes mindretalsbeskyttelse, er vilkårene for kommunerne i dag efter indførelsen af strukturreformen i 2007 de stik modsatte. De får som sagt flere opgaver, men har i dag reelt ikke økonomisk mulighed for at finansiere løsningerne, og skal i flere og flere tilfælde indordne sig under teknokratisk udarbejdede standarder uden hensyn til, hvad de lokale borgere måtte mene. Altså vilkår ikke meget forskellig fra en koncern eller de mest centralistiske politiske forvaltningsstrukturer ude i Europa.\nSå hvis eller når Århus kommune med borgmester Jacob Bundsgaard i spidsen sætter gang i deres ”gentænkningsprojekt”, skal de politiske partier, der måtte stå bag projektet, for overhovedet at komme ud over bare at bruge nye ord for det samme, indlede et opgør med hele den politiske forvaltningsstruktur, som ordene dækker.\nDet står ikke på nuværende tidspunkt klart, om man i Århus har tænkt disse konsekvenser igennem. Men det spiller i første omgang heller ikke den store rolle. For deres visioner spejler meget suverænt den holdning og de ønsker, der breder sig blandt borgerne og mange af de ansatte ikke bare i Århus, men i de fleste kommuner. Man er ganske enkelt trætte af managementregimet og hele markedsideologien, hvor enhver lille beslutning først får vægt, hvis den kan prissættes.\nDet ironiske kan være så være, at skulle man komme ud af startblokkene i Århus, går man ikke blot, som Jacob Bundsgaard formulerer det til Mandag Morgen; ”i gang med de største omlægninger af velfærden siden perioden med Jens Otto Krag”, man skal i virkeligheden tilbage til den tids demokratiske forvaltningstænkning og starte moderniseringen fra det punkt. Det perspektiv bør i hele sin rækkevidde tænkes ind i Velfærdsalliancerne og i deres samspil med de kommunale politikere og de politiske partier i opposition på Christiansborg.\nFor det første må man stadfæste det princip, at kommunen ikke er en ydelsesleverandør, men, som ordet kommune betyder, et forvaltningsmæssigt fællesskab. For det andet må man formulere en ny politisk forvaltningsstruktur, hvor regionerne opnår skatteudskrivningsret og kommunalfuldmagt, og hvor kommuner og regioner til sammen udgør en demokratisk modpol til staten og regeringen, og indgår som praktiske faktorer i det samlede politiske demokratiske balanceprincip.\nOg for det tredje kommer man til at åbne for en hidtil lukket debat. Den der handler om de indre magt- og ansvarsprincipper i kommunerne. Dvs. om at styrelsesloven skal ændres, så det bliver de politiske flertal, der konstituerer sig og også skal hæfte for deres politiske forvaltning af magten. De tanker har været vendt adskillige gange i Århus, men er hver gang aborteret af de politiske partiers kortsigtede egeninteresser.\nSå hvis vi skal konkludere, går der en lige – om end ikke fuldt udfoldet – linje fra Frank Jensens opfordring til kommunalt oprør, over kommunernes forskellige praktiske modstandsformer over for omprioriteringsbidraget til kampen om flertallet ved kommunalvalget i 2017, og perspektiverne i Århus kommunes nye ”velfærdsprojekt”, som kan sammenfattes i kampen for velfærden og bevarelsen af det kommunale selvstyre og lokale demokrati.\nTilbage er der så det næsten obligatoriske spænd mellem de store ord og den aktuelle tilstand, og som Jacob Bundsgaard siger i interviewet i Mandag Morgen: ”Forandringer tager tid”. Men forandringer tager ikke kun tid. Forandringer forudsætter altid, at der er nogen, der forandrer! Og i den sag er det ganske vist, at overlades forandringerne til teknokrater og gøres forandringen til en såkaldt professionel opgave, kan man være ganske sikker på, at forandringerne ikke sker eller kommer ud over talemåderne.\nDet er i den forstand, at der tegner sig en lige linje fra Frank Jensens udspil til projektet i Århus. For hvis Frank Jensens udspil skal blive til noget, forudsætter det et organiseret pres fra de mange kommunalpolitikere, borgmestre, faglige organisationer, borgersammenslutninger mv., hvilket kun er muligt, hvis nogen stiller sig i spidsen for fællesinteressen og ikke dyrker særinteressen.\nMåske kan de aktuelle spredte initiativer flyde sammen til én stor kampagne, som på den ene side slår dybt ind i KL, og på den anden side sender klare beskeder til regeringen og Folketinget.\nSkulle det komme så vidt, hvilket der absolut er mulighed for, giver det næsten sig selv, at uanset det faktiske resultat ved økonomiforhandlingerne i juni, vil bevægelsen og hele dens rationale virke ind i valgåret 2017. Betragtet på den måde, vil borgmesteren i Århus – og i øvrigt borgmestrene i alle andre kommuner – også have den mobilisering og entusiasme, der skal til, for at ændringerne kan hjælpes på vej fra neden og ikke skal foregå i evigheder uden synlige resultater.\nNår alt kommer til at er strukturelle og institutionelle ændringer vigtige, men ikke tilstrækkelige, hvis det lokale demokrati og det samlede demokratiske balanceprincip i Danmark skal gentænkes og genprøves. Nogen eller mange skal ville det i organiseret flok.


Giro d'Italia-analyse: Fri for slovensk... | Feltet.dk\n14. maj 2021 13:00Foto: Sirotti\nI disse dage køres Giro d'Italia, som vi dækker intenst. Hver dag skriver vores ekspert, Emil Axelgaard, optakter til etaperne, og som led heri analyserer han den foregående dags begivenheder. Vi bringer her hans analyse af 6. etape.\nOPDATERING: Efter udarbejdelsen af analysen har jeg erfaret, at Pozzovivo desværre styrtede, hvilket er forklaringen på hans ærgerligt store tidstab.\nPozzovivo ude af Giroen: Gik over grænsen »\nValter efter lyserød førertrøje: Kunne græde »\nBernal om storstilet Ineos-Grenadiers angreb: Ikke planlagt »\nGlad Evenepoel skyggede Bernal i kulden: Det var ikke let »


17.3 Hvad markedsføring er\n17.4 Hvad præsentation er\n17.5 Hvad mærkning er\n17.6 Hvad en etiket er\n17.7 Hvad et parti er\n17.8 Angivelse af datoen for mindste holdbarhed\nMarkedsføring er defineret i fødevareforordningen.\nMan markedsfører foder, når man er i besiddelse af foder med henblik på salg, udbyder det til salg, eller der sker anden overførsel af foderet, og dette gælder, uanset om man modtager betaling for fodret eller giver det væk. Markedsføring omfatter også selve salget og distributionen og selve den overførsel, der sker på andre måder.\nSe også definitionen af markedsføring i bilag 2 Definitioner og begreber.\nMarkedsføring er beskrevet meget bredt og dækker alle situationer, både når man er i besiddelse af foder, der skal videreformidles, og selve videreformidlingen. Det ses også, at videreformidling er markedsføring, uanset om der betales for foderet, eller det gives væk.\nPræsentation er defineret i markedsføringsforordningen. Præsentation er defineret, fordi dette udtryk bruges i forbindelse med reglerne om mærkning og præsentation af foder.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 3, stk. 2, litra u\nVed præsentation af foder forstås\nbåde foderets form, fremtræden, emballage eller de anvendte emballeringsmaterialer\nog den måde, som foderet er arrangeret på, og de omgivelser, som det er udstillet i.\nSe også definitionen af præsentation i bilag 2 Definitioner og begreber.\nPræsentation er også defineret i fødevareforordningen. Reglerne heri handler om præsentation, så forbrugere af foderet kan undgå at blive vildledt.\nFødevareforordningen, artikel 16\nFødevareforordningens regel gælder for dyr, der anvendes i fødevareproduktionen, men efter en bestemmelse i markedsføringsforordningen er bestemmelsen i fødevareforordningen udvidet til også at gælde for foder til dyr, der ikke anvendes i fødevareproduktionen.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 4, stk. 2, sidste sætning\nDet betyder, at reglen om præsentation gælder for alt foder.\nFølgende fremgår af bestemmelsen om præsentation:\nReklamer for foder, mærkningen og præsentationen af foder\nFoderets form, fremtræden eller indpakning og de anvendte indpakningsmaterialer\nDen måde, som foderet er arrangeret på, og de omgivelser, som det udstilles i,\nDe informationer, der uanset medium gives om varerne, må ikke vildlede forbrugerne.\nDefinitionerne af mærkning står i markedsføringsforordningen.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 3, stk. 2, litra s\nMan mærker foder, når man forsyner foderet med angivelser, oplysninger, varemærker, handelsbetegnelser, billeder eller symboler om foderet.\nDer er tale om mærkning uanset hvilket medium, som bliver forsynet med informationerne om foderet. Medierne kan bl.a. være emballage, beholdere, skilte, etiketter (se mere i afsnit 17.6 Hvad en etiket er), dokumenter eller halsetiketter.\nDer er også tale om mærkning, når informationerne om foderet gives på internetsider eller til reklameformål. Der er ligeledes tale om mærkning, når der gives informationer om produktet på sociale medier fx på virksomhedens Facebook profil. Virksomheden er ansvarlig for egne udtalelser på virksomhedens profil, men kan også blive ansvarlig for andres udtalelser om produktet på virksomhedens profil.\nSe også definitionen af mærkning i bilag 2 Definitioner og begreber.\nMærkning omfatter angivelser i dokumenter. Denne angivelse bruges, når foder sælges i løs vægt, eller kan bruges, når foder sælges ved internethandel.\nMærkning omfatter angivelser på internetsider. Det betyder, at mærkningsreglerne for foder også gælder ved annoncering for foder på internettet.\nDefinitionerne af etiket står i markedsføringsforordningen.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 3, stk. 2, litra t\nEn etiket kan have forskellig udformning. Den kan fx være et vedhæng, et tegn, et mærke, et billede eller et andet beskrivende materiale, som mærkningen er angivet på.\nMærkningsoplysningerne kan være angivet på forskellig måde på etiketten. De kan fx være skrevet, trykt, stencilleret, angivet, stemplet eller præget på etiketten på en pakning eller beholder med foder. Desuden kan mærkningsoplysningerne være angivet på en etiket, der er fæstnet til pakningen eller beholderen med foder.\nSe også definitionen af etiket i bilag 2 Definitioner og begreber.\nSe mere i afsnit 21.7 Hvordan mærkningsoplysningerne skal stå, hvor det er forklaret, hvordan mærkningsoplysningerne skal stå.\nSe mere i afsnit 22.14 Undtagelser for pakkede fodermidler og foderblandinger – mærkningsoplysninger uden for mærkningshelheden, hvor der er gjort rede for en undtagelse fra reglen om, hvordan mærkningsoplysningerne skal stå.\nDefinitionerne af parti står i markedsføringsforordningen.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 3, stk. 2, litra r\nEt parti foder skal have fælles karakteristika. Herved forstår man en identificerbar mængde af foder, hvor man ved, at det har fælles karakteristika. Dette kan fx være oprindelse, sort, emballagetype, emballeringsvirksomhed, afsender eller mærkning.\nNår der er tale om en produktionsproces, er det ét parti, når det er en produktionsenhed fra ét anlæg, hvor der anvendes ensartede produktionsparametre, eller et antal af sådanne enheder, når de er fremstillet fortløbende og oplagres sammen.\nSe også definitionen af parti i bilag 2 Definitioner og begreber.\nDer kan være tilfælde, hvor det må vurderes, om der er tale om ét eller to partier.\nHvornår vil en blanding af to fodermidler være to forskellige partier, og hvornår vil blandingen kunne anses for at være ét parti?\nDefinitionerne af datoen for mindste holdbarhed står i markedsføringsforordningen.\nMarkedsføringsforordningen, artikel 3, stk. 2, litra q\nVed datoen for mindste holdbarhed forstås den periode, hvor den ansvarlige for mærkningen garanterer, at foderet bevarer de egenskaber, som det angives i mærkningen, at foderet har, når det er opbevaret under egnede forhold.\nNår datoen for mindste holdbarhed angives, må der kun angives én dato for foderet som helhed, og den dato skal fastsættes ud fra datoen for mindsteholdbarhed for hver enkelt af foderets bestanddele.\nSe også definitionen af mindste holdbarhed i bilag 2. Definitioner og begreber.\nDer er forskellige muligheder for angivelse af holdbarheden af foderblandinger. Disse muligheder står i markedsføringsforordningens artikel 17, stk. 1, litra d.\nDet fremgår af denne bestemmelse, at holdbarheden af foderblandinger skal angives sådan:\nFor foder, der er meget letfordærveligt på grund af nedbrydningsprocesser, skal holdbarheden angives sådan:\n"Skal anvendes inden …" efterfulgt af datoen — med angivelse af en bestemt dag.\nFor øvrigt foder skal holdbarheden angives sådan:\n"Skal helst anvendes inden …" efterfulgt af datoen — med angivelse af en bestemt måned\nHvis holdbarheden angives ud fra fremstillingsdatoen, skal den angives sådan:\nNår fremstillingsdatoen er angivet i mærkningen, kan datoen for mindste holdbarhed angives sammen med teksten "… (antal dage eller måneder) efter fremstillingsdatoen".\nVed angivelse af datoen for mindste holdbarhed eller fremstillingsdatoen skal anvendes datoformaet som angivet i afsnit 17.9 Datoformat.


-Min mand vil forhindre et uskiftet bo\nGennem det seneste år har forholdet mellem min mand og mig været ret så anspændt med en del skænderier.\nUnder det seneste skænderi sagde min mand, at han havde oprettet et testamente, der forhindrer mig i at kunne sidde i uskiftet bo med vores to børn, hvis jeg bliver den længstlevende af os.\nKan min ægtefælle oprette et testamente, uden jeg ved det?\nHar jeg krav på at kende indholdet af min mands testamente?\nKan min mand forhindre mig i at overtage det hele for at sidde i uskiftet bo, hvis jeg bliver den længstlevende i vort ægteskab?\nKan I oplyse, hvad jeg skal gøre, såfremt det er rigtigt, at min mand har oprettet et sådant testamente?\nJA!, NEJ!, JA! og TJA!\nSelv om det lyder urimeligt, så kan den ene af to ægtefæller oprette et testamente, uden den anden får kendskab til det. Et testamente er en privat sag, og ægtefæller har ikke ret til aktindsigt i hinandens testamenter.\nDin mand kan udmærket have oprettet et testamente, hvor han fx bestemmer, at jeres to børn skal arve mest muligt efter ham, og hvor friarven efter ham – dvs. ¾ af hans halvdel af fællesboet eller 3/8 af jeres samlede fællesformue – straks ved hans død skal udbetales til jeres to børn.\nDin mand kan ikke forhindre dig i at sidde i uskiftet bo med jeres to fælles børn, hvis I har fælleseje eller skilsmissesæreje i jeres ægteskab. Men han kan forhindre dig i at lade “det hele” indgå i et uskiftet bo ved at træffe bestemmelser over friarven i et testamente. Du kan i så fald kun sidde i uskifte bo med 5/8 af fællesboet.\nVi kan ikke afgøre, hvad du “skal gøre” i en situation som den omtalte. Du kan vælge at gøre det samme for at genere din mand, få løst problemerne i jeres ægteskab eller lade dig separere og skille fra din mand.


strategylab.dk — Godt nyt til dårlige ledere… Du er slet ikke leder!\nGodt nyt til dårlige ledere… Du er slet ikke leder!\nLedelse er uden tvivl den væsentligste konkurrenceparameter i dag og ikke mindst i fremtiden. Derfor skrives der også uendelig mange og lange bøger om netop ledelse i et virvar af forskellige kontekster og koncepter; Nærværende ledelse, Autentiske ledelse, Den empatiske leder, Ledelse med hjerte osv. osv. Alle disse publikationer har deres eget, og efter sigende unikke, bud på hvordan ledere lykkes med ledelsesopgaven nu og her, men vi ser ud til at glemme det helt basale og grundlæggende formål med ledelse, nemlig – AT FÅ OPGAVEN TIL AT LYKKES BEDST MULIGT. Ledelse handler i sin enkelte om at få opgaven til at lykkes i samarbejde med andre mennesker. Og det interessante er, at det er disse mennesker der bestemmer om du er leder, ikke omvendt. For hvis de ikke tror på at du kan lykkes med opgaven og derfor ikke følger dig, ja hvem er du så leder for?\nOm det er den frivillige svømmetræner, der forsøger at lære en gruppe børn at svømme. Om det er den administrerende direktør der forsøger at få virksomheden til at præstere bedst muligt. Eller om det er sektionslederen der kæmper for at lykkes med embedsopgaven på den bedst mulige måde, så handler det bare om at lykkes bedst muligt med opgaven i samarbejde med de mennesker du samarbejder med.\nDesværre så bliver mange leder i ledelsesarbejdet forført af deres egen oplevede eller reelle utilstrækkelighed som leder, og fortaber sig i jagten på den forløsende metode, der fjerner alle ledelsesudfordringer. Fremfor at fokusere på at lykkes med ledelse. I de 15 år jeg har undervist flere hundrede ledere på Aarhus Universitet og arbejdet som virksomhedskonsulent, der mindes jeg ikke at have mødt mere end en håndfuld virkelig dygtig ledere – og alle og en var de IKKE det mindste selvoptaget af at lykkes med ledelse. De fokuserer på at løse den/de opgaver de var ansvarlige for bedst muligt, mht. værdiskabelse i forretningen, trivsel blandt de ansatte, gennemsigtighed for organisationens relevante interessenter, udvikling af organisationens kompetencer og værditilbud, osv. Men aldrig har jeg hørt dem sige “Hvordan skal jeg dog lykkes med ledelse”.\nDerfor til at jer dårlige ledere – oplevet eller reelt – tag det roligt og slap af. For hvis du ikke lykkes med ledelse, så er du slet ikke ledere – så blot magtudøver. Man kan nemlig ikke være noget man ikke er, ligesom man ikke kan være dårlig til at være smuk – for så er man bare grim! Mange af os bør måske derfor stille os selv det spørgsmål om vi i virkeligheden ønsker at være leder. For ledelse er møg svært og kræver utroligt meget af et menneske. Så hvis det ikke kommer naturligt til dig, så skal der virkelig lægges mange timer i kompetenceudviklingskurven for at flytte sig. For nye ledelseskoncepter flytter sjældent dine grundlæggende ledelsesværdier særligt meget. Men bliv da endelige certificeret i “Autentisk ledelse” eller et andet ledelseskoncept, men det er ikke metoderne og modellerne der rykker dig, det er din grundlæggende adfærd ift. at lykkes med ledelsesopgaven.


Godt Nyt Fra Gudenåen - skrevet af Peter Fosgerau.\nForside Danske Åer Gudenåen Godt Nyt Fra Gudenåen – skrevet af Peter Fosgerau.\nGodt Nyt Fra Gudenåen – skrevet af Peter Fosgerau.\nGodt Nyt Fra Gudenåen\nSå er Gudenåen for alvor ved at vågne op igen! Den livsgivende regn, og rigeligt af den har skubbet tingene godt igang.\nSåledes er der den forgangne weekend, men også her i ugens løb gjort fine fangster af laks.\nSå lige nu er der en god chance for at få en fin sommerlaks på krogen!\nGudenåen er flere steder udfordret af grøde, men der findes flere steder hvor åen udemærket kan fiskes af! De steder finder du især på LSF stykket, her er der steder som “brændenælderne”, Jernbanesvinget, Husmandsbrinkerne – her er der rigtig fin mulighed for at finde vand der kan fiskes på!\nEllers er det bare at gå på opdagelse – flere steder kan man finde fine render der kan fiskes i . Så afsted til åen – det er nu der sker noget\nHerunder kan du se nogle herlige fangst billeder fra de dygtige laksefisker Marco, Martin og Peter. Stort tillykke herfra.\nTidligere artikelTordags opdatering på Mandalselven – Afiskeri.dk\nNæste artikelMicro flom ved Mandalselven – Skrevet af Michael Olsen


En visuel guide til at forbedre sikkerheden i dit køkken\nJeg har lige gennemført et såkaldt “førstehjælpskursus”, og det fik mig til at indse, præcis hvor skødesløs jeg har været hjemme i mit køkken her på det seneste!\naf Male Chef\nDenne artikel er oprindeligt publiceret af MUNCHIES USA i maj 2014\nJeg har lige gennemført et såkaldt "førstehjælpskursus", og det fik mig til at indse, præcis hvor dum jeg har været hjemme i mit køkken her på det seneste! Men forstår du dig lige så lidt på køkkensikkerhed som jeg gjorde, skal du ikke være bekymret. Du skal bare lære den her praktiske checkliste, som jeg har sammensat, for så bliver dit køkken både rent og sikkert på ingen tid.\nAlle fotos af Chris Maggio\nMale Chef Køkkensikkerhed 101: Den her er der ikke så meget tvivl omkring — STYR UDEN OM KOMFURET! Damp er varmt vands mere faretruende fætter. Spærrer man farlige områder af, kan man reducere kontakten med den slags ondsindede em.\nSørg for at tildække alle spidse ender i køkkenet. Det sidste, du har brug for, er, at en skarp råvare finder vej til den forkerte kropsåbning.\nLAD VÆRE MED AT BLIVE KVALT. Alle måltider skal skæres ud i meget små stykker, så man undgår trafikprop i luftvejene. Dette inkluderer selvfølgelig også forretter, tilbehør og dessert.\nDen forkerte ingrediens kan ruinere et måltid eller være dødbringende for dig og dine gæster. Sørg for, at du har helt styr på alle allergier i selskabet, og vær sikker på, at du har anskaffet dig alle de korrekte ingredienser, før du forlader supermarkedet.\nDer sidder en hær af bakterier klar til at invadere din krop på et øjeblik. Sørg for at du opbygger en barriere mellem din hud og alle flader, du interagerer med i køkkenet.\nKøkkenvasken er en beskidt vandportal. Hænder rører den, voksne spytter i den, babyer bader i den. Lån denne klassiker fra barberen, så du kan rense alle dine køkkenredskaber med kemi, uden at de skal i nærheden af vasken.\nHer et et faktum: Kød er et bakteriekanvas. Håndter det med ypperste forsigtighed, indtil du har kastet det på grillen og givet det fuld hammer med varmen. Brænd det sprødt, og knas dig gennem de rene proteiner.\nHold dine indkøb i sikkerhed ved at tilføje en rigellås til dit køleskab. Giv kun kopier af nøglen til din partner og en ven, du stoler på — for en sikkerheds skyld. Når dine børn bliver 18, kan du jo overveje, om de også skal have en nøgle.\nDu låser helt sikkert din cykel, så den ikke bliver stjålet, så hvorfor efterlader du dine krydderier fuldstændigt ubeskyttet? Salt og peber er særligt efterspurgte lige nu, og deres værdi er skudt i vejret, hvilket gør dem fristende for langfingrede typer.\nGå aldrig glip af noget af det, der foregår i køkkenet. Sæt videoovervågning op. Det dræner måske nok din bankkonto lige her og nu, men jeg lover dig, at det vil være investeringen værd på længere sigt.\nTil sidst skal du selvfølgelig spendere kroner på sikkerheden under middagen, så du sikrer dig, at "ingen kan fucke med dig", mens du spiser. Det er livsvigtigt, at dine middagsgæster gennemgår et grundigt sikkerhedstjek, inden de sætter sig til bords med din elskede familie.\nHold jer i sikkerhed! Køkkenet er et farligt sted at opholde sig!!\nMed Hunter Steinmann, Misha Spivack, Greg, Michele, George og Kenny.\nTagged: MunchiesFoodmale chefsundhedkødovervågningdamphygiejnebakterierTænkKnivekøkkenråvarersikkerhed i køkkenet


Bestil Look Keo Classic 3. Fantastisk, billig klikpedal\n1. Lækker, billig pedal til landevejen\n2. Testet til en mio. omgange\n3. Også velegnet til spinning/indendørs cykling\nPedaler betyder meget. Uden et sæt gode pedaler går for meget af kraften tabt, før den når derhen, hvor den giver dig fremdrift. Og den tid, hvor en pedal bare var en pedal, er for længst forbi.\nLook Keo Classic 3 er en lækker, enkel pedal, især beregnet til landevejscykling. Den kan dog monteres på de fleste typer cykler, idet det er gevindet på henholdsvis aksel og pedalarm, der afgør, om en pedal kan monteres eller ej. Derfor bruges denne skønne pedal også på spinningcykler i mange fitnesscentre. Til indendørs cykling er det jo ikke nødvendigt med lettere pedaler, som ofte er dyrere.\nPå Look Keo Classic 3 er klampen forenklet en smule, så man let kan klikke sig ind og ud af pedalen. Derfor er denne pedal velegnet til begyndere, der måske ikke har den store erfaring med klikpedaler. Den brede pedal giver god stabilitet og en fin kraftoverførsel.\nLook Keo Classic 3 pedalerne er baseret på en chromoly aksel og en krop i komposit. De medfølgende klamper passer til cykelsko med 3 huller. Den samlede vægt pr. par er 348 gram, inklusiv klamper og skruer.\nInden pedalerne forlader fabrikken, bliver de testet til en mio. omgange med en center-belastning på 90 kg, hvilket er langt mere, end hvad der kræves for at kunne leve op til de gældende standarder.\nBehovet for vedligeholdelse er minimalt: Bare tør pedalerne over med en fugtig klud, hvis de er blevet snavsede. Og giv også gerne lejer og gevind et par dråbe syrefri smøreolie, fra tid til anden.\nMed Look Keo Classic 3 får du et sæt rigtig fine pedaler til en rigtig fornuftig pris.


Kontanthjælpsreformen, erhvervsuddannelsesreformen og beskæftigelsesreformen stiller øgede krav til samarbejdet på tværs af uddannelses- og beskæftigelsessystemet. En ny pjece skal give jobcentre, a-kasser, erhvervsskoler og vejledere mere viden om, hvordan reformerne spiller sammen.\nNår jobcentrene, a-kasserne, Ungdommens Uddannelsesvejledning og erhvervsskolerne skal omsætte kontanthjælpsreformen, beskæftigelsesreformen og erhvervsuddannelsesreformens initiativer til praksis, kræver det, at medarbejderne i langt højere grad arbejder sammen på tværs af institutionerne.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR) har i samarbejde med Undervisningsministeriet (UVM) udarbejdet en pjece, som skal øge kendskabet til de enkelte reformer blandt sagsbehandlere, vejledere, ungeenheder i kommunerne og medarbejdere på erhvervsskolerne. Pjecen viser sammenhængen mellem reformerne og giver gode råd til, hvordan samarbejdet mellem aktørerne i beskæftigelses- og uddannelsessystemet kan foregå.\nI pjecen præsenteres en række tænkte eksempler på unge og voksne, som skal i gang med en uddannelse, og hvordan forskellige baggrunde, joberfaringer, udfordringer og potentialer har betydning for, hvilket uddannelsestilbud der er det rette for den enkelte.\nTre nye reformer – samspillet mellem kontanthjælps-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesreformen 2015 (pdf) (nyt vindue)


DR fortæller danmarkshistorien på ny - Kristeligt Dagblad\nDet er skuespiller Lars Mikkelsen, der skal overtage Erik Kjersgaards plads som historiefortæller på tv-skærmen. Foto: Sophia Juliane Lydolph\nMed en programserie på 12 afsnit vil DR i 2017 genskabe Danmarks historie for nye generationer. Historiker er positiv over for initiativet, men tvivler på, at unge vil se med\nOm to år kan danskerne få styr på, hvilke historiske begivenheder, der har ført til det Danmark, vi kender i dag. Blot ved at tænde for fjernsynet.\nI 2017 vil en ny programserie, ”Historien om Danmark”, nemlig rulle over skærmen på DR1. Her vil seerne gennem 12 afsnit blive ført fra istiden og frem til det 21. århundrede.\nDet er 33 år siden, at DR sidst formidlede historien om Danmark med historikeren Erik Kjersgaard som vært. Siden har mange skelsættende begivenheder fundet sted, og det betyder noget for den måde, hvorpå vi forstår vores lands historie, mener Tine Smedegaard Andersen, der er kulturdirektør i DR1.\n”Derfor er det på tide, at en ny generation af seere og historikere stiller spørgsmål og får svar. For forskningen har ikke ligget stille de sidste 30 år. Masser af ny viden er kommet frem og venter på at blive formidlet,” siger hun.\nSebastian Olden-Jørgensen, der er lektor i historie ved Saxo-Instituttet på Københavns Universitet, synes også, at det er både nødvendigt og naturligt atter at sætte fokus på danmarkshistorien.\n”Vi bør med jævne mellemrum genopfriske fortiden, for historien er der jo ikke bare. Den eksisterer, fordi vi igen og igen genfortæller og sætter den i perspektiv til de ændringer, der sker i Danmark,” påpeger han og uddyber, at han ikke er i tvivl om, at interessen for programserien vil være til stede hos særligt det modne publikum.\n”Den historiske interesse er blevet erklæret død adskillige gange, men det passer simpelthen ikke. Den vokser hos de fleste frem i takt med, at de selv bliver ældre. Når vi selv får en historie, begynder vi i højere grad at interessere os for tidligere tider,” forklarer han.\nDet går dog dårligt i spænd med, at DR vil engagere nye og yngre generationer med ”Historien om Danmark,” og Sebastian Olden-Jørgensen sætter da også spørgsmålstegn ved, hvorvidt det kan lade sig gøre.\n”Danmarkshistorien er som udgangspunkt seriøst stof. Selvfølgelig kan formidlingen blive gjort flot og til dels også underholdende, men et program med fakta kan ikke sælges med samme smæk for skillingen, som eksempelvis tv-serien ”1864” blev det. Det her kræver, at seeren interesserer sig for og reflekterer over historien, og det gør helt unge mennesker ikke nødvendigvis,” siger han.\nDet er skuespiller Lars Mikkelsen, der skal overtage Erik Kjersgaards plads som historiefortæller på tv-skærmen, men også her stiller Sebastian Olden-Jørgensen sig skeptisk. Han mener ikke, at skuespilleren kan løfte arven fra én af Danmarks mest kendte historikere.\n”Erik Kjersgaard var både formidler og historiker, og det er Lars Mikkelsen ikke. Han er en dygtig skuespiller, men han har hverken personlig autoritet eller baggrund i historien, som Kjersgaard havde det. Derfor kræver det en meget grundig instruktion, hvis det skal fungere, og stadig vil det aldrig blive helt det samme,” understreger han.\nLytterne og seernes nye etiske vagthund\nTv bringer danmarkshistorien ind i stuerne


Kage af kager uden bagning - er en alsidig dessert til alle lejligheder. Forberedelse fastfood tilgængelig og billig, og resultatet er garanteret at være fremragende.\nFor første gang mig med denne uventede lækker skål havde et tilfældigt møde i skolen, på arbejdsmarkedet klassen. Desværre er den første opskrift uigenkaldeligt tabt. Men de kager uden bagning (foto), har altid kommet til undsætning i tilfælde, hvor man ønsker noget sødt og doven ovn eller ovn er brudt. Som et alternativ ferie desserter er generelt ideel. Så er din opmærksomhed inviteret til et par versioner af denne delikatesse.\nBrug for mad film, dyb tallerken, en skål, en lille gryde, to skeer.\nIngredienser: 2 pakker kiks, en stor kop stærk kaffe (kaffe med mælk kan udskiftes), en pund af fedt hytteost, 1 kop sukker, 1 spiseskefuld kakao.\nChokolade Fudge: en kop sukker, kakao og instant kaffe , en spiseskefuld 4 spsk mælk, 15 gram smør.\nHytteost, sukker og kakao i en skål sætte en ske og rør indtil glat. Hvis der er behov for bæredygtigt design i fløde, kan du tilføje to spiseskefulde øjeblikkelig gelatine.\nMadlavning sød: alle produkter er foldet til en lille gryde og varm over lav varme, indtil sukkeret er opløst.\nDæk bordet med plastfolie i flere lag. I en dyb tallerken, hæld kaffe eller mælk. Cookies hurtigt valmue kaffe og spredning på en film ordnede rækker af tre stykker, længden af rækkerne - 6 enheder. Når det første lag er klar, det smører ostemassen masse. Hytteost fortryder ikke, men uden fanatisme, bør cremen være nok til 3 lag. På lag creme spredt dukkert i den anden række af cookies kaffe, fløde og smører igen videre til det tredje lag. Efter at han smurte cremen, tage filmen i kanterne og består af cookie hytte. Centrale cookies - et gulv, to sidevægge. Buttet presser hænder til at designe har ikke brudt sammen, og forsigtigt pakke film. Det resulterende produkt er at være mindst groft ligner en trekant. Hæld chokolade fondant og sendes til imprægnering i køleskabet. Ideelt set bør kagen stå på et køligt sted natten over, men hvis du ikke kan vente, nok 2-3 timer.\nDenne honningkager kage viser sig meget mørt. Må ikke engang sige, at det er baseret på chokolade kager. Og hvis du viser lidt fantasi i design, skal du ikke skamme sig og indsende til ferien bordet. Du kan endda have lidt sjov og invitere gæster til at gætte dets ingredienser.\nFor at forberede kagen af honningkager, skal du bruge:\nUdstyr: split forme, skarp kniv, blanding skål fløde.\nProdukter: et kilo friske chokolade kager, fire store banan, kiwi eller anden frugt, en liter creme fraiche, et glas sukker.\nHonningkager kage - samling\nPisk fløden med sukker - det vil være cremen. Bananer og kiwi, skåret i tynde skiver. Hver kage vandret, skåret i to eller tre dele. Hver af dem er helt dyp i cremen og spredes på bunden af formen, når den er fuldt lægge det første lag, begynder at sprede et lag af bananer. Dens re-fedt fløde og kager lægge lag. Og så længe alle de produkter ikke vil ende. Top frugt lag skal være. Hæld honningkager creme rester og smukt anlagt frugt. Et par timer i køleskabet - og en fantastisk kage af honningkager er klar!\nOmelet med salat: Opskrifter med fotos og kaloriefattige indhold af måltider


Darhabach lejlighed ligger omkring 1350 meter væk fra Arsat Moulay Abdeslam Cyber Park og 1500 meter fra Koutoubia. Gæsterne kan drage fordel af lufthavnstransport, tøjvask og rengøring.\nDette hotel ligger 2 km fra centrum af Marrakesh. Gæsterne kan spise i Chez Maazouz og Zinc, omkring 100 meter væk fra ejendommen.\nLejligheden tilbyder værelser med WiFi, betalings-tv, et fladskærms-tv, egen balkon og en sofa for et behageligt ophold i Marrakesh. Ejendommen består af 2 soveværelser. Badeværelsesfaciliteter omfatter badekåber, toiletartikler og håndklæder samt en bruser og en vask.\nEt køkken er udstyret med et køleskab og ismaskine til gæsternes brug.\nDer tilbydes hurtig adgang til Menara lufthavn inden for 10 km.


Spar varme -\nSpar varme. Sænk din indendørstemperatur i hjemmet. Blot en eller to graders nedjustering kan gøre en stor forskel.\n2.Planlæg jeres indendørstemperatur med hjælp fra fx Verisures fjernstyring. Ved at sænke temperaturen, når du er på job eller sover, kan du opnå endnu større besparelser.\n3.Husk at vedlige holde din varmepumpe med servicetjek og rengøring. En ren pumpe sparer endnu mere energi.\n4.Vær opmærksom på forandringer i din varmepumpes opførsel. Ved lave temperaturer er det normalt, at varmepumpen ikke leverer så meget varme, men hvis effekten forringes over tid, selv ved højere temperaturer, kan det være et tegn på fx en gaslækage. Kontakt din installatør, som vil styre trykket og udbedre eventuelle utætheder og fylde gassen igen. En god effekt giver større energibesparelser.\n5.Sørg for, at varmefordelingen ikke bliver brudt. Da varmen fra en luft-luft-varmepumpe spredes gennem luften, er det vigtigt at sikre, at denne kan sprede sig frit i huset. Lad dørene mellem rummene stå åbne, så varmen kan sprede sig. Jo større areal varmepumpen kan opvarme, jo større bliver din besparelse.


Oppositionen kræver skærpet vandplan\nSpecielt den udmeldte beskyttelseszone omkring vandboringer på 25 meter er helt utilstrækkeligt, mener partierne, der foreslår en beskyttelseszone på 300 meter\n14. JUL 2010 7.23\nDet står helt galt til med forureningen af vores drikkevand. I adskillige drikkevandsboringer har man fundet overskridelse af grænseværdier for godkendte pesticider. Dvs. at de sprøjtemidler landmanden har lov til at sprøjte med i dag, siver ned og forurener vores drikkevandsressource. Vandværkerne har slået alarm og kræver politisk handling.\nSådan lyder det som begrundelse for et fælles udspil fra oppositionen i kølvandet på miljøministeriets netop offentliggjorte drikkevandsplan.\nEnhedslisten, Socialdemokratiet, De Radikale og SF fremlægger et fælles forslag om etablering af de nødvendige beskyttelseszoner rundt om drikkevandsboringerne. Beskyttelseszonerne kan strække sig helt op til 300m rundt om boringen, hvor landmanden ikke må sprøjte med pesticider.\nDette skal ses i forhold til de 25 meters beskyttelseszone, som regeringen har foreslået og som er helt utilstrækkelig, mener oppositionen.\nPer Clausen (EL), der er initiativtager til det fælles udspil, siger:\n- I årevis er det lykkedes for landbruget at bilde befolkningen og politikerne ind, at brugen af pesticider omkring drikkevandsboringerne ikke var noget problem. Vi kan i dag se at de tog fejl, og det vand der sendes ud til forbrugerne flere steder i landet, er forurenet med sprøjtegifte. Det er naturligvis helt uacceptabelt, og kræver at vi politisk griber ind, af hensyn til forbrugernes sundhed.\n- Det vigtigste ved det fælles udspil er at sende et klart signal: når vi får en ny regering, så er forbrugerne sikret den nødvendige beskyttelse af drikkevandet, siger Per Clausen.


25 måder at gøre husholdningsgaver sjovt 🌹 Nyttige Tips Gartnere Og Gartnere | 2019\nVigtigste > Rengøring > 25 måder at gøre husholdningsgaver sjovt\n25 måder at gøre husholdningsgaver sjovt\nNår jeg vokser op næst ældste i en familie med otte børn, har jeg gjort min retfærdige andel af husarbejde. Da jeg var ung, ville jeg opfatte små spil for at gøre rengøring mindre kedeligt. Vaskene blev til mit eget hemmelige madlavningsshow, hvor jeg ville undervise mit usynlige publikum om at gøre "rodøl flyder" med suds i de beskidte briller. Skrubbing af badeværelset blev til at rydde op efter de vilde katte i zoologisk have (for at værdsætte dette fuldt ud, du skal vide, at jeg havde seks brødre), og den ujævne tøjning af tørretumbleren blev en hærstyrke, der kom til at fange os.\nSelvom jeg måske har været et lidt underligt barn, lærer vi alle at gøre rent på et spil på en eller anden måde, når vi er unge. Synger "Ryd op, ryd op, alle, overalt" i førskole og lav tårnstabler med blokke, mens du sætter dem væk, opfordrede os til at gøre det bedste ud af livet.\nSå et eller andet sted undervejs mister vi vores fantasi. Job rundt om i huset bliver banen i vores eksistens. Er det muligt at bringe en vis glæde tilbage til daglig rengøring?\nHvilken opgave er din mindst favorit?\nHer er 25 måder, du kan gøre husholdningsopgaver nemmere:\n1. Brug et sødt forklæde for at føle dig som en moderne juni Cleaver.\n2. Gør laver i aftenen afslappende med lys og blød belysning.\n3. Forsøg at lave hjemmelavede grønne rengøringsmidler, der er mindre hårde på hud, øjne og lunger. Pebermynte, lavendel, appelsin eller citronolier gør aromatiske tilsætninger til hjemmelavede løsninger.\n4. Bind dit hår i en bandana som Rosie the Riveter og gå i krig med støvhuggerne, som du kan bruge til at klare dig (Du kan gøre det!).\n5. Gør rengøring en familie affære. Chatter mens du skrubber gør et job ti gange så sjovt.\n6. Brainstorm vittige opfindelser mens du vasker opvasken (og optag eventuelle awesome ideer!). At finde en løsning på noget, der irriterer dig, kan ende med at gøre dig millioner.\n7. Sip et glas vin eller din yndlingsdrik, mens du arbejder.\n8. Invester i nogle dejlige parabolvaskhandsker for at give dig et smil, mens du skrubber.\n9. Fold vasketøj over dit yndlings tv-program eller film. Varmen af frisk tørrede tøj kan gøre TV-tiden beroligende.\n10. Se hvem der kan tænke på den bedste oxymoron under rengøring (oxymoroner er modstridende udtryk som "jumbo rejer" eller "nærsynt tilsynsførende").\n11. Drøm tomten for en bog, mens du stryger (hvem ved, du kan tænke dig på den næste hit sælger).\n12. Øv din opera under rengøring af brusebadet.\n13. Omdrejninger gør op og\nBesvare "Vil du hellere ...?" Spørgsmål med dine børn, som du laver sammen med. Her er en til at komme i gang: Skal du helst skrubbe hele Eiffeltårnet med en tandbørste eller ren statsfængselsbruser, mens du bærer en kyllingekjole?\n14. Afspil din yndlingsmusik, mens du arbejder.\n15. Sæt på en pulsmåler og se, hvor mange kalorier du kan brænde, når du rengør. Tilføj jump jacks mellem opgaver for at få dit nummer højere.\n16. Prøv en ny form for parabol såpe hver gang du løber ud, og vælg det, du finder mest tiltalende i duft og farve.\n17. Spil Alfabet Picnic spillet med dine børn, som du alle sammen arbejder. Den første person siger: "Jeg går på en picnic, og jeg skal medbringe ..." tilføjer et element, der starter med bogstavet "A." Når du skiftes, skal hver person huske alle andre punkter nævnt (i rækkefølge) og tilføje et nyt emne med det næste bogstav i alfabetet.\n18. Lav en sang under støvsugning.\n19. Køb et blødt par tøfler for at føle, at du går på luft, mens du arbejder.\n20. Forkæl dig med nogle rige chokolade i mellem arbejde for at holde din moral op.\n21. Sæt dit hår op i ruller og træk på nogle læbestift inden du begynder. Du vil føle dig nuttet, når du får et glimt af dig selv, der renser dig i badeværelset spejle, og vil dyrke dejlige bølger, når du er færdig.\n22. Tænk på 15 ting, du er taknemmelig for, mens du støder.\n23. Stop og nyd solnedgangen, mens du tager ud skraldet.\n24. Overrask din partner ved at tage sig af deres tildelte opgave. At vide, hvor meget de vil sætte pris på, vil gøre jobbet mindre irriterende, og at se hans / hendes smil vil lyse din dag.\n25. Gør det et ritual for at tage en dyb indånding og nyde, hvor godt huset ser ud, når du er færdig. Så giv dig selv et bløde i dit mousserende badekar.\nSådan vaskes Delikat Tøj og Undertøj for hånd: En illustreret vejledning Rengøring\nTips til at holde din ovn ren under madlavning Rengøring\nVaskemaskine Broke ~ Sådan vasker tøj uden moderne bekvemmeligheder! Rengøring\nHusholdningsbrug til Storebought og Hjemmelavede Babyservietter Rengøring\nSådan får du et håndtag på din skæring Rengøring\nHusholdningstips til reduktion af stress Rengøring\nUnclogging en vask dræn i badeværelset eller andre steder Rengøring


Strade Bianche - Virtu Business Club\nGRUS, GRAPPA OG CYKELLØB I TOSCANA\nDe hvide veje, chianti’s bakker og en spektaktulær afslutning i Sienas gader er centrale elementer i cykelløbet Strade Bianche. Måske af samme årsag har det på rekord tid skrevet sig ind i løbskalenderen som en ny-klassiker hvor flere af profilerne stiller til start. Vi har iår sammensat et program til denne cykelfest hvor vi skal “snuse” til dele af ruten – se profferne komme i mål på Piazza del Campo og ikke mindst gøre kunsten efter til Gran Fondo løbet. Rundt om det har vi arrangeret et par gode dage i terrænet med smukke ruter, lokale spisesteder og selvfølgelig et par kaffe stops undervejs. På denne tur deltager bl.a. Brian Vandborg som gæste-guide. Brian kørte løbet i 2013 hvor to af hans holdkammerater blev nummer 1 og 2, så mon ikke der kommer et par insider-tips ved aftenbordet.\nGran Fondo ruten tilbyder to distancer\n129,8 Km – Dislivello totale 1350 m\n77 Km – Dislivello totale 950 m\nOmrådet omkring Siena er et fantastisk cykelterræn med bløde bakker og er især kendt for de hvide grusveje som hvert år optræder som elementer i cykelløbet.\nET PITSTOP PÅ RUTEN\nVi har udvalgt lokale spisesteder på ruterne, ligesom vi også spiser ude hver aften på autenstisk spisesteder.\nVi har vores base indenfor bymuren i Siena hvilket giver os et perfekt udgangspunkt for løbet. Hotellet er hyggeligt med historiske refferencer og er iøvrigt drevet af samme familie de sidste 70 år.\nPROGRAMMET FOR STRADE BIANCHE\nVi ankommer om eftermiddagen hvor der vil være en sen frokost. Når alle har tjekket ind ruller vi en tur i bakkerne. Til aften har vi booket en restaurant i Siena hvor Brian Vandborg fortæller om sine løbs erfaringer fra det år han kørte.\nEfter morgenmad ruller vi en tur på et par timer, herefter skal vi se afslutningen på løbet på Piazza del Campo, først kommer kvinderne i mål hvor vi skal følge Team Virtu og herefter kommer herrene. Vi har booket bord om aftenen og måske får vi et par profiler fra dagens løb på besøg.\nIdag skal vi ud at prøve kræfter med ruten. Ruten er den samme som kvinderne kørte dagen før . Der vil være to distancer og her kommer vi med mere information så snart ruterne er offentligjort. Søndag aften skal vi fejre løbet – her vil være et par præmier til ryttere i gruppen.\nVi rejser hjem tidligt mandag og rammer københavn kl. 14.10


Vibeke Manniche – Dagens tal fortsat fine\nDagens tal er fortsat fine – og procentuelt er tallet i dag 9.65%. Fortsat INTET tegn på en bragende corona-epidemi. Antallet af døde er også faldende pr dag – og det samme gælder for indlagte, hvor tallet også falder. Kort sagt MEGET beroligende.\nJeg har i hele forløbet stædigt holdt fast i, at intet tydede på at vi var på vej ind i en bragende corona-epidemi. Det gør jeg fortsat – og heldigvis synes alle at have forstået budskabet. Selv regeringen har nu også forstået, at intet tyder på en sådan bragende epidemi lige foran os.\nJeg er rystet over, at regeringen på så sparsomt et grundlag vælger at holde landet lukket fortsat. Der er INGEN lægefaglig dokumentation herfor. Jeg bemærker, at man henviser til en “matematisk model” – det giver ingen mening. For selvsamme skal jo have variable – og sådanne variable er fx foråret. Vi kan egentlig nøjes med at følge tallene – som vi har lige for snuden af os – herunder den viden vi nu har om smitteveje, asymptomatiske tilfælde, sæsonvariation osv. Alt sammen med en meget klar linie – nemlig at der fortsat IKKE er nogen evidens for at holde landet lukket og påføre landet så massive tab. På hele linien. Sikke en katastrofe for alle – ikke mindst alvorligt syge, børnene, virksomhederne for slet ikke at tale om kulturlivet.\nDet glæder mig – at oppositionen langt om længe er vågnet op og har erkendt, at grundlaget er meget meget spinkelt. Det var spinkelt da landet blive lukket og det er blevet endnu mere spinkelt (da vi nu alle kan se der IKKE er en bragende coronaepidemi på den korte bane) til at holde landet lukket. Vågn nu op derude!\nProportioner tak – i samme periode som der er død 201 MED corona (rigtig mange var alvorligt syge i forvejen) – så er der død 6000! herhjemme. Husk lige det tal. I influenzaepidemien 17/18 døde der 2822. Jeg så at man fra Gentofte Hospital netop fortalte, at presset var betydeligt mindre end under store influenzaepidemier – og at 2 ud af 6 corona-afsnit bliver brugt. Proportioner tak.\nRegeringen kan uden problemer lukke landet op – og skulle det MOD FORVENTNING vise sig, at der kom en bragende epidemi – ved vi så nu, at landet kan lukkes omgående. Men det er helt ude af proportioner dels at have haft landet lukke allerede så længe – og endnu mere at lade det forblive lukket.\nDet er en stor lettelse af andre partier nu efterspørger den lægefaglige dokumentationen for at holde landet lukket. Den er der nemlig ikke!\nBy admin|april 7th, 2020|Sundhed|9 Comments\nRasmus Thomsen april 7, 2020 at 13:03 - Reply\nJeg ved du som oftest ikke vælger at lægge dette opslag op, men sikkert læser dette inden du sletter.\nNej vi er ikke på vej ind i en epedimi, netop fordi regeringen har handlet som den har gjort da den gjorde.\nTro ikke helt at det kun er din fortjeneste og opinions fortjeneste at landet nu er i fase 1 af oplukningen.\nFor havde folk handlet som du forskrev i flere af din indlæg ville vi kunne have været svære stillet end vi er.\nadmin april 7, 2020 at 13:16 - Reply\nJeg har ikke foreskrevet at de skulle handle anderledes end hvad retningslinierne er – men det vås du fremfører har vi INGEN dokumentation for. Overhovedet. Det er rent gætværk! Jeg forholder mig til tallene og det er dem jeg har fulgt hele tiden – samt efterlyst proportioner i indsatsen. Og det gør jeg så fortsat. Så kan du klappe mens hele landet ryger ned i helvedet grundet økonomisk krise og deraf følgende katastrofer – blandt andet for ældre, børn, syge osv.\nAske april 7, 2020 at 16:45 - Reply\nMan kan vel argumentere for, at der er fin med dokumentation på udfaldet af alternativ strategi, hvis man kigger på vores naboland Sverige, der ligner Danmark i kultur og demografi. Her har man valgt en mindre aggressiv nedlukning af landet end Danmark, men som nu erkender, at de ikke gjorde nok tidligere.\nDe baserede deres strategi på videnskab og fakta, og ikke på politk.\nGunhild april 7, 2020 at 13:52 - Reply\nHer vil det være passende at poste Professor Peter Gøtzsches ord om corona-panikken:\n“Vores største problem er, at ingen nogensinde vil få problemer for foranstaltninger der er for drakoniske.\nDe får kun problemer, hvis de gør for lidt. Så vores politikere og dem, der arbejder med folkesundhed gør meget mere end de skulle gøre.\nIngen sådanne drakoniske foranstaltninger blev anvendt under influenza-pandemien i 2009, og de kan tydeligvis ikke anvendes hver vinter, som er året rundt, da det altid er vinter et eller andet sted. Vi kan ikke lukke hele verden ned permanent.\nSkulle det vise sig, at epidemien aftager inden længe, vil der være en kø af mennesker, der ønsker at tage æren for dette. Og vi kan være forbandet sikker på, at drakoniske foranstaltninger vil blive anvendt igen næste gang.\nMen husk vittigheden om tigre;\n”Hvorfor blæser du i hornet?”\n”For at holde tigrene væk.”\n”Men der er ingen tigre her.”\n“Der ser du!”\n“Corona: En epidemi med massepanik”, blogindlæg om dødbringende medicin 21. marts 2020\nJohn april 7, 2020 at 17:27 - Reply\nEt gæt kunne være, at vi stod som Sverige? Det vil sige med tal for smittede og døde, der ikke på nogen måde er alarmerende eller anderledes i forhold til, hvad vi plejer at opleve under vinterens almindelige influenza epidemier. Mette Frederiksen og regerings hysteri og manglende overblik, har kostet os dyrt allerede. Forhåbentligt kan de finde en vej ned af det træ de har kravlet op i, uden at der går alt for længe.\nalan april 7, 2020 at 19:10 - Reply\nHej Vibeke. Det er glædeligt at flere og flere stiller spørgsmål om regeringens strategi nu også er den rigtige for os alle. Ikke en dag uden nyt brænde på bålet og skræmmekampagnen syntes ingen ende at tage, senest oplyser SSI at mørketallet kan være op til 80% større end antaget, men hvis det var tilfældet ville det vel afspejle sig i smittede og indlagte. Mette F syntes at have fået en Corona Angst og det skal så komme landet til skade i mange år frem. Syntes hendes egenrådige adfærd er skandaløs og syntes efterhånden det er direkte landsskadeligt. Vi ville være så meget bedre stillet med Lars Løkke ved roret, ingen tvivl herom.\nHan ville have bevaret roen og truffet de rigtige beslutninger under givne omstændigheder, istedet for at indgyde frygt, angst og hysteri. Rettidig omhu kaldes det vist.\nB. Johansen april 10, 2020 at 14:16 - Reply\nJeg undrer mig over de evindelige henvisninger til tidligere angreb af influenza: Jeg kan da ikke mindes, at nogle af disse har krævet indlæggelser og respiratorer i det omfang, vi ser i disse uger…???\nadmin april 10, 2020 at 18:38 - Reply\nJo da – i 17/18 døde der 2822 af influenza – en del af dem lå også i respirator forinden.\nMaria april 19, 2020 at 22:53 - Reply\nSelvfølgelig kan du ikke mindes det. Influenza er ikke fremme i medierne på samme måde som hvert eneste coronatilfælde. Der betyder ikke at der ikke har været alvorlige influenzatilfælde. Lige nu er der gang i sensationshistorierne.


Inspirationsmøde med Anker Boye – Assens Købstad\nPressemeddelelse fra Årsmøde 2022\nStøtteerklæring til ny infrastruktur og baggrund herfor!\nInvitation – konference om transportudfordringer og fremkommelighed!\nTak for besøget ved Forårsmessen 2019\nÅrs- og informationsmøde\nByrådet afviser investorer!\nDagligvarehandlens udvikling i Assens\nInspirationsmøde med Anker Boye\nMedlemmer i investeringsklubben InVestfyn\nAssens “DNA” – Event\nAssens DNA – STUDE gennem ASSENS – TORVET i ASSENS\nStiftere og store virksomheder\nÅrsmøde med indlæg af Transportministeren og ordfører Rasmus Helveg Petersen\nInfrastrukturen i Assens bør have større opmærksomhed\nKom til inspirationsmøde med Anker Boye tirsdag den 7. november i Tobaksgården. Assens Købstad og Tobaksgården inviterer alle interesserede til inspirationsmøde om Assens by og havneområdets udvikling. Alle politiske partier, der opstiller til kommunalvalget er inviteret til mødet. Læse mere under faneblad: pressemeddelelser.\nMøder med borgmester og kommunaldirektør samt kommunens plan- og udviklingschefer m.fl.:\nForretningsudvalget har holdt møde med borgmesteren og kommunaldirektøren med henblik på at orientere om foreningen Assens Købstads formål og målsætninger og samtidig skabe dialog med kommunen om den fremadrettede udvikling i Assens. Mødet forløb i en konstruktiv og positiv dialog.\nForretningsudvalget og bosætningsgruppen har aftalt møde med Kommunaldirektøren og ledende embedsmedarbejdere ved Assens Kommune med henblik på opdatering af kommunens planlægning af byudviklingen og nye bosætningsområder i Assens. Mødet finder sted den 28. august 2017 på Assens Rådhus.\nPå ovennævnte møde gennemgik Finn G. Johansen og Peter Nielsen de projekter som p.t. er i støbeskeen/under udførelse i Assens by og hvilke tanker man umiddelbart har til byens udvikling. Der var enighed om, at der savnes en helhedsplanlægning for Assens by, herunder hvilke områder der kan udvikles til bosætning, nye boliger og lejligheder. Arbejdsgruppen med Bosætning i Assens Købstad vil gerne bistå kommunen med tanker og visioner til en sådan helhedsplanlægning.\nCopyright © 2022 Assens Købstad.\tDrevet af WordPress\t& The WP Theme med ceewp.com.