(Omdirigeret fra Den Danske Stat)\n55°43′N 12°34′E / 55.717°N 12.567°Ø / 55.717; 12.567\nDanskere 86,7 %\nIndvandrere 10,2 %\nEfterkommere 3,1 %\n24. marts 1948\n- Færøernes Hjemmestyre\n- Grønlands Hjemmestyre\n1. maj 1979\n- Grønlands Selvstyre\n- Anslået 1. januar 2018\n5.781.190 (nr. 116)\n285,5 mia. USD (nr. 60)\n49.600 USD (nr. 31)\n2.142,5 mia. kroner\n0,925 (meget høj) (nr. 5)\n1. januar 2018 var folketallet 5.781.190. Ved den første folketælling i 1735 var der 718.000 danskere. Siden da er befolkningstallet steget stort set uafbrudt, primært fordi den forventede levealder er blevet meget længere. Derudover har der siden 1960'erne i de fleste år været positiv nettoindvandring til Danmark. 1. januar 2018 udgjorde befolkningsgruppen af indvandrere og deres efterkommere som defineret af Danmarks Statistik i alt 770.000 personer, svarende til 13,3 % af den samlede befolkning.\nDanmark betragtes med et bruttonationalprodukt på 2.142,5 milliarder kr. i 2017 (371.700 kr. pr. indbygger) som et rigt land. Velstanden skabes hovedsageligt i servicesektoren, hvor 80 % af de beskæftigede arbejder.\n3.2 Udenrigsforhold og militær\n3.3 Rigsfællesskabet, regioner og kommuner\nDanmark (Denamearc) nævnes i et manuskript der også indeholder den Angelsaksiske Krønike, nærmere betegnet The Abingdon Chronicle II. I manuskriptet, som menes at være nedskrevet i det 11. århundrede, genfortælles Orosius på angelsaksisk, og i det pågældende afsnit berettes om nordmanden Ottar - den angelsaksiske genfortælling blev i ældre tid traditionelt tilskrevet Alfred den Store (849-899). Den latinske sammenstilling In marca vel regno Danorum forekommer hos den østfrankiske krønikeskriver Regino af Prüm som her skildrer Otto I i år 965 indkalder til bispe-møde.\nOrdet Danmark er også nævnt på Jellingestenene.\nPå norrønt blev folket i genitiv flertal kaldt "danir", som kan betyde noget i retning af "fladlandsbeboere". "Daner" er sandsynligvis en afledning af det indoeuropæiske *dhen-, som betyder "flade, fladt bræt". Ordet Danmark kan altså have betydet "fladlandsbeboernes grænseland" og var muligvis i begyndelsen afgrænset til skovene i Slesvig, altså danernes grænseland til tyskerne mod syd.\n"Mark" blev på oldhøjtysk og angelsaksisk brugt i betydningen "grænseland", og den politiske tone genfindes også i ordet, og embedet, markgrevskab, ligesom endelsen muligvis også har forbindelse til skovområder som Finnmark eller Telemark. Mens "Danmark", i et almindeligt sprogbrug, entydigt refererer til konge-riget og nationalstaten Danmark, så dukker identiske eller lignende stednavne også op i den svenske geografi: Danmark (sv), sogn i Uppsala län; Dannemark, en ø i skærgården ved Göteborg, et skovområde i Karlshamn, Blekinge; Dannemarka, Västra Götalands län, vest for Vättern.\nPå arbejdsmarkedsfronten lykkedes det at dæmpe uroen, da det danske arbejdsmarked ved storkonflikten i 1899 fik sin grundlov, hvor fagbevægelsen anerkendte arbejdsgivernes ret til at lede og fordele arbejdet, og arbejderne fik ret til at organisere sig. De sidste årtier af 1800-tallet blev præget af en langvarig forfatningskamp. Det godsejerdominerede parti Højre havde regeringsmagten i over 30 år (1870-1901), selvom oppositionspartiet Venstre havde flertal i Folketinget i det meste af perioden. I 1901 kom endelig systemskiftet, hvor Venstreministeriet Regeringen Deuntzer blev dannet. Siden har parlamentarismen været hovedreglen i Danmark.\nDanmark holdt sig uden for 1. verdenskrig, og forsyninger til de krigsførende lande gav arbejde og indtjening til mange. Efterhånden fik kvinderne også valgret (1915), og det tyske nederlag i 1918 medførte en folkeafstemning, så Nordslesvig blev genforenet med Danmark, men afstemningen efterlod et tysk mindretal i Danmark og et dansk i Tyskland. Den økonomiske krise i 1930'erne betød massearbejdsløshed, men også forbedring af samfundets støtte til dårligt stillede. Bl.a. som følge af genoprustningen af de europæiske stormagter kom der atter gang i produktionen i Danmark. Tyskland holdt Danmark besat under 2. verdenskrig indtil 5. maj 1945, og Bornholm var derefter besat af sovjetiske tropper indtil den 5. april året efter. Den danske regering vedblev under den tyske besættelse at fungere indtil 1943, men der opstod efterhånden en modstandsbevægelse, der var medvirkende til, at landet kunne tælles med blandt de allierede lande, der oprettede FN i 1945. Island, der i 1918 var blevet et selvstændigt land i personalunion med Danmark, forlod i 1944 efter en folkeafstemning unionen og udråbte en republik.\nUdenrigspolitisk var årtiet der startede med årtusindskiftet, præget af terrorangrebet i USA den 11. september 2001, som udløste krigen i Afghanistan og senere i Irak, hvor den amerikansk ledede koalition af villige lande med dansk deltagelse angreb Irak og styrtede Saddam Husseins regering. I 2005 tegnede 12 danskere hver en satirisk tegning af islams profet Muhammed for at sætte fokus på at ytringsfriheden var truet, hvilket førte til reaktioner fra muslimer i Danmark og udlandet. Efter tegningerne har spekulationer gået på, om Danmark skulle blive et mål for terror. Indenrigspolitisk førte VK-regeringerne ledet af Anders Fogh Rasmussen en kontraktpolitik med skattestoppet som grundlag for den økonomiske politik. Fogh Rasmussen tilbragte 8 år i statsministeriet, indtil han trak sig tilbage for at overtage posten som generalsekretær i NATO. Efterfølgeren, Lars Løkke Rasmussen tiltrådte i 2009 under finanskrisen, som bl.a. medførte stigende arbejdsløshed og et stort underskud på statsfinanserne. I 2011 blev han afløst af en S-SF-R-regering under Helle Thorning-Schmidt, der i det store og hele videreførte forgængerens økonomiske politik. I 2015 blev hun igen afløst af Lars Løkke Rasmussen, først i spidsen for en ren Venstre-regering og fra november 2016 i en koalitionsregering sammen med Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.\nFolketingets formand Pia Kjærsgaard\nDanmark har konstitutionelt monarki, og det politiske system tager udgangspunkt i Grundloven af 1849. Statsministeren, Lars Løkke Rasmussen, er regeringschef. Før Grundloven af 1849 udgjorde Kongeloven fra 1665 det centrale stykke lovgivning i den danske forfatning. Visse dele af loven gælder fortsat. Danmark har repræsentativt demokrati, som i visse tilfælde afholder folkeafstemning ved vigtige beslutninger.\nMonarken, Dronning Margrethe, er statsoverhoved med ceremonielle opgaver. Hun er afskåret fra at udføre politiske opgaver, men har en vigtig rolle i forhold til udnævnelse af og afskedigelse af regeringer og underskrivning af vedtagede love. Styret er opdelt mellem de tre magter, den udøvende magt, som ligger hos regeringen, den lovgivende magt som ligger hos Folketinget og den dømmende magt, som ligger hos domstolene. Grundloven siger, at både monarken og Folketinget udgør den lovgivende magt, men dette betyder i praksis regeringen og Folketinget. Danmark har den evangelisk-lutherske kirke som statsreligion, men Grundloven sikrer religionsfrihed. Dog skal den danske regent være af evangelisk-luthersk tro.\nFolketinget er landets parlament og lovgivende magt, som består af 179 medlemmer, hvoraf to vælges fra Færøerne og to fra Grønland. De fire mandater plejer hverken at stemme for eller imod i forbindelse med indenrigspolitiske forhold, men støtter dog som regel i krisesituationer det parti, de føler sig tættest knyttede til. Folketingsmedlemmerne vælges ved forholdstalsmetoden, men kandidaterne opstilles lokalt, hvormed politikerne bevarer en vis afhængighed af de lokale valgkredse. Folketinget har en spærregrænse på 2%, men et kredsmandat kan give adgang. Valg holdes hvert fjerde år, men statsministeren kan opløse Folketinget når som helst og udskrive et nyt valg. Det seneste folketingsvalg blev afholdt d. 18. maj 2015. Regeringen kan ikke have et flertal imod sig i Folketinget; regeringen behøver således ikke at have et flertal bag sig og kan således bestå af partier, der samlet har mindre end halvdelen af Folketingets pladser. Folketingsmedlemmerne mødes fire gange om ugen til debat.\nTraditionelt har de fleste danske regeringer været mindretalsregeringer med støtte fra ikke-regeringspartier, og samarbejde hen over midten har været mest typisk. Socialdemokratiet og Venstre har haft størst indflydelse som regeringsbærende partier siden systemskiftet i 1901. Den nuværende trepartiregering har 22 ministre. Ministrene udpeges af statsministeren og behøver ikke at sidde i Folketinget eller være i noget parti.\nUddannelserne i Danmark er tilgængelige for landets borgere. Finansieringen foregår gennem skatter og for privatskolernes vedkommende også via en vis egenbetaling. I 2001 var der 1683 folkeskoler. Antallet var faldet til 1276 i 2017. Antallet af børn i folkeskolen faldt med 4,5% fra 2007 til 2016, mens børn i fri- og privatskoler blev 3,9% flere. I Danmark er der i følge grundlovens §76 ikke skolepligt, men undervisningspligt. Det betyder, at alle skal have undervisning fra 0-9. klasse. Forældrene kan vælge mellem folkeskolen, private grundskoler og hjemmeundervisning. Derefter - eller evt. efter et frivilligt ekstra skoleår i 10. klasse - er der mulighed for at tage en ungdomsuddannelse i form af enten en erhvervsrettet ungdomsuddannelse eller en gymnasial uddannelse. Der bliver derefter udbudt en lang række forskellige videregående uddannelser på forskellige niveauer og indenfor diverse erhverv.\nDer findes i alt otte universiteter i Danmark, hvoraf det ældste er Københavns Universitet. Derudover findes Aarhus Universitet, Syddansk Universitet, Aalborg Universitet og Roskilde Universitet som alle er polyfakultære universiteter, samt Danmarks Tekniske Universitet, Copenhagen Business School og IT-Universitetet i København, der er monofakultære. Professionshøjskoler eller såkaldte university colleges findes spredt ud over hele landet. Desuden findes uddannelsesinstitutioner indenfor musik, kunst og arkitektur.\nDanmarks flora har en større mangfoldighed, end det forventes af sådan et lille land.[kilde mangler] De danske skove er nogenlunde ligeligt fordelt på løv- og nåleskov. Rødgranen er det almindeligste træ, da det dækker 16 % af skovarealet, mens bøgetræer står for 13 %. Træer som eg, ask og elm er sjældne i den danske natur. Dyrelivet ligner dyrelivet i resten af Centraleuropa. Udbygningen af infrastrukturen forhindrer dyrenes genpulje i at blive større, hvilket er årsag til, at mange arter er truede eller uddøde i Danmark. Den samlede bestand af 22 arter af danske agerlandsfugle er faldet med 36 % mellem 1990 og 2008. Dette anses for at være en indikator for faldende biodiversitet i agerlandet.\nTo naturområder i Danmark og et i Grønland vurderes at være så enestående i global sammenhæng, at de er optaget på UNESCO's Verdensarvsliste. Det drejer sig om:\nVadehavet - der strækker sig langs både den danske, tyske og nederlandske kyst\nBruttonationalproduktet var i 2016 på 2.142,5 milliarder kr., mens BNP pr. indbygger var 371.700 kr. Da Danmark også modtager betydelige nettorenteindtægter fra udlandet, var bruttonationalindkomsten endnu større, nemlig 2.191,5 mia. kr. Danmark er dermed et relativt rigt land. Landet er samtidig karakteriseret ved en ret høj andel af befolkningen i beskæftigelse, hvilket ikke mindst skyldes kvindernes erhvervsfrekvens. Landet har i europæisk sammenhæng en relativt lav ledighed, stor udlandsformue, lav offentlig gæld og en lav, men stigende indkomstulighed.\nDen danske arbejdsstyrke tæller omkring 2,9 millioner personer. 80 % af de beskæftigede arbejder i serviceerhverv, mens 17 % er tilknyttet industrien eller bygge- og anlægssektoren. Landbruget, der engang var landets hovederhverv, er i forhold hertil i vore dage en mindre vigtig økonomisk faktor for beskæftigelsen: Kun godt 2 % (64.000 personer) er beskæftiget i landbrug og gartneri, mens 5.000 personer eller 0,2 % arbejder inden for skovbrug og 2.300 personer (0,1 %) ved fiskeriet (november 2015).\nDanmarks økonomi er meget afhængig af samhandel med udlandet. I 2017 udgjorde importen således 48,2 % og eksporten 55,2 % af BNP. Danmark fører traditionelt en ret frihandelsorienteret politik, blandt andet gennem landets medlemskab af EU, OECD og WTO.\nDanmark er nettobidragyder til EU, dvs. den danske stat betaler mere til EU, end landet modtager. I 2016 var det danske nettobidrag til EU på 639 mia. euro eller 0,22 % af Danmarks bruttonationalindkomst. Belgien, Tyskland, Frankrig, Østrig og Storbritannien gav større nettobidrag som andel af BNI i 2016.\nDanmarks økonomi er bygget op om den skandinaviske velfærdsmodel, der garanterer alle borgere sociale ydelser. Den udbyggede velfærdsstat medfører en stor offentlig sektor og et tilsvarende højt skattetryk, der i 2018 forventes at være på 44,9 % af BNP. For de 10 % af skatteyderne, der betaler topskat, var marginalskatten i 2016 i gennemsnit 56,4 % inklusive arbejdsmarkedsbidrag. For alle skattepligtige personer tilsammen var den gennemsnitlige marginalskat på arbejdsindkomst i 2016 på 38,9 %.\nVed indgangen til 1980'erne havde den danske økonomi betydelige balanceproblemer i form af høj og stigende ledighed, høj inflation og vedvarende underskud på betalingsbalancen. Samtidig var den offentlige gæld stigende. Inflationen er siden blevet lav og stabil, ikke mindst på grund af Danmarks troværdige fastkurspolitik. Betalingsbalanceunderskuddet satte rekord i 1986, men er siden 1990 vendt til et vedvarende betalingsbalanceoverskud, dog med undtagelse af 1998). Ændringen skyldtes dels den langvarige lavkonjunktur 1997-2003, hvor investeringerne var lave, og dels en stigende national opsparing, blandt andet på grund af udbredelsen af tvungne arbejdsmarkedspensioner samt en række skattereformer, der har reduceret rentefradraget. I 2017 havde Danmark et overskud på betalingsbalancen på 162 mia. kr. og en udlandsformue på 1119 mia. kr. eller 54 % af BNP.\nDansk økonomi præges ifølge de økonomiske vismænd i dag af tre andre udfordringer, nemlig konjunktursituationen, en lav produktivitetsvækst i serviceerhvervene og udsigt til stigende sociale forskelle. Efter at have været i en lavkonjunktur i en årrække siden finanskrisen er den danske økonomi kommet op på sit strukturelle (eller konjunkturneutrale) niveau i 2017, og fremadrettet forventes risikoen for en overophedning at være større end for en ny lavkonjunktur. Samtidig har en lav produktivitetsvækst vakt bekymring i de senere år. I 2012 nedsatte den daværende regering en produktivitetskommission for at undersøge årsagerne. I 2014 kom kommissionen med sin slutrapport, der bl.a. pegede på forbedringer i uddannelsessystemet og bedre konkurrenceforhold, hvis produktiviteten skulle sættes i vejret.\nEndelig er indkomstfordelingen blevet mere ulige i de senere år. Fra 1994 til 2013 steg Gini-koefficienten for disponibel indkomst ifølge den danske regering fra ca. 20 til 26, hvilket er en stigning på 30 %. I 2015 målte regeringen Gini-koefficienten til 27,9 %. Ifølge en opgørelse fra Eurostat i 2016 ligger Danmark på en niendeplads, hvad angår lighed i indkomstfordelingen.\nDanmarks infrastruktur er veludbygget og generelt i god stand og består hovedsageligt af almindelige landeveje, motorveje og et jernbanenet med to primære togselskaber, Arriva og DSB. Danmark er blandt de lande i verden med flest kilometer motorvej pr. indbygger.[kilde mangler] Lastbiler er oftest den del af transportkæden, der leverer godset til den endelige destination, og dominerer derfor den danske godstransport. Den står også for ca. 80 % af den samlede godstransport, skibe og færger udgør ca. 19 %, mens jernbanen står for kun ca. 1 % af den indenlandske godstransport. Flere end 170 millioner passagerer transporteres årligt på jernbanenettet. Der findes fem internationale lufthavne i Danmark, hvor Kastrup Lufthavn med sine knap 21 millioner passagerer årligt er Skandinaviens største lufthavn. Den fungerer som lufthavn ikke bare for danskere, men også for store dele af den sydsvenske befolkning. Andre store lufthavne er Billund i Jylland og Aalborg, Esbjerg og Aarhus.\nSom en af verdens største søfartsnationer har Danmark et omfattende færgenetverk i både ind- og udland. Færgerne spillede tidligere en vital rolle mellem landsdelene, men efter at faste forbindelser etableredes over Lillebælt (1935) og Storebælt (1997-98), spiller færgerne primært en rolle for småøerne. DR er Danmarks offentlige broadcaster, og landet har 26 tv-stationer plus 51 repeatere. Internet og mobiltelefon er meget udbredt, og der findes mere end dobbelt så mange mobil- som fastnettelefoner.\nIfølge Danmarks Statistik havde Danmark 1. januar 2018 en befolkning på 5.781.190 indbyggere, hvoraf personer med dansk oprindelse udgjorde 86,67 % (5.010.793 personer), indvandrere 10,2 % (591.6783 personer) og efterkommere som defineret af Danmarks Statistik 3,1 % (178.719 personer). Af de 770.000 indvandrere og efterkommere har ca. en tredjedel en vestlig baggrund og to tredjedele en ikkevestlig baggrund.\nDer er indbyggere fra over 200 forskellige oprindelseslande i Danmark. I 2018 er de 10 største grupper fordelt på oprindelsesland tyrkere, polakker, syrere, tyskere, irakere, rumænere, folk fra Libanon, Pakistan, Bosnien-Hercegovina og Somalia. Derudover bor der i Danmark ca. 16.000 personer født på Grønland og 12.000 personer født på Færøerne.\nDanmark har grundlovssikret religionsfrihed. 75,3 % af den danske befolkning var i janaur 2018 medlem af den evangelisk-lutherske danske folkekirke. 34 år tidligere, i 1984, var tallet 91,6 %. I en meningsmåling fra 2016 anførte 17 % af danskerne, at religion var meget vigtig i deres liv. Ifølge en anden meningsmåling i 2017 betegnede 48 % af danskerne sig som ikke-troende. Med en stigende indvandring fra især muslimske lande er islam i Danmark blevet landets næststørste religion med ca. 5,3 % muslimer i 2017 (godt 300.000 mennesker). Der er omkring 170 moskeer i Danmark. De øvrige trosretninger er katolicisme med 35.000 tilhængere, Jehovas vidner med 15.000 tilhængere, 7.000 jøder, baptister med 5.500 tilhængere, 5.000 tilhængere af Pinsebevægelsen, og 4.500 er mormoner. Desuden er der en del andre trosretninger og frikirker med under 3.000 medlemmer hver.\nDansk film har fået international anerkendelse, ikke mindst for sin vilje til at eksperimentere. I 1995 udviklede danske filminstruktører en helt ny filmart, Dogme 95, der udfordrede filmreglerne og skabte stor international opmærksomhed. Biograffilmproduktionen var på 18 biograffilm i 1975. I 2017 fik 36 danske film biografpremiere (inklusive 10 dokumentarfilm). De danske films markedsandel er normalt mellem 20 og 30 % af alle biografbesøg i Danmark. Blandt berømte filminstruktører er Carl Th. Dreyer, Lars von Trier, Bille August, Thomas Vinterberg og Susanne Bier.\nDen første danske litteratur stammer helt tilbage fra 400 f.Kr. Den ældste runesten, Kallerupstnen, er fra 700-tallet. Senere kom nedskrivninger af sagn og folkeeventyr man kender fra 1100- og 1200-tallet. En del af den første danske litteratur er derfor også de islandske sagaer og Snorre Sturlasson, som tilhørte den fælles nordiske litteratur dengang. Saxo Grammaticus fra 1100-tallet er den første store danske forfatter, selvom han skrev på latin. Lidt dansk litteratur kendes fra middelalderen i øvrigt, men først i løbet af den spirende oplysningstid begyndte den danske litteratur for alvor med Ludvig Holbergs stadig aktuelle komedier. Som forløber for romantikken kan nævnes Johannes Ewald og Jens Baggesen. Det Moderne Gennembrud i perioden 1870-90 knæsatte en mere realistisk stil og gjorde strømningens hovedpersoner som Georg Brandes, Henrik Pontoppidan og Herman Bang kendte langt ud over landets grænser. Den bedst kendte dansker er dog forfatteren H.C. Andersen, der er kendt for sine mange eventyr, for eksempel Den Lille Havfrue og Den grimme ælling.\nDanmark har flere populære sportsgrene. Fodbold er landets mest populære sport, med en rig historie fra den internationale konkurrence. Danmarks strande og vandløb er populære steder for fiskeri, kano, kajak og en bred vifte af andre vand-tema sportsgrene. Andre populære sportsgrene er golf, tennis, cykling og indendørs sportsgrene som badminton, håndbold og forskellige former for gymnastik. I speedway-racing har Danmark vundet flere verdensmesterskaber, herunder VM i Speedway og Speedway World Cup i 2006 og 2008. I 1992 vandt fodboldlandsholdet EM.\nDe nationale håndboldhold har vundet en række medaljer i tidens løb. I EM-historien på mændenes side er det blevet til i alt seks medaljer, nemlig to guldmedaljer (2008, 2012), en sølvmedalje (2014) og tre bronzemedaljer (2002, 2004 og 2006).\n^ a b c Statistikbanken, tabel FOLK2: Folketal 1. januar efter køn, alder, herkomst, oprindelsesland og statsborgerskab. Danmarks Statistik. Hentet 8. februar 2018.\n^ a b Dinamarca - Geografía - Libro Mundial de Hechos. CIA. Hentet 15. februar 2017.\n^ BEV22|Befolkningens udvikling efter kommune, bevægelsesart og køn. Danmarks Statistik. 8. februar 2018. Hentet 8. februar 2018.\n^ a b The World Factbook. CIA. 23. januar 2018. Hentet 8. februar 2018.\n^ a b c Danmarks Statistik, Statistikbanken. Tabel NAN1: Forsyningsbalance, Bruttonationalprodukt (BNP), beskæftigelse mv. efter transaktion og prisenhed. Hentet 28. februar 2018.\n^ 2016 Human Development Report. United Nations Development Programme. 2016. Hentet 23. marts 2017.\n^ vastsverige.com ()\n^ Deurs 1996, ss. 60.\n^ Rasmussen 2004, ss. 15.\n^ Villaume 2005, ss. 306.\n^ Danmarks Statistik, Statistikbanken. Tabel NAN2: Real disponibel bruttonationalindkomst mv. efter transaktion og prisenhed. Hentet 28. februar 2018.\n^ Statistikbanken, tabel RAS300: Beskæftigede (ultimo november) efter branche (DB07), socioøkonomisk status, alder og køn. Hentet 8. februar 2018.\n^ Skattetrykket i Danmark - 2012-2018. Fra skatteministeriets hjemmeside. Hentet 8. februar 2018.\n^ Familiernes økonomi - fordeling, fattigdom og incitamenter 2015, s. 60. Rapport fra økonomi- og indenrigsministeriet. Offentliggjort 20. maj 2015.\n^ Fordeling og incitamenter 2017, s. 81. Økonomi- og Indenrigsministeriet, offentliggjort 21. juni 2017.\n^ Ny statistik: Tre ud af fire danskere er medlemmer af folkekirken. Nyhed på Kirkeministeriets hjemmeside. Dateret 21. februar 2018.\n^ Brian Arly Jacobsen: Hvor mange muslimer bor der i Danmark? Analyse bragt på religion.dk 8. februar 2018.\n^ Viking Houses from Viking Denmark. Retrieved 14 November 2009.\nHolm, Lotte (1996), "Den danske madkultur", in Overgaard, Tina; Hansen, Martin Winther, Den danske madkultur, Kulturprofilen, Kulturministeriet, ISBN 87-87361-47-7.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Danmark&oldid=9591443"\nDenne side blev senest ændret den 3. juli 2018 kl. 21:15.


Voxpop: Hvorfor er du her i aften? | aoh.dk\n1/: Else-Marie Kejlberg, Vildbjerg: - Vi er lige flyttet til Vildbjerg fra Kibæk, og jeg var nysgerrig efter at se, hvad der foregår i byen. Jeg synes, at det var et godt foredrag med Herdis Hansen, og det er spændende at se på de forskellige stande, hvad de lokale byder på.\n1/: Mona Søvsø, Sinding: - Jeg syntes, at det lød meget interessant med foredraget af Herdis Hansen: Jeg kender nogen, der var patienter på Anker Fjord Hospice, hvor hun er hospicechef, og som oplevede det som et godt sted - og jeg synes også, at hendes foredrag var godt. Og så er det en god idé at kombinere et foredrag med de forskellige udstillinger og muligheden for at købe lidt ind - vi kvinder er jo sjældent blege for at komme ud og se, hvad der findes af nye forårsting ...\n1/: Bente Jeppesen, Tarm: - Jeg er her med min veninde, som bor i Vildbjerg. Jeg synes, det var et godt foredrag - jeg har selv lige mistet min far for tre uger siden, så det var et meget relevant emne for mig. - Vi har ikke været rundt og kigge på udstillingerne endnu, men vi leder heller ikke efter noget specielt - det er ren nysgerrighed og tøseaften.\nVoxpop: Hvorfor er du her i aften?


En ugyldig påtaget konkurrenceklausul, i en ikke betroet stilling, blev ikke gyldig, fordi stillingen efterfølgende blev ændret til en betroet stilling\nVestre Landsret har ophævet et fogedforbud, nedlagt på baggrund af en konkurrenceklausul, der ikke var gyldig påtaget som følge af, at lønmodtageren ikke var ansat i en betroet stilling.\nEn lønmodtager blev som nyuddannet ansat i en stilling som eksportrettet kontorassistent på en fiskekonservesfabrik den 1. januar 1986. Da han fik en skriftlig ansættelseskontrakt den 18. august 1987 tiltrådte han en i kontrakten anført konkurrenceklausul.\nPå daværende tidspunkt bestod arbejdet af almindeligt kontorarbejde og ekspeditioner, herunder udfærdigelse af udførselspapirer i forbindelse med eksport og alene begrænset kontakt til kunderne. Af kontrakten fremgik det, at han fik en løn på kr. 10.000 om måneden.\nLønmodtageren blev i 1995 forfremmet til keyaccountmanager og blev i 2002 en del af ledergruppen og i 2003 forfremmet yderligere til eksportchef.\nLønmodtageren fratrådte sin stilling den 31. januar 2008 og tiltrådte en stilling i et konkurrerende firma efter at have konsulteret en advokat og her fået oplyst, at den indgåede konkurrenceklausul var ugyldig\nFiskekonservesfabrikken anlagde herefter sag ved fogedretten og fik nedlagt fogedforbud mod lønmodtagerens ansættelse i det konkurrerende firma under henvisning til den indgåede konkurrenceklausul.\nFogedretten anførte i afgørelsen, at den indgåede konkurrenceklausul på indgåelsestidspunktet var ugyldig, idet lønmodtagerens stilling på daværende tidspunkt ikke var særligt betroet. Henset til at lønmodtageren efterfølgende måtte anses for at have indtaget en særlig betroet stilling fandt fogedretten efter de afgivne forklaringer, herunder en drøftelse af klausulen i 2005, at det måtte lægges til grund, at der var en forståelse mellem parterne om, at lønmodtagerens forfremmelser i virksomheden var betinget af, at konkurrenceklausulen kunne anses for at være gældende.\nVestre Landsrettens afgørelse\nVestre Landsret ophævede forbuddet. Landsretten anførte, at arbejdsgiveren ikke havde løftet bevisbyrden for, at lønmodtageren, der ved ansættelsen var 21 år og nyudannet og oprindelig blev ansat som kontorassistent med et arbejdsområde svarende til almindeligt kontorarbejde, ved denne ansættelse indtog en betroet stilling eller inden for kortere tid ville opnå en betroet stilling og derfor gyldigt kunne påtage sig en konkurrenceklausul\nHerefter lagde landsretten som ubestridt til grund, at lønmodtageren senere under ansættelsen opnåede en særlig betroet stilling, i hvert fald da han blev forfremmet til keyaccountmanager og senere til eksportchef. Landsretten fandt imidlertid ikke, at arbejdsgiveren ved bevisførelsen havde godtgjort, at der i ansættelsesforholdet efterfølgende udtrykkeligt eller stiltiende var indgået en aftale om, at lønmodtageren i forbindelse med, at hans stilling skiftede indhold accepterede en konkurrenceklausul. Herefter kunne klausulen ikke tillægges retsvirkning og lønmodtagerens ansættelse ved en konkurrerende virksomhed stred derfor ikke mod fiskekonservesfabrikkens ret, hvorfor betingelsen for at nedlægge fogedforbud ikke var opfyldt.\nLandsrettens afgørelse illustrerer, at en én gang ugyldig konkurrenceklausul ikke efterfølgende ”vågner op”, fordi der senere under ansættelsen kunne indgås en gyldig klausul. Dette vil kræve, at der er faste holdepunkter for, at der efterfølgende er indgået en ny konkurrenceklausul eller, at den oprindelige konkurrenceklausul er blevet vedstået på ny i form af en fornyet aftale/kontrakt herom. Der må i den forbindelse kræves sikre holdepunkter for en stiltiende aftale, og en sådan må efter Schebye Jacobsens opfattelse forudsætte, at lønmodtageren ved vedståelsen var bekendt med, at den oprindeligt vedtagne konkurrenceklausul var ugyldig.\nVestre Landsrets kendelse er fra 24. juni 2008 og kan rekvireres ved henvendelse til receptionist Henriette Kaiser\nSpørgsmål til afgørelsen kan rettes til advokat Tina Sejr Gad


Skagen har vækst i hotelovernatninger i juli | SkagensAvis.dk - lokale nyheder fra Skagen\nSkagen har vækst i hotelovernatninger i juli\n10. september 2009 - kl. 0:35 - af Michael Egelund (WebRedaktør)\nDe seneste tal fra Danmarks Statistik viser, at antallet af hotelovernatninger på landsplan er faldet. Men Skagen har vist sig at gå imod denne tendens. De aktuelle tal fra Danmarks\nStatistik viser nemlig en fremgang på hele 4,1 % for juli måned i forhold til 2008. ”Helt nøjagtigt er vi gået fra 48.437 overnatninger i 2008 til 50.974 i 2009. Det svarer til 2.037 flere overnatninger” oplyser Lene Kappelborg, Turistchef i Skagen.\nLene Kappelborg har en klar idé om hvorfor billedet ser sådan ud på Danmarks nordligste destination. Hun udtaler: ”De seneste par år har flere af hotellerne koordineret deres markedsføringsindsats i et tæt samarbejde og koncentreret sig om at udvide udbuddet af oplevelser. Det betyder at Skagen byder på oplevelser af forskellig art – både udendørs og indendørs”. På aktivitetskalenderen, der udbydes igennem Skagen Turistforening, kan man se, at der i juli måned blev udbudt hele 382 oplevelser i Skagen.\nFlavio Serra, der ejer Hotel Petit i centrum af Skagen, bekræfter tendensen og beretter at man har haft en fremgang på 5,7 % i forhold til juli sidste år. Han mener, at det øgede antal overnatninger skyldtes flere faktorer og udtaler: ”Skagen er ikke kun en dejlig badestrand. Vi kan byde på meget mere bl.a. museer, kunstudstillinger og musik. Når vejret driller, som det gjorde i hele Danmark i år, så er Skagens oplevelsesprodukt medvirkende til at ferien i Skagen ikke bliver ødelagt på grund af regn.” Flavio afslutter med et smil og tilføjer næsten pr automatik at Skagen i øvrigt er den by i Danmark med flest solskinstimer.\nBegejstringen aftager dog en smule da Flavio kommer ind på sine forventninger for efteråret: ”Jeg har desværre blandede forventninger. For selvom vi, efter min mening, nu går den smukkeste sæson i møde så kan jeg se at Skagen bliver fravalgt af mange af de konferencer som vi traditionelt set også plejer at have i perioden. Det er især de svenske konferencer som udebliver på grund af den svage svenske krone. Men jeg mener at hovedproblemet er, at konkurrencevilkårene er forringet, idet det ikke er muligt at trække momsen ud af konferenceophold, som man ellers ser i mange andre lande, heriblandt Sverige. Jeg ved, at HORESTA har forslået at Danmark gør det samme, og jeg mener at dette kan få en central betydning for Skagen, som vil medføre, at Danmark som turistland kan imødegå fremtiden med bedre forventninger.\nEmail en kopi af 'Skagen har vækst i hotelovernatninger i juli ' til en bekendt


Kommende nyheder i WinKompas - PDF\nKommende nyheder i WinKompas\nDownload "Kommende nyheder i WinKompas 3.6.50"\n1 Kommende nyheder i WinKompas Vi forventer at næste version af WinKompas bliver frigivet omkring Vi har lavet flere ændringer i den nye version, blandt andet får du 2 nye funktionaliteter: Drag & Drop dokumenter Vi har nu gjort det muligt at trække en eller flere filer/dokumenter ind i Dokumentlisten på de forskellige kunder eller kreditorer. Har du f.eks. nogle filer liggende i en mappe på skrivebordet, kan du med lethed markere disse filer, og trække dem ind på fanen Dokumenter og placere musen ind over det store hvide felt (her gult markeret), og så slippe fingeren fra museknappen. Alle filerne bliver nu kopieret ind på denne kunde eller kreditor, og filerne bliver automatisk kopieret direkte ind i regnskabsdatabasen, så alle brugere kan se disse dokumenter. Fordelen ved at overføre filer direkte til databasen, er at når der bliver taget en sikkerhedskopi af regnskabet, så følger disse dokumenter også med i kopien. Samme metode med at trække filer ind, er også lavet i den nye funktion fra version , hvor du kan tilknytte et scannet dokument til en linje i kassekladden, eller til en allerede bogført transaktion inde fra f.eks. finanskontoen: Hvis du f.eks. henter en finanskonto frem og lister dennes posteringer, kan du stille dig på en postering, og trykke på knappen Rediger post.\n2 Her har du nu mulighed for at rette nogle få oplysninger på denne bogførte postering, og der er nu også mulighed for at tilknytte et scannet dokument, dette gøres ved at trykke på knappen Dokumenter. Nu kommer vinduet frem, som giver dig mulighed for at tilknytte dine scannede dokumenter: Her kan du også trække filerne direkte ind i den store hvide firkant (her igen markeret som gul). Når du så har gemt dette vindue igen, vil du på posteringslinjen kunne se de dokumenter du har tilknyttet.\n3 Vil du se dette dokument, kan du altid trykke på ikonet øverst på menulinjen. SMS tjeneste Vi har tilføjet en mulighed for at sende SMS direkte fra WinKompas. Dette er lavet i 2 forskellige variationer. 1) Når du står på en kunde eller en kreditor, kan du se at der er kommet en ny knap ud for feltet til mobiltelefon:\n4 Når du trykker på denne nye knap får du dette vindue frem, hvor du kan indtaste en besked til din kunde eller kreditor, og herefter sende den af sted, som en normal SMS. Når du har sendt din SMS, bliver denne besked nu gemt direkte på kunden, under fanebladet Kontakthistorik, her vil du så kunne se hele beskeden igen, og dermed holde styr på din korrespondance med din kunde. For at få dette til at fungere, skal du have aktiveret denne SMS tjeneste. Dette gøres under følgende menupunkt: Opsætning -> System opsætning -> Generelt -> Tillægsmoduler -> Gratis tillægsmoduler Her sætter du en markering i SMS og gemmer. Nu skal du lige genstarte dit regnskab. Efter en genstart af regnskabet vil du nu under menulinjen Opsætning have et nyt punkt til SMS opsætning.\n5 På side to i dette nye opsætningsvindue, kan du nu tilmelde dig denne service, og indtaste de oplysninger du modtager fra udbyderen af denne service. Du kan få yderligere oplysninger på Hvis du ønsker at teste denne tjeneste, så stiller denne udbyder en 30 dages periode og 100 SMS til rådighed, så det er bare at hoppe med på vognen 2) Du kan også sætte systemet op til at den automatisk sender en mail til din kunde, når du har lavet en ordre til denne. Måden hvorpå dette fungerer, er at der bliver testet på, om en ordre skifter status, her kan du så få systemet til at sende en SMS til kunden f.eks. i forbindelse med at du printer en følgeseddel ud til denne. Inde på selve ordrebilledet er der nu kommet et nyt felt til mobiltelefon som automatisk hentes fra ordrekunden. Når dette felt er udfyldt, og du har sagt ja til at den skal danne en SMS når den skifter status, så bliver der automatisk sendt en besked med de oplysninger du selv sætter ind som standard. For at dette kan lade sig gøre skal der også være udfyldt en tekst på din ordrestatus, og selvfølgelig kun på dem du ønsker den skal sende på. Dette kunne f.eks. være når status skifter til Følgeseddel, her ville du så skulle skrive en tekst på denne ordrestatus:\n6 Når du indsætter en standardtekst til din ordrestatus, kan du også vælge at få nogle få oplysninger med fra den aktuelle ordre f.eks. navnet på kunden/firmaet og leveringsdatoen. Hvilke andre felter der er til rådighed, kan du læse om i den interne manual under tilpasninger af ordrestatus. Når du så får sendt en sms af sted til din kunde, vil denne sms automatisk blive kopieret ind på loggen på selve ordren, så du også på denne har mulighed for at følge med i hvad der er sket på denne.


Apples nye iPad Pro: Derfor bliver Microsofts Office nøglen til succes - Computerworld\nComputerViews: Den nye iPad Pro fra Apple sigter direkte efter de professionelle erhvervsbrugere - og her bliver Microsofts Office-løsninger nøglen til succes. Se her, hvad Microsoft vil med iPad Pro.\n10. september 2015 kl. 15.30\nComputerViews: Det var et lidt specielt syn, da en Microsoft-chef onsdag aften dansk tid optrådte på scenen til Apples store event.\nAnledningen var den meget omtalte iPad Pro, der i høj grad retter sig mod erhvervslivet.\nLæs også: Her er Apples nye gigant-iPad\nNår Microsoft stod på scenen for at fremvise sine Office-løsninger til iPad Pro, skyldes det to ting:\nApple har brug for Microsoft. Microsoft har brug for Apple.\nOffice udnytter Apples nye split screen-funktion.\nMicrosoft - der ellers også har travlt med at styrke Office-applikationerne til Windows 10 - tager den nye iPad Pro meget seriøst som en stor forretningsmulighed.\nDet ligger fint i tråd med selskabets nye strategi under topchef Satya Nadella, der er noget af en kontrast til det gamle Microsoft, der havde det med at fedtspille noget med løsningerne til ikke mindst Apples iPad og iPhone.\nDet skete ikke mindst med udgangspunkt i håbet om, at ehvervskunderne så i stedet ville vælge Windows Phones og Windows-tablets, hvor Office-løsningerne i højere grad blev prioriteret af Microsoft.\nMed den nye strategi går Microsoft all-in med de løsninger, der leveres til eksempelvis en konkurrerende platform som iPad/iOS - samtidig med at selskabet selvfølgelig stadig giver den fuld gas med Office til Windows 10.\nDet klæder Microsoft med denne todelte forretningsstrategi - og det er en gylden mulighed for Apple med iPad Pro.\nAldrig har der været bedre muligheder for virksomhederne\nSet lidt fra oven har it-afdelingerne aldrig haft bedre muligheder for at udstyre medarbejderne med både elegante, effektive og klippestabile mobile løsninger.\nDet nye iOS 9 er udråbt til den hidtil mest erhvervsvenlige version af Apples mobile styresystem, Microsofts Windows 10 leverer også varen - ikke mindst sammen med Surface - og med kombinationen af iPad Pro og Office-løsningerne fra Microsoft er der virkelig fantastiske muligheder på den mobile front i virksomhederne.\nFor mens iPad Pro i sig selv tegner til at blive et spændende produkt for virksomhederne, så er det med Microsofts populære kontor-software, at der for alvor kan sættes gang i helt konkrete initiativer i mange virksomheder.\nHer er Office til iPad Pro\nVi fik kun et hurtigt kig på mulighederne med Office-løsningerne til iPad Pro til Apples event, men Microsoft uddyber nu også selv mulighederne med Office til iPad Pro og iOS 9.\n"Vi har udviklet et antal nye funktioner til Word, Excel, PowerPoint, OneNote, Outlook og Translator for at drage nytte af disse forbedringer (fra Apples side, red.)," skriver Microsoft.\nSelskabet ridser op, at det blandt andet drejer sig om nye muligheder for multitasking, understøttelse af den nye Apple Pencil, intelligente søgninger, understøttelse af trådløse tastaturer og opdateringer til Outlook og Translator til Apple Watch.\nSom vi også så i præsentationen til Apples event, bliver netop mulighedere for at multitaske langt bedre med iOS 9 med funktioner som 'slide over' og 'split view', og på den store iPad Pro-skærm kommer disse funktioner virkelig til deres ret.\nMicrosoft beskriver, hvordan man eksempelvis let kan skrive en hurtig note i OneNote uden at forlade emailen, kopiere tal fra Excel over til PowerPoint "eller øve en PowerPoint-præsentation, mens du ser baggrundsinformation i Word."\n"Kør Outlook side om side med Word, Excel og PowerPoint. Tap på en Word-, Excel- eller PowerPoint-fil, der er vedhæftet en email, og Outlook vil automatisk åbne den relevante app med filen klar til at blive redigeret," skriver Microsoft blandt andet.\nDet mest interessante ved Microsofts satsning på at levere de bedst mulige løsninger til iPad Pro er måske understøttelsen af den nye Apple Pencil - en avanceret udgave af den klassiske stylus.\nDe nye værktøjer inkluderer forskellige typer af virtuelle kuglepenne, overstregningspenne og muligheden for let at vælge tykkelse og farver via de særlige sensorer i Apple Pencil.\n"Ved hjælp af Apple Pencil kan du markere på dokumenter præcis, som du ville gøre det med pen og papir, hvilket gør processen med samarbejde naturlig og intuitiv," skriver Microsoft.\nMed bedre understøttelse af trådløse tastaturer til iPad bliver det nu også lettere at trykke på Command-tasten for at se og vælge relevante genveje i de forskellige Office-apps, lyder det desuden fra Microsoft.\nMasser af muskler i iPad Pro\niPad Pro er ikke bare den største og mest erhvervsrettede iPad til dato, det er også lidt af en kraftkarl, Apple har designet - hvilket gør den brugbar til også tungere 3D-applikationer.\nI den forbindelse hev Apple også en Adobe-chef ind på scenen for at visse mulighederne med Adobes grafiske softwareløsninger i en iPad Pro-udgave.\niPad Pro kommer med en ny A9X-processor, der ifølge Apple kan overgå mange af de bærbare computere, der sendes på markedet.\nDen nye iPad har en skærm på 12,9 tommer - hvad der svarer til to iPad Airs ved siden af hinanden.\nAlt i alt har Apple designet et produkt, som mange virksomheder som udgangspunkt vil finde interessant.\nAt Apple samtidig har spottet nødvendigheden af at få selskaber som Microsoft og Adobe med på iPad Pro-vognen, kan for alvor bane vejen for en succes med produktet i erhvervslivet.\nSe video-demo af Office på iPad Pro\nHer er Apples nye gigant-iPad


Turen går til Peru & Bolivia af Christian Martinez – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nTuren går til Peru & Bolivia af Christian Martinez\nLima lokker med elektrisk natteliv, gamle spanske palæer og udsigt til Stillehavet. Smagen af skaldyr med lime, havsalt og chili. I inkabyen Machu Picchu venter græssende lamaer og tyste ruiner. Sivbådene vugger højt oppe på Titicaca-søen. Store kulturskatte og spektakulær natur: Junglesafari i Manu og Madidi, indianske gademarkeder i La Paz og landskaber med en saltørken og røde vulkaner. Turen Går Til Peru & Bolivia dækker Lima og det nordlige, centrale og sydlige Peru, samt Titicaca-søen, La Paz og det centrale, østlige og sydvestlige Bolivia. Fold omslagets forreste flap ud og se bogens områder.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Turen går til Peru & Bolivia' af Christian Martinez i de 279 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 71.223 andre anmeldelser af bøger.\nHæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740001662\nUdgivet 2014.08.01 af Politikens Forlag\nHæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740044836\nUdgivet 2019.09.01 af Politikens Forlag\nHæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740044874\nUdgivet 2019.09.02 af Politikens Forlag\nEbog (ePub), ISBN: 9788740018721\nEbog (ePub), JP/Politikens Forlag, ISBN: 9788740044836\nUdgivet 2019.09.02 af JP/Politikens Forlag\nUDSOLGT - Hæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788756789271\nAndre bøger af Christian Martinez\nTuren går til Den Dominikanske Republik af Christian Martinez Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Politiken, ISBN: 9788740036350\nUdgivet 2018.01.16 af Politiken\nTuren går til Madrid af Christian Martinez Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740032703\nEbog (ePub), Politikens Forlag, ISBN: 9788740018547\nEbog (ePub), Politikens Forlag, ISBN: 9788740034561\nUdgivet 2017.06.16 af Politikens Forlag\nUDSOLGT - Hæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788756787369\nUdgivet 2008.07.25 af Politikens Forlag\nUDSOLGT - Hæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788756798280\nUdgivet 2011.05.24 af Politikens Forlag\nUDSOLGT - Hæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740003352\nUdgivet 2014.05.01 af Politikens Forlag\nTuren går til Mexico af Christian Martinez Hæftet bog · Ebog\nHæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788740015614\nEbog (ePub), Politikens Forlag, ISBN: 9788740022155\nUdgivet 2016.07.27 af Politikens Forlag\nTuren går til Brasilien af Jakob Rubin og Christian Martinez Hæftet bog\naf Jakob Rubin og Christian Martinez\nUDSOLGT - Hæftet bog, Politikens Forlag, ISBN: 9788756785570


En lille en til halsen\tKraven er trukket lidt op og holdt i tyndt, foret materiale. Det luner godt, når vinden bider. Synlig. Reflekser i ærmegabene sikrer synlighed, men gør også ærmeafslutningerne lidt ufleksible. Funktionel letvægter\nLettere overvægtig letvægtsløbejakke, der dog fungerer godt, når den kommer i brug. 28-06-2009 Aktiv Træning nr. 6, 2009 Helly Hansen Stratos-løbejakke\nFå 5 stjernet træningsvest fra Craft + 3 nr. af Aktiv Træning Anvendelighed:\nLidt klodset i sammenpakket form, men god i brug.\nRigtig gode materialer. Lynlåsen virker solid..\nwww.hellyhansen.dk Den komprimerbare løbejakke er tænkt som en helgardering, du kan smide i løberygsækken og hive frem under løbeturen, hvis vejret pludselig bliver dårligt. Dens fornemste opgave er at fylde så lidt som muligt, så længe den ikke er i brug, for så til gengæld at varme og skærme for vinden, så snart den bliver foldet ud. Det er en balancegang, der er svær at beherske, og det tipper da også lidt for Helly Hansen med deres Stratosmodel. Med en vægt på 165 gram og en sammenrullet størrelse som en stor grapefrugt gør jakken noget mere opmærksom på sig selv end mange af konkurrenterne, der typisk vejer under 100 gram og fylder som et lille æble. Til gengæld er Stratos-jakken super funktionel, når den kommer på. Materialerne er bløde og meget behagelige mod huden. Og jakken er yderst åndbar og ventilerer optimalt selv under meget intensivt løb. Det er et kæmpe plus, der får os til at se mildere på den lidt posede pasform og de underlige, stive ærmeafslutninger, der ikke sidder til og derfor får ærmerne til at køre lidt frem og tilbage over håndleddet. Snittet er let poset, og jakken føles lidt vel rummelig på de slankeste løbere.\nProduktinfo: Komprimerbar letvægtsløbejakke i åndbare og vind-/vandafvisende materialer. Fås i størrelserne S-XXL og i farverne grøn, blå, orange og sort.\nMed sin nytænkte tynde, isolerede ... Anmeldelse af North Face jakke 5 gevinster ved en windbreaker\nEn windbreaker, en let vindtæt ... Læs mere Nyeste Få en fed træningsjakke fra Craft Løbejakke |


Smart LED-loftslampe Rennes, 4 lyskilder | Belysning Copenhagen : Køb Lamper Og Belysning Online\nSmart LED-loftslampe Renes med forkromet overflade Loftslampen Rennes med 4 lyskilder overbeviser med dens LED-lys og en hyggelig belysning. Lyset udgør et kunstfuldt element, der forskønner haven, terrassen eller indendørs rum. Designerlampen består af førsteklasses materialer og har en moderne forkromet overflade. Lampens arme kan justeres fleksibelt. Derved kan lyset efter ønske rettes i den ønskede retning og lysspotsene kan justeres og yde et målrettet lys ved at dreje lampehovederne. Den forkromede optik er trendy og tilfører LED-loftslampen Rennes et moderne udseende. Den smarte LED-loftslampe Rennes´ stel er skinnende forkromet og harmonerer optimalt med diffusor-elementernes hvide design. 1400 lumen muliggør en optimal oplysning af rummet. Det varmhvide lys sørger for en behagelig lysstyrke, som strømmer ind i rummet takket være loftslampen Rennes runde form. Designerlampen stråler takket være den forkromede overflade og udgør et moderne belysningsobjekt, som til enhver tid kan anvendes efter behov. Energiklasse: A+\nMatsort metalhængelampe Lyne i et industrielt design Med hængelampen Lyne i køkkenet, spisestuen eller i entreen, får man en del industriel charme og en smule nostalgi. Læs mere »\nE27 4W LED-pære i glødepæreform Denne LED-pære i glødepæreform er en optimal erstatning for mange pærer med E27-sokkel og med dens matte inderside er den noget Læs mere »\nLED loftlampe Kaiden med 4 lyskilder og udskiftelige RGB LED pærer En moderne loftbelysning skal på den ene side passe til ens boligstil, mens den samtidig Læs mere »


Swingerklub randers massage med udløsning / Shemale pigesex\nen af vores massører, der lærer dig om og guider dig igennem Yoga Nidra, vil du opleve hvordan de vækkede energier fra massagen kan bruges til at forstærke tilstanden af afspænding og hvordan du kan. Spirituel Vækkelse - hvor du bruger energien fra massagen til at udvide din bevidsthed så du bliver eet med den universelle bevidsthed, med sigte på at blive et med den universelle bevidsthed, så du kan slippe alle dagligdagens bekymringer og træde ind i en tilstand. Pakke 3, denne pakke inkluderer en indledende samtale, muligheden for at tage bad, tantramassage og afsluttende samtale alt i alt 3 timer. Evnen til at være fuldstændigt til stede i nuet i den sanselige oplevelse er den bedste træning for en mand der vil være multiorgastisk og helkropsorgastisk. Vores add-ons hjælper dig til at guide alle de vækkede energier opad og blive mere bevidst om din indre tilstand. Yoga Nidra giver en dybt afspændt tilstand, og regeneration både fysisk, psykisk og mentalt, der igen giver en tilstand af fredfyldthed og glæde. Dette vil også give dig en bedre kontakt med din sjæls stemme og din indre visdom. Du vil undervejs opleve bølger af energi gennem hele din krop og hele dit sind, og hvordan denne energi vækker, healer, glæder og løfter dig. Den erotiske tantriske massage hjælper i sig selv til en dyb tilstand af afspænding, og til at komme ned i kroppen og være tilstede her og nu, og til at give slip på alle bekymringer og al stress.\nVi anbefaler denne pakke til dem som ønsker at komme dybere ind i oplevelsen, hvor du har tid til at slappe af, åbne op, vække sanseligheden i kroppen, bevidstgøre den erotiske energi og mærke dig selv og dit hjerte. Når du som mand lærer at mestre din egen energi uden at undertrykke den, vil du også opleve at du får adgang til nye dimensioner af dig selv og en mere spirituel forståelse af din egen maskuline kerne. Efter massagen er der tid til at sidde med massøren og få noget vand og lidt frugt, og her er du velkommen med spørgsmål eller hvis du har lyst til at fortælle hvad du har oplevet undervejs, før du går ud i verden igen, klar. Derfor vil der ikke være massage direkte af lingam/penis i massagen, for det vil fjerne fokus fra oplevelsen i resten af kroppen. Yoga Nidra Yoga Nidra kaldes også 'bevidst yogisk søvn og det er en dyb afspændingsteknik, der giver os mulighed for at bevæge os udover sindets normale begrænsninger så vi kan komme i kontakt med vores væsens essens. Det betyder også at udfordringer som rejsningsbesvær og for tidlig sædudløsning kan afhjælpes gennem tantramassage.\nMeditation, tantra viser os at det er muligt at bruge den erotiske energi til at skabe selvudvikling og vækst. På denne måde får du en ekstraordinær mulighed for at få en direkte oplevelse af bevidst tantrisk energiarbejde. Forlæng effekterne af din swingerklub randers massage med udløsning tantramassage med en afsluttende meditation, dyb yogisk afspænding eller yoga nidra som afslutning på din massage. Du vil også opleve hvordan tantramassagen kan hjælpe dig til at slippe det målorienterede og i stedet lære at være tilstede i nuet, og hvordan du gradvist kan lære at mestre din sexuelle energi uden at undertrykke den. For kvindelige gæster indeholder denne pakke også tid til yonimassage. Det er noget af det vores massører er uddannede i og de hjælper dig med at lære at beherske energien. Men vi lever i et samfund som har glemt dette, og i stedet opdrager man drengene til at udløsningen er målet. Sådan foregår swingerklub randers massage med udløsning massagen: Så begynder massagen, som er en tantrisk body-to-body-massage, der vækker og skærper dine sanser, og som også vækker og løfter din erotiske energi og spreder den ud i hele din krop, og dermed giver dig mulighed for at opleve den højeste nydelse. Du tager også et bad for at være helt varm, afslappet og ren inden I starter vi har sæbe og håndklæder til rådighed. Dermed misser manden en enorm del af sit potentiale som kraftfuld viril mand. Massagen giver dig de bedste muligheder for at opleve hvilket erotisk og sanseligt potentiale du har i hele din krop. Man kan bruge den erotiske energi efter en tantramassage - den energi der nu er vækket og flyder frit i hele kroppen - som brændstof på rejsen mod at blive et bedre menneske. Hvad får jeg ud af en tantramassage?\nMange mænd tror at de vil have svært ved at undgå udløsning under massagen, men det er en tanke der kommer.\nDanmarks største guide massage nakskov swingerklub i randers swingermiljøet.\nNogle gæster kommer slæbende med nogle vældige kufferter fulde af ting, de tænder.\nHvis du vælger at få en guidet yogisk afspænding i tilknytning til din tantramassage vil du mærke hvordan det forstærker disse effekter fra massagen, og hvordan de erotiske energier for mulighed for at forstærke tilstanden af afspænding i hele dit væsen. Mange mænd tror at de vil have svært ved at undgå udløsning under massagen, men det er en tanke der kommer af at man endnu ikke har lært at beherske den erotiske energi. Denne pakke indeholder ikke tid til yonimassage for kvinder. Dette betyder at vores Meditation-Add-Ons er en enestående mulighed for en direkte oplevelse af bevidst tantrisk energiarbejde. Tantramassage-pakker, vi har tre forskellige pakker, du kan vælge mellem og du kan også vælge om du ønsker at modtage tantramassage af en eller to massører samtidigt (4-håndsmassage). Du vil dermed også opleve en langt større selvtillid som mand, og en få en følelse af virilitet, gennemslagskraft og styrke på alle områder af livet.\nFyr til fyr chat søger mand til sex 616\nKønssygdomme bispebjerg lækre studiner 676\nEroguide thai massage eskort pige Vi gør opmærksom på at tiden flyver afsted under en tantramassage og at det ofte ikke vil være muligt at forlænge massagen på stedet. Selvom massagen vækker den erotiske energi vil der unge frække piger body to body massage vejle ikke være nogen udløsning, i stedet vil du opleve hvordan massøren hjælper dig til at sprede al din energi, så hele din krop bliver sanseligt vækket og levende. Tantramassage giver dig mulighed for at komme dybt ind i dig selv og mærke dig selv indefra. Du vil opleve i massagen at din erotiske energi bliver vækket på en måde der løfter den og fordeler den så du kan modtage intens nydelse og opleve intens lyst uden at bølgen knækker og du får udløsning.\nDanske sex historier fri fisse Mange mennesker er trykket af vores tids stressede livsstil, og de fleste har brug for lidt hjælp til at vende tilbage til en tilstand af afspænding og til at finde glæden indeni igen. Med denne pakke kan vi komme mere i dybden med hele det psykologiske og terapeutiske aspekt af en tantramassage, der ofte er nødvendig for at kunne åbne op og og bearbejde den bagage du måtte have med dig. Mental Klarhed - hvor du bruger energien fra massagen til at forøge din bevidstgørelse og til at blive bedre til at beherske sindet, så du selv vælger hvad du tænker. Denne pakke giver dig også mulighed for en mere tidløs udforskning af sublim sanselig nydelse, vækkelse af livskraften i hele kroppen og ekstatisk indre glæde der kommer ved at være i kontakt med din indre kilde til kærlighed.


Jødefri 1. maj i Fælledparken - Sappho\n5.2:A selection of articles Jødefri 1. maj i Fælledparken\nInterview af Jette Plesner Dali og Steen Raaschou\nGruppen af seks-otte unge arabere. Mens to af dem holder den 25-årige jødes veninde fast, går resten løs på ham med slag og spark. "Hvis ikke jeg havde pareret nogle slag, kunne det være gået meget værre," siger han. Mens de råbte "jødesvin" og "død over Israel", smadrede de hans solbriller, flåede hans bluse i stykker, slog og sparkede. Trods chokket fik han spurgt dem: "Hva' har I gang i, hvor er tolerancen?" Bagefter forsvandt overfaldsmændene lige så hurtigt, som de var kommet efterladende den unge jøde med et flækket øjenbryn, hjernerystelse og blødende ud af næsen.\nTrods de mange overfald nærer han stadig en vis respekt for det danske samfund, selvom den ikke omfatter venstrefløjens politikere: "Det her er mit eget land. Jeg har alting på min side, lovgivningen, retssamfundet, alting – undtagen sikkerheden. Jeg er glad for, at jeg har så mange års erfaring i militæret, jeg er ikke bange. Jeg er blevet overfaldet siden jeg var 18. Der er jøder, der er bange, men som bliver meget glade over at se, at jeg ikke skjuler min identitet."\nHan er sat sammen med skruer. Til tider har han svært ved at sove på grund af smerter i ryg og ben og han er nu under langvarig genoptræning. Alligevel siger han, at det er bedre, at overfaldet i Fælledparken gik ud over ham end over en gammel dame, der ikke kan forsvare sig. Kan en jøde være socialist?\nDet samme gælder, hvis en jødisk kvinde bærer en davidsstjerne i en kæde om halsen. Ved den jødiske skole i København er der videoovervågning og hegn. Åbenlyst jødehad\nDen 25-årige jøde svarer, at det jødiske samfund er delt. Nogle ønsker ikke at reagere – ikke fordi man er bange for det, men fordi mange straks vil opfatte kritikken som "anti-muslimsk". Tror du, du bor her om 25 år?"Det gør jeg ikke. Det tør jeg ikke. Mine børn skal ikke vokse op i et samfund, hvor de ikke kan være de mennesker de er. Danmark er på vej til at blive et farligt land for jøder. Det er det jo allerede, som I kan høre. Ekstra Bladet ville lave et interview med mig med navn og foto, men det er for farligt. Grupper som Hizb ut-Tahrir fører kartoteker over danske jøder og sympatisører. Jeg fatter ikke, at den organisation stadig er lovlig."\n"Alle er bekymrede. Jeg kender ikke en eneste, der ikke er bekymret. Vi diskuterer allermest hvilken profil, vi skal have. Skal vi være pacifistiske og lade os kue af hadet? Vi er jo ikke interesserede i kamp her i Danmark, vi vil bare leve i fred. Jeg mener ikke, at vi skal lade os kue. Jeg kan ikke acceptere det. Jeg banker panden mod mine egne folk, fordi jeg står fast på min holdning. Jeg står hårdnakket på min ret. Nogle af dem synes, jeg er ekstremist. I Danmark har man på en måde givet op, men kampen er først ved at blive slem nu. Jeg kan kun være den, jeg er." Du tænker vel: "Hvor er jeg sikrest om ti år"?"Helt klart. Det land, jeg vil føle mig mest sikker i, er Israel. Der vil jeg være omgivet af mennesker, jeg kan stole på. Kan jeg stole på, at min nabo ville gemme mig af vejen, hvis vi – Gud forbyde det – skulle få et nyt Holocaust? Kan jeg stole på, at politiet ikke henter mig?"Har du overvejet at engagere dig politisk?\nKommentarer I chok !04. juni 2012 - B.JensenJeg er chokeret - både over det "optrin" du beskriver - men lige så meget over de mennesker, der ikke kom dig til hjælp! Var der ikke politi til stede ?\nEn gammel kone. hvor slapt04. juni 2012 - J G HansenDet er fandme sørgeligt så slapt et folkefærd Danskerne efterhånden er blevet hvor er ånden fra de danske frihedskæmpere. Der er noget der heder kampsport evt. Krav maga som er opfundet af de jødiske elitetropper hvis bare et par af de folk der var til stede kunde lidt af det det ville være nok til at klapse sådan en flok feje araberdengser.\nShape up DK Folkeafstemning04. juni 2012 - Ida Norrild , sajdet.dkHvordan ville sådan en mon falde ud, hvis valget stod mellem vores jøder og fremmede arabere med muslimsk indstilling?\nVille vi kunne være tilfredse med og lidt stolte af Danmark én gang til? Et fremmed flag04. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenDette overfald må fordømmes, ingen tvivl om det. Det gælder også de politikere, som står for importen af diverse afskum til dette land. Og nej, dem ville jeg ikke stole på, hvis jeg var dig. Men hvorfor vifte med et andet lands flag på tasken, når man er dansk statsborger og bor i Danmark? Der er en mislyd i det forhold, som virker stærkt provokerende på mig som dansker. Jeg ville bestemt heller ikke synes om, at en tysker eller andet, som lejede sommerhus i Danmark, begyndte at flage med det tyske flag.\nJeg synes, du skulle gå ind i fællesskabet med os andre, være dansker og kæmpe for vores land, Danmark, og der er ved Gud nok at se til. Ellers bør du vælge. Re: Et fremmed flag04. juni 2012 - Claus D.Bitten-Kirsti,\nOvenstående siger ALT om, hvor vi er nået til her i Danmark hvad angår berøringsangsten og hvor pervers muslim-sympatien er blevet. Bliv ikke en del af problemet Bitten04. juni 2012 - Michael JensenDet nuværende israelske flag eksisterede mange år før Israel blev genoprettet. Som et symbol på et folk. Ville det også være forkert at have et Vendelbrog på sin taske i Danmark? At være stolt af sin herkomst, er ikke det samme som ikke at være stolt af sit land.\n"Mine egne folk" kan en jyde eller fynbo bosiddende i København også sige. Er det også forkert? islam fri zone04. juni 2012 - Preben M.JacobsenKick islam out of Denmark, hold Danmark ren. Overtro/religion skal forbydes i offentligheden.04. juni 2012 - Karsten LarsenMuslimers livssyn er fra oldtiden, og det er voldsomt forstokket. Deres gud kalder de Allah. Han er uomtvistelig k r i g s g u d. Krigsguder er farlige. Muslimsk overtro/tro på højere magter er ikke sekulariseret, opdelt i 'religion' og i politik, som hos moderne mennesker. Allah-krigsguden følger derfor de unge muslimske mænd i Fælledparken. De er opdraget som 'krigere', bliver let hidsige og parat til at slås. Allah hader alle mennesker, der ikke vil underkaste sig ham - Jøder især. Muslimer indoktrineres fra små med en tåget overtros-verden, hvor overtro-og-livssyn fortsat er en sammenblanding af politik og overtro, som det var i oldtiden - en yderst sprængfarlig cocktail. De unge mænds handlinger styres af deres livsssyn, som er "politisk-overtro". I løbet af den sidste generation er vores danske (kristne) unge desværre blevet påtvunget at skulle være muslim-tolerante (fordi islam er løget til "bare" at være en religion). Vores 'forførte' unge er derfor indifferente overfor den muslimske besættelse af Danmark - og er blevet tvunget til at være muslim-venlige.\nJøder styres også af overtros-politik. (Jøder har ret til Israel, fordi det står i en gammel bog! -Vorherrebevares!) Der er i begge tilfælde tale om arabiske folkeslag, gamle ørken-stammer der har været i strid siden oldtiden i Mellemøsten.Og frænde er altid frænde værst! Muslimer er kede af, Hitler ikke gjorde sit arbejde med jøde-udryddelsen færdig. Folkedrab indgår i muslimernes 'religion!!!Muslimer har jøde-vitser. Men det har kristne også. I min barndom blev jeg spurgt: Hvad vil du helst, - jøde en bolle eller bolle en jøde?\nDet er nødvendigt, der bliver slået hårdt ned på religions-provokation i enhver form. Kirkerne, synagogerne, moskeerne - skal ikke have lov at prædike hvad som helst - slet ikke politik. (Hvad muslimer gør helt uhæmmet). Hvordan stopper vi....især imamernes politiske krigs-prædikener? I et demokrati er alle borgere. Kun politik betyder noget. Al overtro og al anden(dum gammel) religion kan dyrkes privat. I kirke, synagoge, moske kan man gå i folkedragt eller lege fastelavn så meget det skal være for at tækkes sin gud, sin højere magt, men lad for guds skyld.....øh....for demokratiets skyld være med at optræde med dum arabisk, jødisk eller for den sags skyld, kristen påklædning eller med symbolske overtros-atributter, der kan bringe de andres pis i kog, som man siger nu.\nAl overtro, tro på højere magter, skal smides ud af vores demokrati, vores stat. Filosofisk livssyn, overtro eller ej, hører hjemme i privat-sfæren ellers kan demokratiet ikke overleve. De tavse medier04. juni 2012 - J.HansenJeg er chokeret over de danske mediers totale tavshed! Skræmmende sådan at kigge den anden vej! Et fremtidsscenarie04. juni 2012 - Axel ArtkeRabiate muslimer følger koranens ord ("Slå jøden ihjel, hvor du finder ham") og er derfor i egen optik skyldfri. Stadig iflg. koranen udgør de Jordens rette herskerfolk og har dermed lov til at besætte Danmark (og Europa). Begyndelsen er gjort med Judenfrei bydele. Danskerne er stækket af konventionstro politikere og jurister, som forfølger dem, hvis de udtrykker sig klart om de overgreb, som "herrefolket" begår. Så kommer § 266b i sving. Danskerne skal kues til at elske menneskerettighederne, selv om disse rettigheder ikke gælder dem selv.\nDer må forudses følgende scenarie: Den vold, der udgår fra ghettoerne (ikke blot i Danmark, men i hele Europa) fører til aktiv modstand fra de oprindelige (etniske) befolkninger. Modstanden bliver i første omgang nedkæmpet af ordensmagten, men videreføres derpå i en guerrillakrig, som får alt, hvad der hedder et trygt velfærdssamfund til at være fortid. Kampen vil først være slut, når antallet af islamtro muslimer er decimeret til under 1 % af den samlede befolkning. Davidsstjerne04. juni 2012 - Merete BøyeJamen jeg vil straks bestille en davidsstjerne til at gå med om halsen. Og vil hermed opfordre alle andre til at gøre det samme. Intet nyt -desværre-04. juni 2012 - Michael UnnaIkke noget nyt desværre, og med den afstumpede diplomatiske fejhed (vi har jo oplevet det før, ligesom i malmø, ligesom dengang pressen valgte at vise og dække en omgang perlesnak end de heilene hilsner palestinænsere udøvede på KBH rådhusplads imod en jødiske demonstration. Med Den diplomatiske fejhed, som især også hersker på Venstrefløjen, som jo åbenbart hellere vil se en jøde blive banket, end at blive kaldt racist af en muhammedaner (hvor selvmodsigende pardoksalt det end kan forekomme), så har Champerlains ånd overlevet i bedste velgående. Jeg mindes Winston churchill for den hædersmand han var. Hjertelig Tak til SIAD for Deres indsats.(og trykkefrihedsselskabet). uanset flag på dansk jord04. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenClaus D.\nOg nej, jeg har absolut ingen problemer med jøderne i Danmark! Min uforbeholdne støtte04. juni 2012 - Tariku HusseinFejt og foragteligt overfald! Selvfølgelig kan man være jøde og socialist ligesom Golda Meir og David Ben Gurion var. Min uforbeholdne støtte til alle, der vil dyrke deres jødiske identitet, ligesom jeg dyrker min egen som muslim.\nDer er desværre nogle udvidende og/eller hadefulde personer, der skyder skylden for palæstinensernes liv i landflygtighed og under besættelse på jødisk identitet. De to ting har intet med hinanden at gøre. Palæstinensernes har masser af gode kampfæller, der er jøder. Jødisk historie er en kilde til inspiration for alle undertrykte folkeslag i verden, der kæmper for etnisk lighed, også for palæstinenserne. I solidaritetsbevægelsen med Palæstina deler 99% denne opfattelse med mig. Ønsker kun tryghed og venskab til mine jødiske brødre. Tak. @ Bitten04. juni 2012 - Michael Jensen"Nu var det altså et fremmed flag, der blev viftet med, hvilket jeg ikke mener hører til på dansk jord"\nJeg vil ikke være efter dig, og tror ikke på at du har et problem med danske jøder, men jeg bliver nødt til at tale, når noget er ved at overtræde en grænse for hvad Danmark står for. Indvandrere05. juni 2012 - CharlottaDet der skete i Fælledparken undrer mig ikke. Danmark er et så frit land, at muslimerne har den bedste mulighed for at sprede sig med sine "hellige" meninger og ingen tør sige fra! Gør man det, bliver man udråbt som racist (og er måske også i livsfare)! Deres mission er at overtage det hele, og de er godt på vej i Danmark. Gud nåde os, når det sker! Intet problem med det israelske flag05. juni 2012 - Tariku HusseinHvad er problemet med det israelske flag? Intet! Den jødiske identitet elsker vi muslimer (99% af os) højt! Der er heller ikke noget problem med jødisk indvandring til Palæstina, hvis jøder vil ankomme som gode medborgere. Men der er et problem, når helt uskyldige palæstinensere - ja, helt almindelige mennesker, der ikke selv har bestemt, at de ville være palæstinensere - og som udelukkende fordi de ikke er jøder, systematisk fratages deres jord, bevægelsesfrihed og borgerrettigheder i deres eget land. Det er en overtrædelse af menneskerettighederne, som alle gode muslimer, kristne, jøder og andre bør afsky. Jeg ved godt, der er mange her, der synes, man selv er ude om det, hvis man er palæstinenser, for så er man "en af dem", men vi må aldrig glemme, at folk først og fremmest er dem selv, og vi skal ikke sætte hinanden i bås for at retfordiggøre angreb mod hinanden, det ved forfulgte jøder jo alt om, ikke? Shalom og Salaam, venner. Jeg synes vi skal flage! Israelsk flag, Amerikansk flag, Dannebrog, Union Jack etc. 05. juni 2012 - Pedram Kazemi-EsfarjaniJeg sympatiserer med Danske joeder ligesaa meget som jeg sympatiserer med Israel, USA, Storbritannien, fordi jeg som sekulaer liberal saakaldt nyDansker, flygtning fra Iran (1986, ankomst til Danmark 1987), ved hvad det kunne indebaere, hvis vi mister vores liberale demokratier, hvor argumenter, kunst, debat og retssager skulle gives os plads til at lufte vores politiske og andre uenigheder. Det er klart, at den Danske stat, men ogsaa aktiv solidaritet mellem alle medborgere i Danmark skulle forebygge og i noedstilfaelde medfoere indgriben og evt. borgerlig civil arrestering af individer som overfalder uskyldige personer, der debatterer med omgivende samfund via symboler som flag eller blot oenkser at lufte deres legitime identitet mens de gaar til meoder og aabne offentlige arealer som Faelledparken. Jeg havde Dannebrog, Union Jack of den Amerikanske flag med mig til enhver tid under Roskilde Festival 2010, og 4. Juli viftede jeg med glaede den Amerikanske flag til de mange sange fra flere Amerikanske bands, der var inviteret til netop denne store dag, USA's Independence Day. Jeg var den eneste, der flagede med Amerikansk flag og derfor var der mange, der enteusiastisk tog billeder og desuden et par, der var dybt beroert af synet, en var nok sympatisoer med Palestina, da han havde Arafat-halstoerklaede. Jeg var heldigere og blev altsaa ikke overfladet den dag, tvaertimod. Men selvom jeg skulle vaere blevet det, ville jeg goere alt lovligt inkl. self-forsvar, for at haandhaeve min ret til at flage det Amerikanske flag den 4. Juli i Danmark, mens folk som Prins sang paa scenen i Roskilde. Naeste gang lover jeg at tage og flage med Israelsk flag ogsaa :) Anne Marie Buch05. juni 2012 - Det sker igen..Hvis jeg var joede ville jeg forlade Europa med det samme. Jeg beklager at europaerne endnu engang tillader joedehadet at trives. denne gang importeret, en resulatet er det samme. Vi støtter jer jøder05. juni 2012 - jens løhde nielsenmin mormor fortalte hvordan vi i familien hjalp jøder fra danmark til sverige\nAl støtte for jøderne i hele verden Stakkels Danmark05. juni 2012 - Per HansenEn meget trist historie,sørgeligt med den øpførsel her i Danmark de burde straffes.Her tør vi ikke sige noget så er vi racister osv skoler ingen frikadeller jul osv men vi skal vel snart have en ramadan så vi kan leve på deres måde og lære det. Stakkels Danmark05. juni 2012 - Per HansenEn meget trist historie,sørgeligt med den øpførsel her i Danmark de burde straffes.Her tør vi ikke sige noget så er vi racister osv skoler ingen frikadeller jul osv men vi skal vel snart have en ramadan så vi kan leve på deres måde og lære det. alt er ikke ét fedt05. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenMichael Jensen\nNej, jyder er en del af det danske folk, og endnu - så længe det får lov til at vare - har vi et land og et flag. Muligt det ikke betyder noget for dig, men for mig betyder det rødder, min personlige historie og 1000 andre ting, ja alt, og alt er ikke ét fedt. Her skiller vandene i Danmark, og uanset hvor meget vi råber, når vi aldrig hinanden. Et fremmed flag05. juni 2012 - Henrik Ertner RasmussenDer blev spurgt hvorfor den overfaldne ikke kæmper for Danmark - det viser vist med al ønskelig tydelighed hvor selektivt nogle mennesker læser! Der står jo netop at den overfaldne i fire år har arbejdet i det danske militær, hvilket kostede ham noget af førligheden, og at han har sejlet med skoleskibet Danmark. Hvor meget mere skal man gøre for at vise sit danske sindelag og kæmpe for Danmark? Man kan sagtens være solidarisk med sit eget lands folk og samtidig vise solidaritet med andre landes folk, og med folk der er undertrykt, men kæmper for at få deres egen stat. ikke bøje nakken05. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenAnne Marie Buch\nHvis jeg var jøde, vil jeg IKKE forlade Europa. Nej, hvorfor bøje nakken og give op? Vi skal da stå sammen og forsvare det, vi har. Det er nu, europæerne skal sætte hælene i over for deres politikere, før det igen går galt. at holde skæg fra snot05. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenHenrik Erther\nOg når jeg opfordrer til sammenhold, er det da ikke det samme som at sætte mandens fortid i miskredit. Opblomstring af ny antisemitisme05. juni 2012 - Benjamin NørgaardSjovt at ingen ser den unægtelige parallel til WWII's antisemitisme orienterede politik. Det er jødernes skyld05. juni 2012 - MarcusLigesom tyskerne aldrig vil tilgive jøderne Holocaust, vil araberne( og andre muhammedaner) ikke tilgive dem, at Staten Israel er velfingerende.\nVis dog lidt forståelse for muhammedanernes svære situation. Hovsa05. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenJøsses Marcus\nNu tror jeg, jeg vil gå til Grundlovsmøde i Søndermarken og ønsker jer en velsignet dag. Ja, bare vi ikke får en Anders B.B.05. juni 2012 - Kirsten IskovTil " Vore Jøder ", og os selv i DK.\nVi må reagere op imod denne ONDSKAB med alle de demokratiske midler vi har til vor rådighed, og mere til.Det er uanstændigt at de i det hele taget bor her i vore Nationer. De kom jo friviligt her til. K.Iskov. Udvalgt til at blive myrdet!05. juni 2012 - aase dunkerNår der er skrevet og sagt: Det jødiske folk er udvalgt! Så tror jeg, det er på følgende måde:\nGod rejse for alle folkeslag. @Bitten05. juni 2012 - Michael Jensen"Nej, jyder er en del af det danske folk, og endnu - så længe det får lov til at vare - har vi et land og et flag. Muligt det ikke betyder noget for dig, men for mig betyder det rødder, min personlige historie og 1000 andre ting"\nLad os lige holde debatten på et fornuftigt plan. Jylland for jøderne05. juni 2012 - Carsten HalvorsenGiv Jylland til jøderne og land palæstinenserne få Palæstina tilbage. Carsten Halvorsens debatniveau!05. juni 2012 - Eyvind Dk@ Carsten Halvorsen\n(Hvis du altså er i stand til at debattere på et lødigt niveau) Isreal kan ikke opgive deres grænser05. juni 2012 - Benjamin NørgaardSe den her film og prøv at forstå hvorfor isreal ikke bare kan opgive palæstina. http://www.youtube.com/watch?v=k2hZ6SlSqq0 Hvorfor ikke Jylland?05. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Eyvind Dk\nSpecielt da, når jyderne nu er så glade for jøderne. Klovnen Halvorsen05. juni 2012 - Michael JensenIgen er du så sjov, så sjov Halvorsen. Og som sædvanlig fifler du med procenterne. Men det har vi jo før konstateret.\nOg hvem er "palæstinenserne" egentlig? Og hvad er det de skal have "tilbage"? Da sidste rest af landskabet Palæstina blev delt af FN, talte man om en jødisk og en arabisk del. Forklar venligst, hvorfor man ikke talte om "palæstinenserne". Hvorfor Halvorsen og palæstinenserne ikke forstår!05. juni 2012 - Eyvind Dk@ Carsten Halvorsen\nTyg på den!!! En sørgelig, sørgelig historie05. juni 2012 - Benny kurt andersenBeretningen er sørgelig og frygtelig, og bekræfter kun, hvor rigtigt det er, at jeg har boykottet varer fra muslimske lande siden muslimernes dårlige opførsel over for Danmark og danske interesser under Muhammed-krisen. Omvendt har jeg med glæde købt varer fra Israel. Jeg kan anbefale de økologiske dadler, som få butikskæder fører. Hvis angrebet var gået den anden vej, altså fra kristen eller jødisk hold mod en muslim, skulle vi nok have hørt om det i den almindelige presse. Jøder kan lettere integreres i Jylland05. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Eyvind Dk\nHvis jøderne i stedet havde fået Jylland, var det jo nok gået noget fredeligere til. Kulturforskellen mellem jyder og jøder er som bekendt langt mindre end mellem jøder og muslimer. Jøder til Jylland05. juni 2012 - MarcusGiver vi Jylland til jøderne, ville det hurtigt blive verdens rigeste land. Det vil københavnerne og resten af Kongeriget aldrig tillade. Det er jo trods alt Danmark Jo, selvfølgelig05. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Marcus\nHader du Danmark og danskerne? Selvfølgelig vil vi tillade det. Araberne ligger som de har redt!05. juni 2012 - Eyvind Dk@ Carsten Halvorsen\nAt støtte HAMAS og andre militante og fascistoide bevægelser, svarer til at støtte Hitler, Stalin, Mao, Pol Pot osv. Plads til 20 % jyder05. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Eyvind Dk\nEr Jylland måske heller ikke noget land..? Hvis muslimerne er så vrede på jøderne, fordi de tog palæstinensernes land, så var det da også langt bedre, at de fik jydernes land. I virkeligheden ville de blot behøve 53% af Jylland for at oprette en jødisk stat med et flertal på 80 % jøder. De resterende 20 % kan fortsat være jyder for Vorherre.\nDet er da flot. Farvel og tak Halvorsen!05. juni 2012 - Eyvind Dk@ Carsten Halvorsen\nMen Hr. Halvorsen; skal vi ikke starte med at give din bolig til en stakkels palæstinenser? Rettelse05. juni 2012 - Carsten HalvorsenUndskyld. Jeg huskede forkert. Det er 57 % af Jylland, som jøderne skal have. Plus 1 % til Århus, som skal være mandatområde under FN. De resterende 42% kan jyderne få råderet over, men vi går selvfølgelig ud fra, at jøderne kan oprette bosættelsen i disse områder også. Det vil de besindige jyder selvfølgelig acceptere. Kære Carsten Halvalvorsen05. juni 2012 - MarkusDon`t be stupid\nSå skal du nok komme langt. Sandt nok05. juni 2012 - MarcusJa, langt ud at skide. Araber fortæller hvorfor de flygtede!05. juni 2012 - Eyvind Dkhttp://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=1THQ94yF1Ng Almen viden05. juni 2012 - Carsten HalvorsenJa, hvorfor skulle de palæstinensiske arabere dog flygte fra deres hjem i 1948. Jøderne gjorde dem jo ikke noget. Det ved alle. Tak til jøder og Danmark05. juni 2012 - MarcusTakket være jøderne, er der en masse filistiner, som kalder sig palæstinenser i Danmark. Guderne og Muhammed må vide, om de er taknemmelige. at ingorere fakta og andre Halvorsen dyder05. juni 2012 - Michael JensenJeg mangler stadigvæk et svar på mit spørgsmål til Halvorsen.\nHvilket land er det præcis du mener landskabet Palæstina var en del af, før det jødiske folk fik under 15% af det historiske Palæstina-område? Tyskernes manglende tilgivelse05. juni 2012 - Hagar KennemoTil Bitten-Kirsti, dit svar til Marcus.\nDer mangler lidt i din dannelse. At jøderne nok aldrig vil tilgive tyskerne Holocaust, er vel temmelig naturligt. Men det andre er faktisk også rigtig. Det er en tysker med god evne til selvkritik, der har formuleret det. Det skal forstås sådan: 1) tyskerne hadede jøderne, 2) de gjorde hvad de kunne for at blive af med dem, 3) tyskerne blev besejrede av vestmagterne, 4) disse åbnede KZ-lejrene og verden så med gru, hvad tyskerne har været i stand til, 6) tyskerne tæanker: "Nå, så nu mener de altså, at vi skal gå rundt og skamme os for resten af livet! Forbannede jøder!!!" mere om Jylland06. juni 2012 - Bitten-Kirsti NielsenHagar K\nref. pkt. 6: Jeg skal ikke kunne sige, om det var den gængse opfattelse hos tyskerne, men jeg ved, at de var bitre og forbandede på de allierede, da de sad på deres rygende ruiner, og at den holdning endnu er at finde. I øvrigt finder jeg det beundringsværdigt at opleve, hvordan den yngre generation af tyskere arbejder på at slå bro til deres dystre fortid bl.a. med deres fremragende film men også meget andet. Det er så modigt og flot.\nNår det er sagt, tror jeg, vi skal passe på med ord at slå en ring omkring jøderne som en særlig gruppe i den danske befolkning. Hvorfor række hånden ud til dem, som ønsker det. @Bitten06. juni 2012 - Michael JensenJylland og jøderne var bare Halvorsens forsøg på at fordreje debatten ud i det bizare. Det er han god til. Det er på tide, at de danske politikerer og det danske folk vågner op.06. juni 2012 - Peter Dahl.Hvor længe skal vi være vidne til, at folk, med forskellige religiøse og nationale baggrunde, skal overfaldes af fanatiske muslimer i Danmark. Vi har gennem de seneste år været vidne til, at selv danske borger med Grønlandsk baggrund er blevet overfaldet af muslimer her i landet. Hvor længe skal og vil den danske befolkning finde sig i det.\nTa jer sammen, og speciel de folk som overværede overfakdet i "Fælleparken 1. maj", og tving jer til at overvære filmen om "Hvidsten Gruppen" hvorefter i kan prøve at se jer selv i spejlet, og genkende jer selv som Dansker. Tak. Jødernes tilgivelse06. juni 2012 - MarcusGennem de sidste 2000 år + det løse (Babylon, Ægypten osv.) har jøderne måtte tilgive alt og alle. Selv tyskerne har de tilgivet. Tyskerne derimod, kan ikke tilgive deres egen dårlig samvittighed. Danmark var et af de få lande, som hjalp jøderne under krigen, jeg tror ikke, det vil ske igen. Jødernes tilgivelse af palæstinenserne 06. juni 2012 - Carsten HalvorsenDet overrasker mig, at jøderne er så gode til at tilgive.\nMen hvis det er sandt, burde de jo nemt kunne tilgive palæstinenserne. Halvorsen igen...06. juni 2012 - Michael JensenTilgive palæstinenserne for hvad..?\nJeg venter tålmodigt min gode ven. Om igen06. juni 2012 - MarcusUanset om vi ser konflikten i større (muslimernes overtagelse af Eurorabien) eller mindre (kolonisering) perspektiv, så er Isael en ø af frighed og demokrati omringet af facistiske diktaturer. Muslimmernes indvandring til landet er så stor, at Israel måtte fornyligt indføre indvandringslove, som minder om de danske, medens ikke en eneste araber flyttede den anden vej. Og det viser forskellen på de to semmitiske folk. Det ene har på få år skabt en velfungerende stat, det andet bliver ved at stege i eget fedt. Til Halvalvorsen: alene det faktum, at jøderne overhoved gider forhandle med det uduelige, korrupte og formørkede rakkerpak, viser at de har tilgivet dem. Jøden i Fælledparken fik ikke en chance at forhandle. Kun almindeligt hysteriske kællinger06. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Michael Jensen\nMht. fru Rachel Adelberg Johansen og fru Pernille Bendixen, så tillod jeg mig dengang som nyudskrevet hjertepatient fra OUH i min harme at spørge - (ikke beskylde), om det ikke var nogle hysteriske jødiske kællinger, der ville lægge dygtige muslimske/somaliske sygeplejersker for had - blot fordi de bar muslimsk tørklæde. Den efterfølgende debat viste, at der ikke var tale om hysteriske jødiske kællinger - kun om almindeligt hysteriske kællinger. Det har jeg forlængst erkendt. Husk det. og06. juni 2012 - Michael Jenseni forlængelse af Marcus' indlæg, kan det nævnes, at næsten halvdelen af Øst-Jerusalems arabiske borgere, ville overveje at flytte og søge israelsk statsborgerskab, hvis de nuværende palæstinensiske myndigheders ønske om overdragelse af Øst Jerusalem til en palæstinensisk stat ville blive til virkelighed (hvilket det iøvrigt aldrig bliver) @Halvorsen06. juni 2012 - Michael Jensen"Den efterfølgende debat viste, at der ikke var tale om hysteriske jødiske kællinger - kun om almindeligt hysteriske kællinger. Det har jeg forlængst erkendt. Husk det.\nOg så vil jeg meget gerne IGEN have svar på præcis hvad for et land "palæstinenserne" havde før 1948... Han var selv ude om det06. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Marcus\nDet kommer simpelthen an på, hvordan man opfører sig. Ja06. juni 2012 - Michael Jensen"Det kommer simpelthen an på, hvordan man opfører sig"\nIøvrigt venter jeg stadivgæk på et svar... Landet vest for jordanfloden06. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Michael Jensen\nDet var landet vest for Jordanfloden, som er beskrevet i FNs delingsplan fra 1947. Et landområde, der stort set svarer til Jylland. Utrovædig jødisk vidne06. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Michael Jensen\nJeg har svært ved at se forskellem i troværdighed mellem mine vidner, som var der, og Jette Plesner Dalis vidne, som næppe kan siges at være upartisk. Tværtimod, faktisk. Åh, Halvorsen...06. juni 2012 - Michael Jensen"Det var landet vest for Jordanfloden, som er beskrevet i FNs delingsplan fra 1947"\nOg dit "vidne"-forhold har jeg kommenteret, og mener ikke det er vigtigt at gentage mig selv i denne omgang. Med ærlighed kommer man længst07. juni 2012 - Pepe Når man taler om ytringsfrihed skal man huske to ting. 1. Man må sige hvad man vil, men man tjenes bedst med sandheden.\n2. Når man siger hvad man vil, vil andre holde dig op på om det er sandt. Der mange spegede ting i denne sag, jeg håber svingdørspolitikeren Jette Plesner Dali har kilderne iorden og taler sandt om det skete. Hvis ikke må vi have fat i Mosaisk trossamfund. Ja måske alligevel, der kun godt 2000 jøder i dette land.....Der er noget speget i denne sag. hvorfor?07. juni 2012 - Michael Jensen"Hvis ikke må vi have fat i Mosaisk trossamfund"\nOg der er nu engang mere end tre gange så mange jøder i Danmark som du påstår... Ja der er godt 800007. juni 2012 - PepeMichael Jensen Ja se der man kan hurtig komme galt afsted. Jeg mener sagen er ret alvorlig, når vi snakker et så lille mindretal, som det altså stadigvæk er. Der kommer mange meldinger i skiftende retninger, men ingen passer rigtigt med det skrevne. Mosaisk trossamfund plejer og være gode til, at rede trådende ud om hvorvidt der er tale om antisemitisme eller ej. ikke enig07. juni 2012 - Michael Jensen"Mosaisk trossamfund plejer og være gode til, at rede trådende ud om hvorvidt der er tale om antisemitisme eller ej."\nDet siger alt om hvordan MT udadtil har givet op. Indadtil er der langt mere uenighed om danske jøders forhold. En uenighed der næsten ikke er set magen til i næsten 200 år, da de reformvenlige og ortodokse kæmpede om magten til at præge de danske jøder efter den korporlige og den litterære jødefejde i begyndelsen af 1800-tallet. Jødernes egen skyld07. juni 2012 - MarcusNår en jøde bliver overfaldet på Nørrebro, er det altså hans egen skyld. Hvad helvede skal han også der? Da synagogen blev bombet, bad jøderne selv om det. Hvad satan skal en synagoge midt i byen? OSV.\nHvad skal vi i det hele taget med de besværlige jøder? Var det ikke meget nemmere for os alle, hvis de en gang for alle rejste ad helvede til. Og ærlig talt: hvad skal de også have en stat for? Den er kun til besvær. @ Michal Jensen07. juni 2012 - MarcusAng. MT\nDe er bange. De kan ikke regne med danskernes støtte i tifældet af en pogrom. De er nemlig også bange. Ej hellere kan de til fulde regne med polities hjælp. Jeg har for nylig snakket med en politibetjent, der betegnede overfald på jøder (i snit et om dagen- MT egen ststistik), som et udslag af jødisk komplot. Ny viden?07. juni 2012 - Carsten Halvorsen@ Michael Jensen\nIfølge folkeretten er Palæstina det land på 27.000 km2, der ligger vest for Jordanfloden, som Folkeforbundet overdrog Storbritannien som mandatområde i 1922. Vidste du ikke det? Halvorsens debatform07. juni 2012 - Michael JensenLad være med at tale udenom Halvorsen. Ifølge folkeretten, så blev definationen af en stat, dvs. et land, fastlagt i 1933, og "Palæstina" levede på ingen måder op til at kunne blive kaldt en stat.\nDer opstår ofte problemer, når man prøver at ignorere historiske fakta. Michael Jensens debatform...07. juni 2012 - Carsten HalvorsenJeg har hele tiden talt om et land, nemlig Palæstina på 27.000 km2 vest for Jordanfloden.\nMen nu begynder du at tale om en stat, som er noget ganske andet. Det er da en underlig debatform. du er simpelthen for belastende07. juni 2012 - Michael JensenHvad er forskellen mellem et "land" og en "stat"?\nFrederik Stjernfelt har gjort det sit varemærke at kombinere islamisme-kritik med påstande om, at ”højrefløjens” islamkritikere ikke er et hak bedre end islamisterne. Men måske er piben nu ved at få en anden lyd?\n"Kun Allahs kraft kan stoppe urolighederne", udtaler Tyrkiets præsident Erdogan, mens hans styre fører krig mod de sociale mediers frihed.Læs mere


CHOKOLADE CHEESECAKE - Liv Martine\nNYT KØKKEN TIL BAG LIVE MED LIV\nTil næste omgang “Bag live med Liv” kommer det ikke til at foregå i vanlige rammer. NOPE, det kommer til at foregå i vores helt nye køkken!!\n“Bag live med Liv” kommer nu til at være i de helt perfekte omgivelser. Køkkenet er bygget således, at det passer ind i vores liv, og særligt ift at skyde videoer og ikke mindst filme live!\nJeg glæder mig så meget til at indvie det sammen med jer!\nTil jer der ikke kender mit samarbejde med Dr. Oetker, så er det mit længste samarbejde. Jeg har samarbejdet med Dr. Oetker siden bagedysten, dvs snart 5 år! De er min faste samarbejdspartner, og sammen med dem, har vi skabt det vildeste univers. Det er det arbejde jeg er allermest stolt af, og jeg føler mig priviligeret over at have så sejt en virksomhed bag mig! En virksomhed der altid tror på mine mange ideer, og bare kaster sig ud i det sammen med mig!\nVi bager live hver måned, hvor at I bager med. Jeg guider jer igennem 1-1,5 times live, hvor jeg bager månedens kagen, mens I følger med.\nLøbende kan I stille spørgsmål, hvor min lillebror er bag kameraet og stiller spørgmålene, som jeg forsøger at svare på, sammen med en ekspert fra Dr. Oetker. De spørgsmål jeg ikke når at besvare bliver besvaret i kommentarfeltet løbende af endnu en ekspert fra Dr. Oetker.\nJeg synes konceptet er intet mindre end genialt, og jeg glæder mig hver evig eneste gang til, at byde jer velkommen i mit køkken. Denne gang et spritnyt et af slagsen.\nNæste LIVE er på søndag den 6. oktober kl. 13.00 på Kagerullens facebook side!\nChokoladecheesecake med marengslåg\nDenne gang i “Bag live med liv” skal vi lave den lækreste chokoladecheesecake, hvor der gemmer sig friske hindbær i.\nDu får opskriften på den ultimative ostecreme, der virkelig smager helt exceptionelt, hvis du spørger os!\nDerudover guider jeg dig, så du kan lave den flotteste sprøjteteknik til dit marengslåg, som skal på toppen af din cheesecake, og give lækker sprødhed til kagen.\nKagen bliver pyntet med HELT NYE produkter fra Dr. Oetker. Produkter som I virkelig har ventet på længe og spurgt helt ufatteligt meget til.\nDet er nemlig deres nye sølv og guldglitter på flaske. Den er genial at bruge, og jeg glæder mig så meget til at vise den. Den sviner meget mindre og kan give enhver kage det fineste touch. Den indeholder ligeledes super meget produkt, så du har den længe i dit sortiment! Min Mads er meget glad for denne løsning, da der ikke er glitter i hele køkkenet. Helt klart en ny favorit for både mig og Mads 😉\nDerudover pynter jeg den med perlemorskugler, som også er et nyt produkt fra Dr. Oetker.\nHvis du skal have fingre i de nye produkter, som jeg ikke mener man kan leve uden, særlig sølv og guldglitter, så kan du allerede nu købe dem lige HER. 😉\nDerudover vil jeg virkelig også anbefale dig, at tage et nærmere kig på disse perlemorskugler. De kan virkelig også gøre en kage uimodståelig smuk! Klik dem hjem lige HER!\nELLER du kan købe hele produktpakken til kagen, hvor du får 10% rabat på alle produkterne. Klik det hjem lige HER!\nOPSRKIFT PÅ CHOKOLADECHEESECAKE\nHvis du skal have fingrene i opskriften, så er det bare at klikke lige her. Den er klar til udskrift i en fin PDF fil til dig!\nDerudover har Dr. Oetker lavet en fin illustration der forklarer sprøjteteknikken, som jeg selvfølgelig også viser igen (og igen) på søndag, indtil I alle er med. Men hvis I ikke kan vente, er den fint formuleret og illustreret på opskriften.\nVi er LIVE kl. 13.00 på Dr. Oetker facebook side, som hedder Kagerullen.\nJeg håber, at der er ligeså mange der har lyst til at bage med som sidste gang, hvor vi slog rekord på over 1600 seer på en og samme tid stort set hele vejen igenne vores live. Tusind tak!


Kilder til innovation - Innohow\nHjem » Artikler » Kilder til innovation\nTidligere indlæg: Tidligere indlæg: Effekten af visuelle strategier\nNæste indlæg: Næste indlæg:Når Innovation fejler – del 2\nKilder til innovation\n16 gode kilder til at få gang i innovationen.\nDer er i stigende grad brug for innovation for at være på forkant i forhold til konkurrenterne, følge markedstrends, møde kundepræferencer m.m.. Men hvilke kilder er med til at trigge innovation, og gør vi overhovedet brug af de forskellig kilder?\nVi hænger os i fortiden\nEn af de typiske udfordringer i forhold til innovation er, at når vi møder nogle udfordringer i virksomheden, så falder vi oftest tilbage til de metoder, vi er vant til at bruge pga. af tryghed eller genkendelighed. Vi er vanemennesker og vælger en kendt metode, fremfor at tage udfordringen op og se hvilke andre tiltag, der kunne være relevante i den enkelte situation. Tænk nu, hvis vi var bekendt med de mange forskellige innovationskilder på forhånd, så ville det være nemmere at afprøve flere muligheder og efterfølgende vælge den rigtige indgangsvinkel til udfordringen.\nPå baggrund af Cooper og Edgetts undersøgelse af, hvilke innovationsmetoder der er bedst, har vi udarbejdet en visuel model, der er med til at kategorisere innovationskilderne.\nPlanchen giver et overblik, hvor vi kan opsøge kilder til innovationen, og hvornår den enkelte kilde er mest anvendelig. Modellen viser 4 overordnede kategorier, som påvirker innovation i en virksomhed: markedet, kunderne, interne forhold i organisationen og diverse metoder.\nKategorisering af innovationskilder\nMarkedsforholdene giver indblik i miljøet omkring organisationen og holder os hele tiden opdateret med hvad der sker af ændringer.\nKundeperspektivet fokuserer på at involvere kunderne for at imødekomme deres forventninger og ønsker. Vi skal være opmærksomme på, at kunderne typisk hænger i nutidige forhold og mangler et fremtidsperspektiv.\nInternt i organisationen skal vi have evnen og lysten til fornyelse. Fokus skal være på kulturen, om er rammerne og vilkår for at medarbejderne er motiverede for at dele viden og ideer, der kan føre til nye innovationer.\nDiverse metoder er med til at give os håndgribelige metoder til at kunne håndtere innovation.\nMestrer man, som organisation, håndtering kilderne fra planchen, så har man typisk en organisation, der tør at udforske tingene. En organisation som formår at skabe et solidt grundlag for innovation, fordi deres tidlige innovationsindsats er velovervejet og med god timing.\nEffekten af visuelle strategier\nSuccesfulde strategier er afhængige af medarbejdernes vilje og evner til at realisere dem. Derfor bør en strategi oversættes til et sprog, som skaber forståelse: ... Læs indlægget\nER innovation en del af jeres virksomhedsstrategi\nLæs om 4 perspektiver på innovation i forhold til en virksomhedsstrategi. F.eks. hvor stor en del skal innovation være i en virksomhedsstrategi? Læs indlægget


Otero S / Oliva A live resultater, program og resultat - Badminton - SofaScore\nOtero S / Oliva A live resultater, program og resultat - Badminton\nOtero S / Oliva A\nSpiller i Brazil Future Series , XD\nDer er ingen begivenhed for team Otero S / Oliva A\nOm Otero S / Oliva A\nOtero S / Oliva A live resultater (og gratis video streaming på nettet*), program og resultater fra alle badminton turneringer som Otero S / Oliva A spillede. Vi venter stadig på Otero S / Oliva A modstander til næste kamp. Det bliver vist her lige så snart det officielle program er tilgængeligt.\nNår kampen starter, vil du kunne følge Otero S / Oliva A live resultater, opdateret point for point. Statistikker bliver opdateret efter kampen. Otero S / Oliva A sidste kamp var imod Gori V / DA Silva P E i Brazil Future Series , XD, kampen endte med resultatet 0 - 2 (Gori V / DA Silva P E Vandt kampen). Otero S / Oliva A program fanen viser de sidste 100 badminton kampe med statistikker og vundet/tabt ikoner. Der er også alle Otero S / Oliva A planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nOtero S / Oliva A præstation & form graf er Sofascore Live resultater Badminton unik algoritme som vi genererer fra spillernes sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Otero S / Oliva A kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI kampdetaljerne tilbyder vi link til at se Otero S / Oliva A live stream, sponsoreret af bet365. Vær venligt opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er ejet på landniveau og derfor afhænger af din placering, så der er muligvis visse begivenheder, du ikke kan se, grundet restriktioner.\nSofaScore badminton live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Otero S / Oliva A kampe live på din telefon!