Island Efteruddannelseskursus på Island august-september PDF\nIsland Efteruddannelseskursus på Island august-september 2004\nDownload "Island 2004. Efteruddannelseskursus på Island august-september 2004"\n1 Geo-Nyt 59, december Efteruddannelseskursus på Island august-september 2004 Island 2004 Det syder og bobler. Foto: Jes Aarre I slutningen af august drog en flok geografer på efteruddannelseskursus til Island for at blive klogere på geologi og geomorfologi. Det blev vi - gennem foredrag og gennemgang af bl.a. af Erik Sturkells kompendium: Islands geologi från Tertiær till recent samt via Ellen Habekosts kyndige vejledning på vores tur rundt på øen. Der er ikke udarbejdet et kursusreferat, men der er skrevet forskellige artikler. Med på turen havde vi - til stor fornøjelse for alle - en geografisk huspoet med: Fritz Tandrup. Fritz berigede os hver dag med en eller flere sange om alt det, vi havde set og lært. Mel.: Kong Kristian Mel.: Som dybest brønd gi r altid klarest vand. Termale kilder springer op til hver en tid. De er til mer end fotostop og kan berige sjæl og krop, så en geograf bli r loppet op til hver en tid. Og hver og én må føle fryd ved gejser-dampens hvæse- lyd så strid. Som dybest brønd gi r altid klarest vand, gi r hvide bobler smukkest sprøjt i gejser. Så gælder det for kvinde som for mand, at få det bedste foto, før vi rejser. At gør det selv er altid aller bedst for den, der mestrer foto-knips-teknikken, og efter vores ophold bli r der fest, når vi kan matche postkort fra butikken.\n2 Mel.: Det lysner over agers felt Geo-Nyt 59, december »Det lysner over agers felt«- Det synger vi i Danmark. Her damper det fra Hekkenflelt, fjernt fra min jyske sandmark. Derhjemme har vi sorten muld, hvor bondens kvæg kan drømme, mens denne ø er ganske fuld af stride lava-strømme. Centralvulkanens kendetegn er geotermiske syden. Det bobler i den stille regn, når ler bli r kogt i gryden. Ivrige geografer diskuterer hot-spot teori med Erik Sturkell. Foto: Kirsten Roug. Oh, skænk mig her en lava-sten med huller, skabt af gasser. Min skoles samling mangler én, hvis form og farve passer. Jeg kender lidt til sort basalt, men siden bli r det kritisk, fordi jeg også får fortalt, at no et er rhyolitisk. Og her på dette lava-felt er aa-lava-slagge. Min støvle er en lille helt, hvis sål jeg dybt må takke. Ovenfor: Lige inden geyseren går i udbrud: Nedenfor: Lige efter at geyseren er gået i udbrud: Foto: Karsten Duus Geografer studerer aalava (bloklava), som er mere sej end replava, der generelt har et lavere indhold af kisel og er mere letflydende og varmere. Foto: Kirsten Roug.\n3 Geo-Nyt 59, december Ekskursionsmuligheder i Island med base i Reykjavik af Inge Hestbæk, Greve Gymnasium Mulighederne for at lave fornuftige og faglige ekskursioner omkring Reykjavik er store og det kan godt lade sig gør inden for det beløb der normalt er til rådighed for studieture. Jeg vender tilbage til priser sidst i artiklen. Reykjanes halvøen Hele halvøen er præget af at det er en meget aktiv vulkansk zone. Lige syd for Reykjavik i byen Hafnarfjördur ligger Aluminiumsværket Alcan. Dette må være et oplagt besøg værd, både med hensyn til energiforbrug og selve elektrolyse processen. Desværre var det ikke lykkedes for os at få en aftale i stand. På vejen videre sydpå er der masser af muligheder for at se både aa lava (sejt flydende lava med mange slagger, og som det er meget svært at gå på) og pha lava (tyndflydende lava med sammenhængende overflade og som det er let at færdes på. I pha- lavaen er der flere eksempler på sprækker dannet som tunneller, hvori der har løbet lava. Loftet i disse tunneller Tumulus Buler er så flere steder faldet sammen. Ca. midt på halvøen ligger vulkanen Kellir på 379 m. Denne vulkan er dannet under is og ligner derfor en keglevulkan. Det skulle være mulig at lave en tur på et par timer i området og bestige vulkanen. Bag vulkanen mod øst ligger en ryg af Mobergformationen. Denne er 2 mill. år gammel og dannet som sprækkeudbrud under is. aa-lava på Reykjaneshalvøen. Foto: Karsten Duus Den blå Lagune. Foto: Karsten Duus På vej 425 i den vestligste del af halvøen har man over en af sprækkerne anlagt en bro. Dette sted skal illustrere at det er her Den midtatlandiske højderyg går på land. Dvs. at det er her Nordamerika og Europa skilles. Om det er lige præcist der er ikke korrekt, men som pædagogisk eksempel er det udmærket. Den store turistattraktion på halvøen er uden tvivl Den blå Lagune. Denne ligger på vej 43 lidt nord for Grindavik og i forbindelse med kraftvarmeværket Svartsengi. På dette sted ligger magma- Svovludfældninger og leromdannelser ved Seltun. Foto: Karsten Duus\n4 kammeret kun i 3 km dybde. Det varme vand fra undergrunden bliver af grundvandet afkølet til 70 inden det bliver ledt videre ud i rørene til Reykjavik. Det er spildevandet fra denne nedkøling der bliver udledt til Den blå Lagune. Indgangen til Den blå Lagune koster ca. 110 d.kr pr. person inkl. grupperabat. Tæt ved Den blå Lagune er der en udstilling Gjáim (the Rift) omhandlende geotermal varme og Islands geologi. Langs kysten øst for Grindavik er det muligt at se nærmere på Mobergformationen, lagdelt aske aflejret i smelte vand samt pudelava. Hele området omkring Krýsuvík (tidligere svovludvinding) er et højtemperatur område. Her ses farverige leromdannelser (skyldes det varme vand) og med udfældninger af gips. Ved Seltun er der et rigtig god lokalitet, hvor det også er muligt at finde alle former for svovl udfældet omkring mudderpotter og dampende kilder. Temperaturen i potterne er over 100, så pas på. Tæt ved denne lokalitet ligger eksplosionskrateret Grænavatn (44m dyb). Herfra er det også muligt at foretage et par mindre vandreture for at se på lava og kratere bl.a. en ca.1 2 times tur til Store og Lille Ekberg, der skulle være eksempler på scoriakrater (Stratovulkan med aa-lava). På vej til Hveragerdi er der mulighed for at lave et stop Raufarhóllshellir, hvor der ligger en ca.1 km. lang lavahule med drypsten Geo-Nyt 59, december Det geotermiske område ved Nesjavellir. Foto: Karsten Duus Thingvellir sletten. Foto: Karsten Duus I Hveragerdi er der mulighed for at gøre et isstop i Eden stort turist drivhus, hvor der bla. gror bananpalmer husk at gå forbi alle turistboderne og ind i det bageste drivhus. Det skulle også være muligt at besøge andre drivhuse, men så mange er der nu heller ikke. På vejen tilbage til Reykjavik er der også mulighed for at se de forskellige typer basalter. Den gyldne Cirkel Dette er den klassiske tur, som man vist ikke kan komme uden om når man er på disse kanter. Som et ekstra punkt på denne tur bør skal man indlægge et besøg på Nesjavellir geotermiske Tovlava ved Thingvellir sletten. Foto: Karsten Duus\n5 Geo-Nyt 59, december kraftværk. Det er meget let at komme ind på værket og få en rundvisning. Som en specielt kuriositet er værket bygget med sikring som tager hensyn til pladebevægelserne i dette område. Uden for selve værket får man et fint indtryk af hele det geotermale område. Thingvellir må selvfølgelig være et must for enhver geografisk ekskursion til Island. Her ses en konstruktiv pladegrænse på land. Der er masser af muligheder for at demonstrere forskellige lavatyper. At området så også er kendt fra de islandske sagaer og som lokalitet for verdens ældste tingsted (kan bruges til samarbejde med dansk og historie) er en anden sag. Fra vej 36 er der i øvrigt en god udsigt til den 1060 m. høje klassiske keglevulkan Skjaldbreidur Det næste klassiske stop er ved Geysir. et rigtigt spændene høj geotermalt område med flere geysere. Selve Geysir var holdt op med at springe, men kunne dog ved hjælp af sæbe fås til at springe på kommando. Efter et stort jordskælv på 7 i området i 2000 er den begyndt at springe uregelmæssigt men dog flere gange ugentligt. En anden knap så høj gejser Strokur springer til gengæld næsten hele tiden dvs. med 5 10 min. mellemrum. Andre spændende fænomener er brillerne - 2 vandhuller meget tæt på hinanden, men det ene med koldt vand og det andet med næsten kogende vand. I forbindelse med den lokale turistbutik er der lavet en rigtig god udstilling omhandlende vulkaner, jordskælv, gletschere, varmekilder, vandfald og vegetation. (entre 300 is. kr. for elever og gratis for lærerne). Udstillingen kan varmt anbefales. Ikke ret langt herfra ligger vandfaldet Gullfoss med vand fra gletscheren Langjökull. Det skulle være muligt ca. 2 3 km fra vandfaldet at følge en sti frem til Gullfoss. Andre ture Hvis økonomi og tiden ellers tillader det kan det anbefales at lave en tur længere øst på med stop i bl.a. Hvolsvollur, hvor der ligger et museum om Najls Saga, ved Seljandsfoss (man kan gå ind Et indledende trin i udviklingen af en gejser (Strokur). Foto: Karsten Duus bag vandfaldet), ved Skogafossen samt kører op til Sólheimajökull, der er en udløber af Mýrdalsjökull. Det er muligt at gå helt frem til gletscherkanten og også op på gletscheren. Priser Det er muligt at få rejsebureauer til at arrangere turen til Island (bla. har Kilroy Reykjavik på deres program. Disse bureauer arrangere også gerne busture.). Hvis man selv går i gang med at arrangere turen bliver det noget billigere. Det er muligt dels at købe flybilletter direkte hos forskellige selskaber. I alle tilfælde er det dog Icelandair man flyver med. Det er selvfølgelig også muligt selv at booke vandrehjem. Ved selv at arrangere disse praktiske ting er det lykkedes mig at få prisen ned på et niveau, så jeg kan komme af sted med en klasse her til foråret og få plads til et par busture. Også på busture er der besparelser at hente ved selv at arrangere. F.eks. koster Den gyldne cirkel hos et bureau 310 kr. pr. person, men ved en enkelt kontakt til et islandsk busselskab er prisen for 20 pers. bus 4750 kr. (237 kr. pr person) og 5434 kr. og for en 37 pers. bus (svarer til 191 kr. pr person ved 30 deltagere) for den samme tur. Island er ikke et billigt land at rejse i, men ved selv at lave mad på vandrehjemmet og lave madpakker, kan man godt holde omkostningsniveauet nede. Chancen for, at studieturen ender i druk er også ret begrænset Inge Hestbæk\n6 Geo-Nyt 59, december Overfladeformer samt materiale på gletscheris af Per Weber, Vordingborg Gymnasium Midtmoræner. Den mest synbare form af overflademateriale på en gletscher er midtmorænen. Den danner et spor hvor to sammenflydende dalgletschere møder hinanden helt frem til isranden. Materialet kan godt gå et stykke ned i isen, og i helt ekstreme tilfælde helt ned til bunden af gletscheren, men i langt de fleste tilfælde er det et overfladefænomen, som går op til en meter ned i isen, oftest betydelig mindre. Materialet er kantet og usorteret og står ofte op som en ryg på gletscheren. Det meste af ryggen er is, der bare er dækket af et tyndt lag debris, som beskytter den underliggende is mod at smelte (ablation). Ryggen opstår fordi debrislaget overstiger en vis kritisk tykkelse, og er således med til at nedsætte ablationen. Hvis punktet hvor de to dalgletschere møder hinanden ligger over firnlinien, er det almindeligt at midtmorænen først kommer til syne på overfladen længere nede af gletscheren, hvor den større ablation smelter midtmorænen frem. Ser man på midtmorænen i længdeprofil, vil der ofte være partier med stor mængde debris efterfulgt af partier med et tyndt lag debris. Det er simpelthen en årstidsvariation der er årsagen. Om sommeren er produktionen af debris mere aktiv. Større partier af klipperne er ikke dækket af sne, og derfor mere udsat for frost/tø processer, og det giver mere debris som falder ned på gletscheren. Også jordskred og nedfald fra klippesider giver et større tilskud af materiale om sommeren. Ablationsmoræne. Fig. 1. Midtmoræne på Skaftafällsjökull. Toto: Per Weber sep Ablationsmoræne optræder på gletscheroverfladen i nærheden af isranden. Jo nærmere vi kommer isranden, jo mere morænemateriale kommer der frem på overfladen. Materialet stammer fra dels fra isens overflade, hvor det smelter frem, dels fra gletscherens bund. Den yderste del af isen ved isranden er ofte nærmest statisk, dvs den bevæger sig ikke ret meget. Fremadbevægelsen i gletsheren er gået i stå, og den nærmer sig dødis-stadiet. I grænsezonen mellem denne statiske is og den bagfra kommende is der stadig bevæger sig opstår ofte forkastningsplaner i isen (Shearplanes). Langs disse shearplanes kan materiale fra isens bund føres op på overfladen, hvor det kommer til syne og lægger sig ovenpå isen som en ablationsmoræne. Dette morænemateriale beskytter den underliggende is mod ablation, og tykkelsen af ablationsmorænen kan blive flere meter. Et andet sted på gletscheren hvor sådanne shearplanes opstår, er ved foden af et stort isfald, og her vil der også kunne transporteres store materialmængder op på gletscherens overflade langs disse revner i isen. Ved isranden vil det ofte være således at der vil være en glidende overgang mellem ablationamoræne på isoverfladen, morænemateriale over\n7 Geo-Nyt 59, december dødis, nedskredet ablationsmoræne samt endemoræne ved selve isranden. Det kan ofte være vanskeligt at skille de enkelte typer fra hinanden. Det har tilsyneladende stor betydning, hvor tykt laget af debris er på gletscheren, med henblik på om laget beskytter mod ablation eller ligefrem fremmer ablationen. Hvis laget af debris er meget tyndt, kun få millimeter til 2 cm tykt har det den effekt at laget fremmer ablationen, således at gletscheren smelter hurtigere under det tynde lag, og effekten af ablationen bliver at hældningen af gletscheroverfladen stiger, så den bliver mere stejl, og noget af debrislaget begynder at skride nedad mod isfronten. Er debrislaget til gengæld tykkere end den tilsyneladende kritiske værdi på 2 cm, har det den modsatte effekt, at debrislaget beskytter den underliggende is mod ablation, så smeltningen foregår ved en lavere hastighed. Et eksempel fra Nordsverige (Østrem, 1959) viser det samme. En ren isoverflade smeltede 4,5 cm pr. døgn. Med et toplag på 6 cm debris var afsmeltningen nedsat til 3 cm pr. døgn, og ved 20 cm tykkelse af debrislaget reduceredes afsmeltningen til 1 cm pr døgn.se fig. 2 Dirt-cones. Dirt-cones opstår når der er et lille område på et par m² hvor materialetykkelsen er særlig stor på gletscheroverfladen. Den tykke mængde materiale beskytter isen nedenunder, hvorimod isen uden omkring med kun et meget tyndt dække af materiale hurtigt smelter bort. Vi får således dannet en lille høj på gletscheroverfladen, og hurtigt får den facon som en omvendt kræmmerhus, og vinklen bliver hurtigt maximal, og det tykke sedimentlag glider ned af siden på kræmmerhuset, og efterlader kun et tyndt lag, som dog stadig er tykt nok til at bevare den cone-form den har opnået. Men en kraftig solindstråling vil selvfølgelig i den sidste ende gøre kål på vores cone, som så smelter væk. Fig. 3. Ablationsmoræne, fronten af Solheimajökull. Bemærk gletscherporten, hvor smeltevandet løber ud. Foto: Per Weber, sep Fig. 4. Dirtcone på Skaftafällsjökull. Foto: Per Weber, 1975 En del af det materiale, der frigøres på overfladen ved ablation i israndszonen, bliver ført bort af smeltevandsstrømme på isoverfladen og ender\n8 Geo-Nyt 59, december i en gletscherbrønd, hvor det bliver ført ned i gletscherens bund, og videre ud gennem en smeltevandstunnel til en gletscherport, hvor det evt kan aflejres som sandur, eller f. eks som en banke i smeltevandsfloden. Se fig. 4 + fig 5. Sprækker (Crevasses) Der vil ofte være sprækker og revner i gletscheris. De deles op i 4 hovedtyper, som ses på fig. 8. Fig. 5. Diagram over spoolbar. Fig. 6. Spoolbar ved Tungnaajökull, foto: Per Weber 1975 Fig. 7. Stor spoolbar i elven Skeidera. Foto: Per Weber 2004 A: Chevron-spalter, dannes ved friktion mellem dalsiden og gletscheren B: Tranversalspalter dannes ofte når gletscherens længdeprofil pludselig får en større vinkel, som ved starten på et isfald. Spalterne vil ofte lukkes igen ved foden af isfaldet. C. Spredningsspalter dannes ofte når dalen hvor gletscheren bevæger sig i udvides. D. Radiale spalter dannes som regel ved gletscherfronten. se fig 9. I forbindelse med et isfald dannes en gang imellem de såkaldte»ogives«, som er skiftende lag af hvid og mørk is. Det er ikke ualmindeligt ved islandske gletschere. Alt efter isbevægelseshastigheden er afstanden mellem de hvide og mørke ispartier mellem 50 og 200 meter. De hvide bånd består af hvid is med luftbobler i, som giver en lidt lavere densitet end de mørke\n9 Geo-Nyt 59, december rekonsolideres isen som hvid kold is fuld af luftbobler. Nedenfor isfaldet bliver forskellene mellem de to typer bånd endnu større, idet de hvide bånd har større albedo og modtager derfor mindre varme end de mørke bånd. De hvide bånd står derfor op som høje og isoverfladen bliver bølget. Det smeltevand der dannes på isoverfladen samler sig i trugene mellem bølgetoppene af hvid is, og hjælper med til at øge akkumulationen af skidt i de mørke bånd. Endvidere er den mere grovkornede is i de mørke bånd bedre til at holde på skidtet end den finkornede hvide is. Fig. 9. Sprækker i gletscheroverfladen ved fronten af Skaftafällsjökull. Foto: Per Weber sep bånd som består af blå is uden luftbobler. Hvert af de mørke partier består af den del af gletscheren som har tilbragt sommeren med at bevæge sig ned af isfaldet. Mens bevægelsen nedad isfaldet foregår, sker der langsomt en proces hvor iskrystallerne bliver større ved smeltning og genfrysning, en del skidt accumuleres på den strakte isoverflade, og en del smeltevand samler sig i revnerne. Ved foden af isfaldet rekonsolideres den opbrudte is ved compression til hovedsagelig blå is uden luftbobler men med et indhold af skidt. Om vinteren er den is der passerer ned gennem Fig. 11. Gletscherbrønd, Solheimajökull. Foto: Per isfaldet hovedsagelig frosset hele tiden, hvorved iskrystallerne forbliver små, og isoverfladen Sorterede aflejringer Weber 1975 beskyttes af et tæppe af sne. Ved foden af isfaldet Noget af det supraglaciale materiale kan være delvis sorteret. Der er som regel en del smeltevand til stede på overfladen af gletschere, og materiale der er transporteret af vand er sorteret i en eller anden grad. Ofte opstår små bassiner på gletscheroverfladen, som kan udvikle sig til små søer, hvor sorteret vandtransporteret materiale kan bundfælde sig, og senere eventuelt blive opblandet med andet supraglacialt materiale, når søens vand tappes. Det er derfor almindeligt at der i ablationsmorænen indgår partier af materiale, der er sorteret og lagdelt. Fig. 10. En lille sø på overfladen af Solheimajökull. Foto: Per Weber 2004 En del af det vandtransporterede materiale kan via en gletscherbrønd (Fig.\n10 11) nå ned i bunden af gletscheren, hvor smeltevandet har uderoderet en tunnel. En sådan smeltevandstunnel fører smeltevandet fra isen ud til fronten og videre ud på sanduren. Er der meget medført materiale kan vi hvis vandhastigheden er lille få afsat sorteret materiale i tunnellens bund. Vi kan få dannet en tunnelås. Resterne af en sådan tunnelås ses på fig. 12. Geo-Nyt 59, december Litteratur: Clifford Embleton & Cuchlaine King : Glacial Geomorphology, Arnold 1975 Johs. Krüger : Glacialmorfologi Fladlandsgletscheren og landskabet, Københavns Skaftafällsjökull. Foto: Per Weber 2004 Fig. 12. Lille ås på det proglaciale område foran Universitet 2000 R.J.Price : Glacial and fluvioglacial landforms, Oliver & Boyd Per Weber Lakigígar - Laki af Hanne Frederiksen, Espergærde Gymnasium Lakigígar er et eksempel på en kraterrække af basaltisk sammensætning. Kraterrækken er næsten 30 km lang og består af en lang række kratere. I udbrudsperioden (1783) producerede Lakigígar 14 km 3 lava som nu dækker et område på 565 km 2. Det svarer cirka til Bornholms størrelse. Lakigígar er den vulkan der har produceret mest lava i de sidste 1000 år. Lavaens sammensætning er tholeiitisk og dens kemiske sammensætning minder meget om Grimsvötn, som ligger under Vatnajökull. Grimsvötn er en centralvulkan og den havde på samme tid en udbrud fra et dybere magmakammer. Man kan forestille sig et stort magmakammer på grænsen mellem skorpen og kappen er årsagen til Lakiigarudbruddet. (1) Tefrakronologien udnytter, at et hvert vulkanudbrud har en bestem kemisk signatur. Tefralagene (Tefra:løse udbrudprodukter) er markører, når de som vist på nedenstående foto har en ubrudt stratigrafisk følge. Når man ved hvilke lag, der er fra hvilket udbrud, kan de bruges til at tidsfæste geologiske formationer og arkæologiske fund andre steder i verden. Man kan studere kornenes form og kemiske sammensætning, hvilket man gør i forbindelse med de Grønlandske iskerneboringer og dermed kan man få iskernes lag tidsfæstet. FMA-diagram som viser et typisk tholeiitisk og kalkalkalisk spor (1)\n11 Geo-Nyt 59, december Udsigt over Lakagigar kraterrækken, foto: Hanne Frederiksen Kort over lavaens udbredelse i forbindelse med udbruddet af Eldgjá (934) og Lakigigar (1783). (1) Jordbundsprofil fra sydkysten af Island\n12 Beskrivelse af udbruddet Lakigígar udbruddet startede med megen jordskælvsaktivitet i slutningen af maj 1783 og selve udbruddet startede om morgenen den 8 juni. Fire dage senere nåede lavaen ned til bebygget område. Beskrivelsen af udbruddet fra Vor Klodes Saga af J.O.Bøving-Petersen udgivet i 1912 (2) er langt mere malende, end vi i dag er vant til i vores geografibøger: Oppe paa Højlandet, fjærnt fra Bygden, var Lavaen begyndt at strømme fra Kraterne, og derfra kunde man i Bygden høre en stadig Kogen og Brusen, der sammenlignedes med Lyden af mange Vandfald eller en Kæmpe-Gryde, der kogte over. Skaftaa, som den Gang var 70 Favne bred ved Færgestedet i nærheden af Kirkjubær og meget dyb, begyndte den 9. Juni at formindskes, og den 10. Juni kunde man fra Bygden tydelig se flere lysende Ildstøtter kaste deres mørkerøde Skær og den nordlige Himmel og Jordskælvene tiltog endnu mere. Denne Dag regnede det stærkt med Aske, som brændte Huller på skræppebladene og sorte Pletter paa Faarenes Skind. Den 11. Juni forsvandt Skaftaa helt og den næste Dag kom en vældig Lavastrøm som et brusende Hav væltende frem af Skaftaaens Kløft ned paa det beboede Fladland. Dets samlede Mængde af Udbrudsprodukter vilde kunne dække hele Sjælland med et to Meter tykt Lag, hvoraf fire Femtedele var Lava, Resten Aske og andre løse Udbrudsstoffer Geo-Nyt 59, december Konsekvensen af udbruddet var hungersnød og sult. Cirka 1/5-del af islands befolkning døde i årene Kilde (2) beskriver konsekvenserne af udbruddet således: Disse Udbruds Indflydelse paa Sydlandets eller rettere hele Islands Næringsveje var ubeskrivelig. Paa Grund af den tykke Taage og de Askeskyer, som hele Sommeren formørkede Luften, kunde Fiskerne sjældent drage ud paa Havet, og Sommerfiskeriet blev derfor højest ubetydeligt. Forellerne i mange Indsøer døde, da Søerne blev opfyldt af vulkansk Aske og Grus, der var mættet af svovlsyrlige Dampe; de store Fugleflokke, der plejede at have deres Tilhold oppe i Højlandet ved forskellige ferske Søer, blev fordrevne af de kvælende Dampe. Den største Skade, som Udbruddene medførte, var dog den fuldstændige Ødelæggelse af Græsmarkerne og derved Bøndernes eneste Levevej, Kvægdriften. Da Græsset enten var blevet svedet af Markerne eller overdækket med Aske og Dynd, døde Kreaturerne af Sygdomme og Sult 53pCt. af alt Hornkvæg, der fandtes, 77 pct. Af Hestene og 82 pct. af Faarene. Da Hestene er det eneste Samfærdselsmiddel paa Island, kan man tænke sig, hvilken Indflydelse deres Død havde paa Samkvemmet. Ulykkerne forsatte og i 1784 var der store jordskælv, hvor mange bygninger blev beskadiget eller ødelagt især på den sydlige del af Island. Der blev sendt bistand fra København, men i mange tilfælde kom den for sent. Der blev nedsat en komité, der skulle forsøge at løse problemerne på Island.(3) Man talte en overgang om at flytte en del eller hele Islands befolkning til Danmark nærmere bestemt til Vestjylland, hvor livsbetingelserne hos Uldjyderne ikke var så forskellig fra forholdene på Island dengang. (4) Klimakonsekvenser Vulkanudbruddet af Laki havde som det fremgår af ovenstående store konsekvenser. Konsekvenser som rakte ud over Island. Europa oplevede i 1783 en syreholdig tør tåge. Tågen påvirkedes ikke af solens varme i løbet af dagen (4). Vulkanen udsendte over 100 mio tons SO 2, som kom op i vestenvindsbæltet - Jetstrømmen, hvorved den førtes mod Europa (se nedenstående figur). Svovldioxiden reagerede med atmosfærens vand og dannede over 200 mio. tons svovldioxid (H 2 SO 4 ) aerosoler.\n13 Geo-Nyt 59, december mio. tons kom til Europa og medførte ødelæggelser på vegetationen og afgrøder overalt i Europa. Trævæksten blev hæmmet i Skandinavien og i Alaska. Den følgende vinter var en af de koldeste i både Europa og Nord Amerika, som det fremgår af ovenstående figur. Man mener at den årlige afkølende effekt af Lakiudbruddet var C og som varede i to til tre år. (5) Referencer: (1): Erik Sturkell, Islands geologi från Tertiär till recent. Kompendium 2004 (2): J.O.Bøving-Petersen, Vor Klodes Saga udgivet i 1912 (3): Jón R. Hjálmarsson, Islands historie fra bosættlse til vore dage 1999 (4): Nyt fra Geus, nr , Erik Schou Jensen, Kan vulkanudbrud påvirke jorden klima. (5): Thor (5)Thordarson og Armann Hoskuldsson, Island. Terra 2002 Geotermisk energi af Anette Schmidt, VUC Vestsjælland Island er storforbruger af energi. I 1997 var energiforbruget pr. indbygger på 8566 kg olieækvivalenter (til sammenligning forbrugte hver dansker det år 3994 kg olieækv.) 1. Ifølge Human Development Report 2004 var det islandske elforbrug pr. indbygger i kwh, mens det i 2001 var steget til kwh kun overgået af Norge. Dette er voldsomme tal, som kan få miljøbevidste mennesker, der tænker i bæredygtig udvikling, til at blive bekymrede over Islands bidrag til den forøgede drivhuseffekt. Men hvor de primære Kilde: energikilder i Island før 2. Verdenskrig var fossile (først kul, der så senere blev erstattet af olie), udgjorde vandkraft 17,5 % og\n14 geotermisk energi 54,3 % af det totale energiforbrug i år Godt 70 % af energiforbruget stammer således fra indenlandske vedvarende energikilder, mens den resterende del udgøres af importerede fossile brændsler til motorkøretøjer og til fiskeriflåden. CO 2 -emissionen pr. indbygger var i 1980 på 8,2 t (Dk: 12,3), som i 2000 var faldet til 7,7 t pr. indb. (Dk: 8,4) 4. De islandske tal dækker i øvrigt over, at nogle energiintensive industrier i form af et par aluminiumssmelteværker og et værk, der fremstiller ferrosilikat, forbruger en stadig stigende procentdel af al elektricitet i landet (i ,9 % 5 ). Disse industriers voksende forbrug er også tydeligt, når vi ser på det samlede energiforbrug fordelt på sektorer inden for de sidste 20 år: Historisk og nutidig anvendelse De varme kilder har været kendt længe. Da den første islænding, landnamsmanden Ingolfur Arnarson, øjnede land, smed han støtterne fra sit høje sæde overbord og overlod det til guderne at dirigere ham derhen, hvor han skulle slå sig ned. Hans slaver fandt dem ved en bugt, hvor det røg op fra jorden, hvorfor de kaldte stedet Reykjavik ( røgbugten ). Røgen viste sig at være opstigende damp fra varme kilder. Ældre optegnelser, herunder sagaerne, omtaler kun, at de varme kilder har været anvendt til badning og tøjvask. Fx har indbyggerne i Reykjavik i århundreder benyttet de varme kilder i Laugardalur til at vaske tøj i. Geo-Nyt 59, december vældig stor betydning for Island. Først og fremmest bruges energien til opvarmningen af næsten 90 % af boligerne. I Reykjavik har kun huse bygget før 1930 skorsten. Geotermisk energi er gennem de sidste godt 20 år blevet anvendt til at smelte sne. Brugt vand fra husholdninger (på omkring 35 C) benyttes til at afise fortove og parkeringspladser. Det totale areal dækket af systemer til smeltning af sne vurderes til at være m 2, heraf m 2 i Reykjavik. Også drivhusgartnerier opvarmes med det varme vand, der med varmeisolerede pipelines transporteres fra dybe og ofte fjerne boringer. En anden stor del anvendes til el-produktion, varmt vand benyttes til at øge vækstraten ved fiskeopdræt og geotermisk damp anvendes til at tørre importeret tømmer, som derefter reeksporteres. Derudover er der mere utraditionelle anvendelsesformer som tørring af tang (til menneske- og dyrefoder samt til videreforarbejdning i kosmetikindustrien), udvinding af silikater (til anvendelse i kosmetik- og medicinalindustrien) og til tørring af fisk og diatoméer. En virksomhed omkring søen Mývatn udvinder årligt tons diatoméer fra søen. Deres skaller består primært af SiO 2. Silikatets uopløselighed og diatoméernes uensartede former gør dem velegnede til rengøring af organiske væsker ved filtrering. Olier, vand, medicinalvarer, øl, vin, opløsningsmidler til kemisk rens og brændstof til flyvemaskiner renses via filtre fra diatoméer. Desuden gør skallens naturlige styrke og lethed den velegnet som fyldningsmiddel i maling, plastic, papir og gødning - samt som slibemiddel i tandpasta. Men som i gamle dage anvendes den termiske energi også i dag til varme bade, og nu er vaskekonerne i Laugardalur erstattet af fritidsbadende: Varme kilder i Laugardalur ved Reykjavik o Senere optegnelser beretter om anvendelse af den geotermiske energi til bagning af brød og dyrkning af mere varmekrævende afgrøder som fx kartofler. I dag har den geotermiske aktivitet, som det fremgår af tallene for det samlede energiforbrug, Svømmebadet i Laugardalur o Der er langt over hundrede termisk opvarmede\n15 Geo-Nyt 59, december bassiner, der tilsammen dækker et areal på m 2 - de fleste er ude i det fri og i brug året rundt. Det geotermiske system Geotermisk vand starter ligesom koldt vand som nedbør. Koldt og tungt regnvand siver ned i nærheden af op til 1200 C varmt magma, som fra dybere lag via fx intrusioner er kommet op til lag nær overfladen. Herved opvarmes vandet, og det stiger op. På denne måde føres varme fra dybere- til højereliggende lag, og geotermiske områder dannes. Model af et ideelt geotermisk system. Man skelner mellem geotermiske områder i lavog højtemperaturområder jf. nedenstående kort. Høj- og lavtemperaturområder i Island Højtemperaturområder Lavtemperaturområder Tidlige kvartære bjergarter Sene kvartære bjergarter Aluviale sletter Tertiære basaltiske bjergarter Afstrømning fra varmt grundvand Lavtemperaturområder findes i stort antal i Island (der er ca. 250) og forekommer i geologisk ældre områder udenfor riftzonen. De største områder ligger i det sydlige og vestlige Island. Definitionen på et lavtemperaturområde er, at dets temperatur er mindre end 150 C i ca meters dybde. Temperaturen er højest i de områder, der ligger nærmest det vulkanske bælte og aftager væk fra det. Når vandet i disse områder opvarmes, opløses forskellige stoffer fra grundfjeldet (fx silikater og svovlbrinte), som så blandes sammen med vandet og giver det dets karakteristiske lugt af rådne æg. Men koncentrationen af mineraler er lav i vandet, og derfor kan det anvendes direkte til varmtvandsforsyningen. Højtemperaturområderne følger den aktive vulkanisme indenfor riftzonen og langs periferien af denne. Der er af disse områder i Island, og vandtemperaturen her er mindst 200 C i en dybde af 1000 meter. Vandet er så rigt på gasser og mineraler, at det ikke kan anvendes i distributionssystemet. På (langt) sigt forventes det dog, at områderne kan udvikles til lavtemperaturområder, efterhånden som de bevæger sig væk fra det vulkanske bælte som følge af bevægelserne ved den konstruktive pladerand. Overfladeaktiviteten i disse områder er meget mere mangfoldige end i lavtemperaturområder her er fumaroler, gejsere, kogende varme kilder og boblende mudderpøle. Det høje damptryk og den store termiske kraft gør, at vandet er velegnet til at producere elektricitet. Udvindingen Eks.: Nesjavellir et geotermisk kraftværk\n16 Til at generere elektricitet udvindes der i de geotermiske områder i Island i alt 200 MW (2003) 6, mens den effekt, der udvindes til varmeproduktion i år 2000 udgjorde 1469 MW 7. Det geotermiske kraft- og fjernvarmeværk i Nesjavellir, der tilhører Reykjaviks Energiforsyning (Orkuveitu Reykjavíkur), er det største geotermiske kraftværk i Island. Kraftværket er beliggende i Hengill-området, der er et af de største højtemperaturområder i Island den geotermiske aktivitet er forbundet med 3 vulkanske systemer. Siden istiden har der været adskillige vulkanudbrud, og området er præget af megen seismisk aktivitet. I årene var der næsten jordskælv, der målte > 0,5 på Richter-skalaen. Det største jordskælv i perioden forekom i juni 1998 og målte 5,3. Planlægningen og udforskningen af området startede allerede i 1947, hvor man borede nogle få huller for at vurdere, hvor meget kraft, der ville kunne udnyttes, og undersøge dampens kemiske sammensætning. I 1987 indledtes konstruktionen af kraftværket, der åbnede i september Der udvindes nu 200 MW, og vandproduktionen er på mere end 1100 l/sek. I juni 2001 blev en tredje turbine taget i brug, hvorved den totale produktion af elektricitet nåede op på 90 MW. Nesjavellir kraftværk Geo-Nyt 59, december Fremtiden Island har elimineret afhængigheden af importeret energi, og den islandske regerings målsætning er nu at udvide økonomien og mindske afhængigheden af fiskeriet. Udviklingen af de naturlige energiressourcer er en vigtig faktor i dette arbejde, og man skønner, at kun 1 % af den geotermiske energi udnyttes for tiden. Island er blandt de førende lande inden for bæredygtig udvikling på energiområdet. Islandske videnskabsfolk og ingeniører er efterspurgte som konsulenter inden for området med at udvikle naturlige energiressourcer. Fx har Energistyrelsen på Island igennem mange år været ansvarlig for at drive FN s Geotermiske Universitet og har uddannet specialister i geotermisk energi til opvarmning og el-produktion. Ved at placere aluminiumsindustrier, hvor de kan drives ved vandkraft frem for fossile brændstoffer, kan CO 2 -forureningen reduceres globalt. Island har derfor overbevisende argumenter for at kunne beholde energikrævende industrielle virksomheder uden at gå imod Kyoto-aftalen. Ved en konference i Marrakech november 2001 blev den såkaldte islandske klausul da også accepteret som et tillæg til Kyoto-aftalen. I denne fastslås det, at hvis et individuelt udviklingsprojekt medfører en forøgelse af mere end 5 % af de respektive landes emissioner af drivhusgasser, skal det ikke inkluderes i cifrene for landets totale emissioner forudsat at overskridelsen af emissionskvoten er baseret på anvendelsen af vedvarende energikilder. Anerkendelsen af Islands energiressourcer som en væsentlig faktor i kampen mod den forøgede drivhuseffekt kan også ses af det faktum, at Island i Kyoto fik tilladelse til at øge deres emissioner fra 1990-niveauet med 10 % mere end noget andet land. Henvisninger: 1 Geografistatistik table_21.pdf 3 en.asp?pageid=1160&ifrmsrc=/uploads/files/ lh2003/l xls&redirect=false 4 table_21.pdf 5 en.asp?pageid=1160&ifrmsrc=/uploads/files/ lh2003/l xls&redirect=false. 6 Et kraftværks output eller effekt er den energi, der udvindes pr. tidsenhed. Sædvanligvis måles output/effekt i watt (W), hvor 1W= 1J/s


KORT OG GODT. Nr. 4 // December 2008 // 15. årgang NY FORBEDRET HANDICAPORDNING KØREKORT/ BIL - PDF\nDownload "KORT OG GODT. Nr. 4 // December 2008 // 15. årgang NY FORBEDRET HANDICAPORDNING KØREKORT/ BIL"\nMartin Kaj Jeppesen\n1 KORT OG GODT Nr. 4 // December 2008 // 15. årgang NY FORBEDRET HANDICAPORDNING KØREKORT/ BIL\n2 KOLOFON FORMAND Udgivet af Dværgeforeningen Løkkenvej Pandrup Tlf.: Mail: Redaktør Heidi Larsen Birkevej 10 C 1. TV Rønnede Tlf.: Mail: Layout Sara J. Busch Halmtorvet 36, st.th 1700 København V Tlf.: Mail: Fotograf Martin Jensen Hasselparken Hørsholm Tlf.: Mail: Print Fila Offset Aps Hovedgaden Karlslunde Tlf.: Fax: Mail: Kære medlemmer Bestyrelsen havde jo møde den 26. oktober 2008, hvor vi havde den store fornøjelse at høre om Pinseseminaret De har virkelig fundet på mange gode ting til vores 20. seminar, som finder sted på Hotel Fjordgaarden fra lørdag den 30. maj 2009 til mandag den 1. juni 2009 så sæt allerede nu kryds i kalenderen. Der har siden sidst været holdt en voksenkomsammen, som blev arrangeret af Michael og Torben, der var desværre ikke så stor tilslutning som håbet. Efterårsseminaret løb af stablen fredag den 31. oktober til søndag den 2. november 2008, der var ca. 50 deltagere. Det er skønt, at der er tilslutning til arrangementerne. Det betyder især meget for arrangørerne som har lagt mange kræfter i at få arrangementet op at stå. Mie og Line har arrangerede ungdomskomsammen, som fandt sted på Fyn fredag den 7. november 2008 til søndag den 9. november Her var der fokus på Dværgeforeningen, der deltog coach Kirstine Andersen, som kommer igen til næste år, hvor der laves en opfølgning på dette arrangement. I skrivende stund ser jeg frem til at deltage i mit første Sjældne Diagnose seminar og repræsentantskabsmøde, hvor jeg glæder mig til at høre om andre foreninger. Jeg håber at få nogle spændende input vi kan bruge i vores forening. Jeg har også haft den skønne fornøjelse at tale med nogle nye medlemmer. Jeg synes, det er så skønt med nye medlemmer. Det er skønt at flere mennesker finder ud af at vores forening eksisterer og har interesse i at være medlem. Jeg håber at I alle for en rigtig god jul og kommer rigtig godt ind i det nye år. Jeg ser frem til vi skal tage hul på det nye år med en masse gode begivenheder. I ønskes alle sammen en glædelig JUL og et fantastisk NYTÅR Karina Sofie Pedersen DVÆRGEFORENINGEN // KORT OG GODT // Nr. 4 // December 2008 // 2\n3 INDHOLD REDAKTØREN EFTERÅRSSEMINAR 2008 (FORSIDE) 02 KOLOFON // FORMAND 03 INDHOLD // REDAKTØREN 04 MISFOSTRENE I CENTRUM 06 NY FORBEDRET HANDICAPORDNING 07 MS LANDSFORENINGEN FOR MARFAN SYNDROM 08 OLES FORÆLDRE ER GLADE FOR AT DE IKKE HAVDE ET VALG 12 KØREKORT/ BIL 14 SUMH SÆTTER FORKUS PÅ DINE SUPERKRÆFTER 16 DVÆRGE. // RARELINK 17 HANDICAP OG LIGEBEHANDLING I PRAKSIS 18 OPSLAGSTAVLE // KALENDER 20 BESTYRELSEN NÆSTE DEADLINE MANDAG D. 2 MARTS 2009 Hej alle sammen, så nærmer julen sig og dette er vores sidste blad i år. Jeg vil gerne takke jer for artikler, links billeder m.m. i har sendt til Sara og mig, det sætter vi meget pris på og ser frem til at modtage en masse næste år. I anledningen af at foreningen har 20 års jubilæum næste år, vil vi gerne opfordre jer til, at skrive artikler og sende gamle billeder til os vi kan bruge i bladet. Vi kan desværre ikke love, at bruge alle billederne afhængigt af hvor mange vi får, men vi vil prøve at bruge en masse der fortæller foreningens historie. I ønskes en glædelig jul og et godt nytår. Kærlig hilsen Heidi Larsen EFTERÅRSSEMINAR 2008 // December 2008 // Nr. 4 // KORT OG GODT // DVÆRGEFORENINGEN 3\n4 MISFOSTRENE I CENTRUM AF: KARIN DAHL HANSEN Artiklen har været bragt i Kristeligt Dagblad 03. oktober 2008 Misdannede og handicappede børn blev engang kaldt for skiftninger, og når de blev født, blev de sat ud til de underjordiske. I dag er fosterdiagnostikken så avanceret, at den truer deres fødsel. Ny bog og udstilling sætter fokus på fænomenet. I antikken anbefalede man gravide at se på smukke skulpturer for på den måde at få kønne og velskabte børn. Det positive ved moderens indbildningskraft blev dog i højere og højere grad fortrængt, og i og tallet mente man, at misdannede børn måske var Guds straf eller et tegn på, at moderen var blevet forskrækket i svangerskabet. Måske havde hun set en tigger med kun en hånd og var blevet så chokeret, at fosteret havde taget skade og derfor også kun havde en hånd. Det var også almindeligt at tro, at de handicappede var børn af de underjordiske. Når moderen var uopmærksom, kom de underjordiske og tog hendes barn og lagde deres egen grimme unge i vuggen. Deraf betegnelsen skiftning. Det er nogle af de mange myter og beretninger, der fortælles i bogen Det uperfekte barn, der netop er udkommet samtidig med, at udstillingen med samme navn har haft premiere på Steno Museet i Århus. I dag kan vi trække på smilebåndet ad datidens overtro, som rummede forklaringer på det uforklarlige, men også i dag er der mange ting, gravide skal huske at gøre og ikke gøre. Alkohol og cigaretter er bandlyste. Desuden skal man holde sig fra parfumer og velduftende cremer, men gerne tage en folinsyrepille hver dag. I dag tillægger vi biologien stor betydning, mens man før i tiden havde en psykosocial tilgang til tingene, siger læge Morten Skydsgaard, der er museumsinspektør på Steno Museet og redaktør på bogen. Han gik for et halvt år siden i gang med at planlægge såvel bog som udstilling, efter at den tyske kunstner Heidi Guthmann Birck havde henvendt sig. Hun har lavet 16 skulpturer, hvor hun har brugt ægte misfostre som forlæg. Misfostre præpareret i væske, som de fleste anatomiske samlinger har, men som det medicinhistoriske museum i Berlin som et af de eneste i verden giver offentligheden adgang til. Her kan man se det enøjede barn, fascineres af siamesiske tvillinger og gruble over havfruelignende børn. Også i Danmark har man en stor samling af konserverede fostre, men det er længe siden, at offentligheden havde adgang til at se de misdannede børn, der typisk har været dødfødte eller er døde kort efter fødslen. I Stockholm har man ligefrem valgt at begrave dem, og i Paris er det så godt som umuligt at få adgang til samlingen. Freakshowets tid er forbi, og man vil ikke vise de gruopvækkende fostre frem bare for, at folk skal kunne gyse eller forfærdes. Dertil kommer, at vi ikke ved, hvordan fostrene er havnet, hvor de er, og man har derfor også et etisk ansvar over for de fædre og mødre, der i fortiden har fået disse børn, siger Morten Skydsgaard, på hvis udstilling der dog er to fostre i formalin. Det ene er et barn med Janushoved, det vil sige en skabning med ét hoved, men to ansigter. Det andet er et barn, der ikke har ben, men derimod havfruehale. Mens Heidi Guthmann Birck arbejdede, fik kunstneren den tanke, at antikkens kykloper og havfruer ikke bare er skabt ud af fri fantasi, men er dannet ud fra oplevelser af ægte børn. Familier og pårørende har skullet skaffe sig af med misfostrene og har haft et behov for at fortælle om det, de havde set, bagefter. Den dobbelthovede blev til Janus, den énøjede blev ikke blot en kyklop, men også en kæmpe, og havet fyldtes med havmænd- og fruer, skriver hun i bogen. Om det forholder sig sådan, ved man ikke, men i hvert fald har de uperfekte børn, døde som levende, altid fascineret. I tallet kom der freakshows, hvor vanskabninger blev vist frem. Dét er ikke længere god latin, men til gengæld tilbyder tv en moderne afart, hvor vi i dokumentarudsendelser har uhindret adgang til hjemme fra sofaen at glo på dværge, børn der ældes alt for hurtigt og siamesiske tvillinger. DVÆRGEFORENINGEN // KORT OG GODT // Nr. 4 // December 2008 // 4\n5 DET VISTE HAVFRUEFOSTER ER FRA BOGEN DET UPERFEKTE BARN OG HAR VÆRET FORLÆG TIL EEN AF HEIDIS G. BIRCKS SKULPTURER. FOSTRET STÅR I KØBENHAVN PÅ MEDICINSK MUSEION, SOM HUSER EN STOR STUDIESAMLING AF MISDANNEDE FOSTRE. FOTO: AAGE BIRCK Ser vi handicappede på gaden, kigger vi væk, eller også kigger vi for meget. Grænsetilfælde af menneskekroppen er fascinerende, og samtidig er vi bange, fordi det kunne være os selv. Vi kan lære meget af den anderledes krop, og på udstillingen har vi blandt andet seks minifilm, der viser, hvilket rigt og socialt liv man kan have, selvom man ikke har en krop, der er 100 procent velfungerende, forklarer Morten Skydsgaard. Fem procent af de børn, der fødes i Danmark, er misdannede i større eller mindre grad. Men tallet er for nedadgående, for i takt med at fosterdiagnostikken bliver mere og mere finmasket, og ultralydsbillederne fås i bedre og bedre opløsning, bliver mange af de handicappede børn valgt fra før fødslen og ender som sene aborter. Teknologien har haft en dobbeltrolle for de handicappede børn. For 200 år siden var der intet at stille op for dem, og man kunne bare lægge dem ud for at dø. Det er gruopvækkende, hvor ilde stedt handicappede har været. Først i 1800-tallet kom der institutioner for handicappede, og i dag har teknologiske hjælpemidler og den moderne velfærdsstat, med en stor grad af rummelighed, gjort, at mange handicappede kan leve et næsten normalt liv. På den anden side har vi i de sidste 40 år fået fosterdiagnostikken, der kan finde flere og flere misdannelser. Vi vil helt sikkert få færre handicappede i de kommende år, og risikoen er jo så, at det misdannede bliver en endnu større raritet. I forvejen viser undersøgelser, at størstedelen af den danske befolkning har fordomme og et billede af handicappede som sølle eksistenser. Det er det mit håb, at bogen og udstillingen kan være med til at give et andet billede af de uperfekte børn. Karin Dahl Hansen, Kristeligt Dagblad // December 2008 // Nr. 4 // KORT OG GODT // DVÆRGEFORENINGEN 5\n6 NY FORBEDRET HANDICAPORDNING AF: JOUNALIST UKENDT Artiklen har været bragt i Nutidens unge Magasinet for unge med handicap, marts 2008, nr. 1 Fremover skal europæiske passagerer med et handicap kunne rejse på samme vilkår som alle andre. Derfor har EU besluttet at implementere standardiserede handicapforhold i alle europæiske lufthavne gældende fra den 26. juli For at opfylde myndighedskravene tilrettelægger Københavns Lufthavn i samarbejde med flyselskaber og handicaporganisationer en ny og bedre handicapservice. Fra den 26. juli indfører Københavns Lufthavn en ny og forbedret serviceordning til rejsende med et handicap. Det sker efter krav fra myndighederne, efter det er blevet besluttet, at alle EU s borgere skal have lige mulighed for at rejse. En forbedret og udvidet handicapordning I Københavns Lufthavn har flyselskaberne hidtil ydet en handicapservice via deres handler og selskabernes tilbud til de rejsende har derfor været meget forskellige. Den nye handicapservice, som Københavns Lufthavn tilbyder i samarbejde med en ekstern samarbejdspartner, vil være ens for alle passagerer uanset hvilket selskab eller rejsebureau, vedkommende rejser med. Desuden vil den blive forbedret på en række områder. Vi er i gang med at udforme en handicapservice, som opfylder myndighedskravene, som samtidig er en forbedret og udvidet service til passagerer med et handicap. Som noget nyt vil Københavns Lufthavn blandt andet yde assistance hele vejen gennem lufthavnen fra ankomststedet dvs. metro, tog eller parkeringshus til den rejsende sidder i flysædet eller omvendt. Det betyder, at rejsende får hjælp til blandt andet at håndtere bagage og check-in, som for andre passagerer er en selvfølgelighed. Det vil give en tryghed for passageren at vide, at der er hjælp at hente på flyveturen, siger Henrik Peter Jørgensen, driftsdirektør i Københavns Lufthavne A/S. Udviklet i samarbejde med handicaporganisationer I tæt samarbejde med blandt andre Danske Handicaporganisationer er Københavns Lufthavn i gang med tilrettelæggelsen af den nye handicapservice for at sikre, at den nye handicapordning imødekommer de rejsendes behov. Ifølge Stig Langvad, formand for Danske Handicaporganisationer (DH) vil den nye handicapservice gøre det nemmere og mere trygt at være passager med et handicap i Københavns Lufthavn: Københavns Lufthavn har taget flot imod den nye forordning, som skal sikre en bedre assistance til personer med handicap, der skal ud at flyve. I en positiv dialog med handicaporganisationerne har lufthavnen fundet frem til løsninger, som sikrer god kontakt til lufthavnens personale, gode parkerings- og adgangsforhold og et sammenhængende tilbud om service for rejsende med et handicap, forklarer Stig Langvad. I perioden efter at den nye handicapordning er trådt i kraft, vil ordningen løbende blive evalueret og tilpasset, hvis der er behov for det. At rejse er at leve Danske Handicaporganisationer er blandt andet kommet med gode råd til placeringen af mødesteder, der vil blive etableret på centrale ankomststeder i lufthavnen som på metro, togstation, parkeringshuse og taxaafsætning. Her kan den rejsende melde sin ankomst, hvorefter der ifølge myndighedskravene maksimalt må gå en halv time til lufthavnen yder assistance, hvis assistancen er bestilt på forhånd. Hvis ikke assistancen er forudbestilt, må der maksimalt gå en time, før lufthavnen yder assistance. Der er ingen tvivl om, at det bliver bedre og mere trygt at være rejsende med handicap i Københavns Lufthavn fra sommeren Det ser vi alle frem til. At rejse er at leve også når man har et handicap, siger Stig Langvad. Københavns Lufthavn forventer, at cirka passagerer med et handicap vil gøre brug af den nye ordning årligt. Den nye handicapordning træder i kraft den 26. juli Som hidtil skal passagerer bestille denne service gennem flyselskaberne eller rejsebureauerne i forbindelse med billetbestilling DVÆRGEFORENINGEN // KORT OG GODT // Nr. 4 // December 2008 // 6\n7 MS LANDSFORENINGEN FOR MARFAN SYNDROM AF: BODIL DAVIDSEN TAMSBORGVEJ 1 2.TH HILLERØD (DK) TLF. (+45) SE INDBYDELSE TIL MEDLEMMER BLANDT SJÆLDNE DIAGNOSERS FORENINGER SEPTEMBER 2008 LANDSFORENINGEN FOR MARFAN SYNDROM INDBYDER HERVED TIL EN TEMADAG VEDR. RYGPROBLEMER LØRDAG 31 JANUAR 2009 KL KEDELRUM 2 FREDENSVEJ 12. HILLERØD Medlem af vores faglige komite, overlæge dr.med. Jens Halkjær Kristensen, Rigshospitalet vil holde oplæg omkring følgende emner: Rygproblemer hypermobilitet når kroppen ældes smertestillende medicin fysioterapi hvad kan vi selv gøre slidgigt mv. Medlemmer fra andre foreninger, hvor rygproblemer også kan være et problem på grund af sygdommen, inviteres til at deltage. Der vil blive sat fokus på de problemstillinger, som er hyppigst blandt de grupper, som er repræsenteret. Kedelrum er et af Hillerød kommunes lokaler. Der er enten adgang fra Fredensvej (hvor der er handicapparkering) eller bag biblioteket (Christiansgade) ved Slotsarkaderne. Der er en gratis grusparkering ved Åmosevej. Der er parkeringshus med afgift ved Slotsarkaderne. Der er ca min. gang fra s-stoget. TILMELDING SENEST 4 JANUAR 2009 TIL BODIL DAVIDSEN, TAMSBORGVEJ 1, 3400 HILLERØD ELLER VED TILMELDING PR. SKAL ALLE SPØRGSMÅLENE BESVARES. PRIS 50 KR. SOM INDBETALES SENEST 10 JANUAR TIL DANSKE BANK REG KONTO MED ANGIVELSE AF NAVN OG MÆRK TEMADAG. Mange hilsener Bodil Davidsen sekretariatsleder / socialrådgiver TILMELDING TIL TEMADAG 31. JANUAR HILLERØD. TILMELDING SENEST 4. JANUAR NAVNE...ANTAL DELTAGERE... ADRESSE POSTNR.. . TLF.... MEDLEM AF (NAVN PÅ PT. FORENING)... // December 2008 // Nr. 4 // KORT OG GODT // DVÆRGEFORENINGEN 7\n8 OLES FORÆLDRE ER GLADE FOR, AT DE IKKE HAVDE ET VALG AF: MALIN SCHMIDT Artiklen har været bragt i information 13. juni 2008 Screeninger af gravide får nu konsekvenser: Antallet af børn født med Downs syndrom er faldet fra 80 om året til 24 i Samtidig er de sene aborter fordoblet. Det er rigtig ærgerligt, for de ved ikke, hvor godt et liv man kan have, siger Ole Kann, der selv er født med kromosomfejlen. Dansk Handicap Forbund frygter at fosterdiagnostikken gør os mindre tolerante over for mennesker, der er anderledes Ole Kann har travlt. Han skal videre ned i klubben, til vennerne og til kæresten Pernille, inden han skal videre til svømmetræning på talentholdet. Det gør han flere gange om ugen, når han altså ikke lige arbejder i Kommunen i Hillerød, hvor han er i praktik som servicemedarbejder, er til fodbold eller spiller keyboard og trommer med sit band. Engang sagde han, at han også ville gå til karate. Hans far spurgte ham, hvornår, og Ole Kann svarede, at han jo ikke lavede noget om fredagen. For han har ikke noget imod at have gang i ting på en gang - lige som de fleste andre unge på 21. Men så er han alligevel ikke helt som alle andre. For Ole Kann er født med downs syndrom. Det er sådan nogle som Ole Kann, der i de seneste år er blevet født færre og færre af. Siden 2004 har alle gravide fået tilbudt en nakkefoldscanning, der i Danmark i 2007 har reduceret antallet af børn født med downs syndrom til 24, mens der for 10 år siden blev født omkring 80 om året. Det er rigtig øv. Selv om man er mongol kan man stadig leve et godt liv, men jeg tror simpelthen mange er bange for at barnet kommer til at leve et dårligt liv, for de ved ikke, hvor godt man kan have det. De tør ikke tage chancen. Jeg er født som mongol, så jeg ved noget om det, siger Ole Kann. Som han sidder der i lænestolen ligner han et levende bevis på det, han siger. Bag ham hænger der medaljer fra svømmestævner i Shanghai og Vejle, der er ikke langt til grin, hans øjne er spillevende bag brillestellet. Han har det godt, siger han. Han har gode venner, som han også kan snakke med, når han er ked af det. Han har en smuk og dejlig kæreste, han går til sport, som han elsker og har en dejlig familie. Alligevel har Danmark noget, der ligner en verdensrekord, når det gælder downs syndrom. Ingen andre lande har så få forekomster af børn født med kromosomfejlen. Hvis screeningen kører optimalt, kan vi komme helt ned på børn om året, siger Ann Tabor, professor på Rigshospitalet, til Kristeligt Dagblad. Ingen andre steder har man et så ensartet og finmasket program, tilføjer Ann Tabor, der i sin tid sad i den arbejdsgruppe, der udarbejdede det nationale screeningstilbud. Et tilbud, der består af en blodprøve og en efterfølgende scanning i graviditetens 12. uge, der måler nakkefolden på fosteret, som gør, at man kan beregne risikoen for, at den gravide venter et barn med downs. En screening langt de fleste gravide tager imod. Ole Kanns mor, Dorte Kann, der er praktiserende læge og derfor i sin hverdag informerer gravide kvinder om fosterdiagnostik, forstår godt, hvorfor. Hvis der var nogen, der havde fortalt mig, at jeg var gravid med et barn med downs syndrom, så havde jeg da også valgt det. Jeg har svært ved at forestille mig andet. Men med det, jeg ved i dag, er jeg glad for, at jeg ikke blev spurgt. Systematisk fravalgt Og det er netop problemet, mener Hanne Klitgaard Larsen, der er formand for etisk udvalg i Dansk Handicap Forbund. Folk ved ikke, hvad de vælger - og hvad de vælger fra. Dorte Kann og hendes mand Alex Rose var rystede, da de fandt ud af, at Ole Kann havde downs. Selvfølgelig. Det er der jo ingen, der er forberedt på, siger Alex Rose. Dorte Kann nikker: DVÆRGEFORENINGEN // KORT OG GODT // Nr. 4 // December 2008 // 8\n9 Det første jeg tænkte var, at det var synd for vores ældste datter, at hun ikke fik sig en legekammerat. Men det viste sig at være fuldstændig forkert. Ole har været en glimrende legekammerat for hende, de har det fantastisk sammen, og de sætter stor pris på hinanden. Han kræver noget ekstra, der er ikke så meget, der kører af sig selv, men han får også os andre til at tænke over livskvalitet på en anden måde. Og det er ærgerligt, at samfundet ikke har plads til det, mener Hanne Klitgaard Larsen. Det er betænkeligt, at samfundet ikke har plads til det anderledes, siger hun og understreger, at hendes ærinde ikke er, at give folk skyldfølelse over at vælge børn med downs syndrom fra. Jeg kan godt forstå, at folk gerne vil have raske børn, men det får altså også nogle konsekvenser for samfundet som helhed. Allerede nu mærker man, at der er grænser for, hvad vi kan acceptere af fejl. Vi skal alle have villa, vovse og to smukke børn, der er dygtige i skolen. Og med nye tekniske muligheder, vil de områder, hvor vi kan vælge til og fra udvides mere og mere. Jeg tror, det kommer til at betyde, at vi bliver mindre og mindre tolerante over for det anderledes. Men vi skal have mongoler, for vi skal have nogen, der er anderledes, og møder vi ikke det anderledes, kan vi ikke udvide vores grænser, siger Hanne Klitgaard Larsen. Men filosoffen Thomas Søbirk Petersen, der er ph.d. på RUC og har forsket i fosterdiagnostik og selektiv abort, mener ikke, at tolerance og antallet af mennesker med downs syndrom hænger sammen. Ser vi øget diskrimination over for handicappede, må vi skride ind, det er klart. Men vi kan også sagtens forestille os det modsatte, nemlig at vi accepterer de her teknologier og så sætter endnu stærkere ind over for diskrimination. De to ting er ikke uforenelige, siger Thomas Søbirk Petersen og indrømmer, at fosterdiagnostikken kan få konsekvenser på vores menneskesyn. Jeg kan godt forstå, at man er bekymret for, at det skal sende et signal om, at nogle mennesker er mindre værd, fordi de systematisk bliver fravalgt. Forestil dig, at folk systematisk fravalgte sådan nogle som dig. Ikke en succes Men formålet med det nationale screeningstilbud har da heller ikke været, at få antallet af børn født med downs syndrom ned, siger Peter Saugmann-Jensen, der er læge i Sundhedsstyrelsen og dengang sad med i arbejdsgruppen om tilbuddet. Også selv om det er blevet konsekvensen. I 2005 blev der født 30 børn med downs syndrom og aborteret 131. At antallet af børn født med downs syndrom er faldet til en fjerdedel er ikke nogen succes i sig selv. Sådan vil nogle opfatte det, men vi i Sundhedsvæsenet opfatter det ikke som en opgave at nedbringe antallet af børn født med downs. Hensigten med reglerne er at give kvinden selvbestemmelse. Hvis du spørger mig om, hvad kriteriet for tilbuddets succes er, så handler det om, at de kvinder, der har truffet et valg, efterfølgende føler, at de har truffet det rigtige valg, siger han. Det er derfor, Sundhedsstyrelsen bruger betegnelsen et informeret valg, når de beskriver den måde, kvinderne bliver informeret om nakkefoldsscanningen på. Det er nemlig kun et tilbud. Men sådan opfatter mange kvinder det ikke ifølge Dorte Kann, der som læge også har til opgave at informere de gravide om nakkefoldsscanningen og dens konsekvenser. Hun mener ikke, at de gravide ser det som et valg. De få, der takker nej til scanningen er de kvinder, der i forvejen har kontakt med mennesker med downs syndrom. I begyndelsen var det ikke alle gravide, der tog imod tilbuddet, men i dag takker stort set alle ja. De tager hele pakken, fordi de vil være så sikre som muligt på at få et barn, som ikke fejler noget. Men der er ikke...forsætter næste side... // December 2008 // Nr. 4 // KORT OG GODT // DVÆRGEFORENINGEN 9\n10 EFTERÅRSSEMINAR forsat fra forrig side... nogen garanti, og det må man fortælle dem. Det er et problem, at der fokuseres så meget på risiko i hele den første halvdel af graviditeten. For hvad betyder det for tilknytningen til barnet, at man ikke rigtigt tør regne med det før efter 18. til 20. uge? Og der er ingen garantier; screeningerne i sig selv overser hvert 10. barn med kromosomfejlen. Den falske tryghed er blot et af problemerne med fosterdiagnostikken, mener Hanne Klitgaard Larsen. Det giver en fornemmelse af, at man kan gardere sig mod ulykke, og at man kan få børn, der ikke er problemer med. Men det kan man ikke. Der kan ske meget i fødselsøjeblikket, barnet kan blive kørt ned når det er to, der kan være andre vanskeligheder, siger hun og peger på, at hun frygter, at fosterdiagnostikkens bagside bliver, at vi bliver mindre tolerante over for dem, der er anderledes. Man kan også nemt se for sig, at de forældre, der siger, at de tager, hvad der kommer, hurtigt kan få at vide, at det var deres egen skyld, at de fik et barn med downs. For det kunne de selv have forhindret, siger Hanne Klitgaard Larsen. Det bedst mulige Alligevel ser filosof Thomas Søbirk Petersen ikke noget problem i, at forældre prøver at give deres børn den bedste start i livet. Tværtimod. Folk sætter typisk mellem et og to børn i verden, og da er det da fuldstændig legalt, at en familie prøver at gøre, hvad den kan for at få den bedst mulige start, siger han. Det gør vi i forvejen: Vi vælger vores partner med omhu, og når kvinder er gravide, passer de på barnet. Hvorfor? Fordi de vil have det bedst mulige barn. Det er en forlængelse af den måde at handle på. Derfor mener jeg heller ikke, at det er etisk forkert, at forældre fravælger syge børn. Jeg mener, det er etisk rigtigt at gøre det. Man vil prøve at vælge det barn, der vil have det bedst muligt med de midler, der er til rådighed, siger han. Hvad ville man selv gøre, spørger han. Ville man vælge et barn med downs syndrom eller et barn uden? Især hvis du har den viden, at 15 procent af disse børn dør før de bliver tre år, mange dør inden de fylder 50, mange bliver demente og får følgesygdomme. Og selv hvis de får lige så gode liv som du og jeg, hvad ville du vælge: et barn, der har et godt liv i 50 år eller et, der har et godt liv i 100? Men ideen om, at man ikke skal sætte børn med downs i verden, fordi det er dårligt for barnet er et skråplan. Da er man på vej til at sige, at de har et liv, der ikke er værd at leve, og det er der intet, der tyder på er rigtigt. For det gør ondt på dig og mig at få et barn med downs, mener Dorte Kann. Det vil vi gerne slippe for, men det er ikke af hensyn til dem med downs. Som Ole siger, så har han et godt liv, og det tror jeg rigtig mange har. DVÆRGEFORENINGEN // KORT OG GODT // Nr. 4 // December 2008 // 10\n11 EFTERÅRSSEMINAR 2008 Men hvor går grænsen for, hvad man vil acceptere af fejl og mangler? Det er et demokratisk spørgsmål, som man må forholde sig løbende til, idet de teknologiske muligheder udvides konstant, svarer Thomas Søbirk Petersen. Men hvor grænserne skulle gå var et af de spørgsmål, Etisk Råd ikke syntes, man fik diskuteret nok dengang i 2003, da man talte om at indføre screeningerne. En af rådets bekymringer var, at antallet sene aborter efter abortgrænsen i 12. uge ville stige. Men hvilke sygdomme berettiger sene svangerskabsafbrydelser, aborter i 19. og 20. uge, hvor fosteret i visse tilfælde er levedygtigt, spurgte Etisk Råd dengang. Flere sene aborter At de sene aborter er steget markant har vist sig at holde stik. I 2007 fik de sene aborter rekord: 818 kvinder fik af regionernes abortsamråd tilladelse til at afbryde svangerskabet efter 12. uge. I Abortankenævnets årsrapport slås der desuden fast, at især de meget sene aborter i 21. og 22. uge er steget, hvor 89 kvinder fik tilladelse til abort, en stigning på 50 procent i forhold til året før. Det øgede antal aborter hænger sammen med en øget brug af fosterdiagnostik, dvs. nakkefoldsscanningerne i 12. og 13. uge, men også med misdannelsesscanningerne i uge. Vi er teknologisk set blevet dygtigere til at finde defekter, men vi har ikke udvidet, hvad vi giver lov til, lyder forklaringen fra Abortankenævnets formand, Torben Hvid. Sidste år diskuterede man, om abortgrænsen ikke skulle hæves til 18. uge. Blandt andet satte Dansk Selskab for Obstetrik og Gynækologi spørgsmålstegn ved, om tiden og teknologien ikke var løbet fra den nuværende grænse, idet scanningerne kolliderede med abortgrænsen. Forslaget blev afvist efter noget diskussion, og i Abortankenævnet, hvor gravide kvinder, der har fået afslag på abort efter 12. uge henvender sig for at anke afgørelsen, giver man stadig kun tilladelse til abort i alvorlige tilfælde. Vi er meget bevidste om hele problematikken omkring designerbabyer, så vi giver afslag, i de tilfælde, hvor vi skønner, at det ikke er tilstrækkeligt alvorligt, selv om kvinden kun er i uge 13, siger Torben Hvid. Men hvornår det er rigtigt alvorligt er ikke til at sige helt principielt. Det er et skøn, Abortankenævnet må foretage i hvert enkelt tilfælde. Vi skelner mellem, om der er diagnosticeret en defekt, eller om der kun er fare for at den er der. Og hvis der kun er fundet en risiko, skal vi vurdere graden af fare, sammenholdt med alvoren af den mulige defekt, sammenholdt med, hvor langt fremskredet graviditeten er og det relativt absolutte kriterium, der hedder levedygtighed. Der er ingen automatik i det her, siger Torben Hvid. Malin Schmidt, Dagbladet Information 11 // December 2008 // Nr. 4 // KORT OG GODT // DVÆRGEFORENINGEN\nKORT OG GODT KORT OG GODT NR. 2 // AUGUST 2009 // 16. ÅRGANG NR. 2 AUGUST 2009 16. ÅRGANG NU LANGT FLERE LINKS TIL MERE VIDEN BLIV UNGDOMSPILOT! SJÆLDNE DIAGNOSER LAVER PATIENTUDDANNELSE BLIV UNGDOMSPILOT!


Unisport WebTV: Adidas Predator afholder Battle of the Nordic\nDer var bestemt ikke holdt tilbage med effekterne da adidas havde inviteret til Battle of the Nordic i Stockholm. Turneringen dannede rammerne for endnu et fejringsgrundlag for adidas Predators 20. års jubilæum og Joltter var med på sidelinjen, da det gik ned. Se og læs om eventet her.\n2014 udgør en imponerende milepæl for adidas og sådan en milepæl skal fejres med manér. Det er adidas også klar over og derfor har de virkelig sat vind i alle sejl for at hylde deres 20 år gamle rovdyr. For ikke nok med at de i år har planlagt at lancere hele 14 nye Predator fodboldstøvler, så står de også for arrangeringen af en episk fodboldturnering, som kulminerer i London.\nFå dit eget par Predator Instinct lige her - kun 1.444,- kr.\nOg første spadestik foregik i Stockholm i Tele2 Arena, hvor 6 hold bestående af talentfulde spillere fra hele norden, stødte sammen i kampen om at blive fløjet til London. Og der er ingen tvivl om at det var en stor oplevelse for de fremmødte spillere.\nHer fik Joltter nemlig også fanget et par af spillerne og de var bestemt ikke skuffede over arrangementet, som udover fodboldturneringen også gav mulighed for et nærmere kig på nogle af de gamle Predators, teste adidas' Smart Ball og deltage i et sandt Predator univers.\nFinalen stod mellem et svensk og et dansk hold og i sidste ende trak danskerne det længste strå med en sejr på 3-1. Dermed vandt de danske talenter en tur til London, hvor de vil få muligheden for at prøve kræfterne af med talenter fra resten af Europa.\nJoltter var svært imponeret over det begivenhedsrige Predator arrangement i Stockholm, hvor hovedrollen tilfaldt adidas' Predator Instinct. Og nu vi er ved det, hvad synes du så egentlig om Predator Instinct og hvilken Predator er din all time favorit?


Dynamics 365 Business Central Sag forbedringer / extensions / udvidelser\n1. Sags Tilbud\nDenne udskrift viser de mere overordnede Sags Opgave Linier frem for de meget detaljerede Sags Planlægnings Linier. Det gør tilbudsudskriften mere overskuelig for kunden og tillader samtidig et detaljeret og kompliceret kalkuleringsgrundlag.\n2. Sags Faktura\nDenne udskrift viser fakturabeløbet specificeret på samme måde som sagstilbuddet per sags opgave linie. Udskriften er langt mere overskuelig for kunden, og nemt at sammenholde med det oprindeligt afgivne Sags Tilbud.\nBrugeren har fuld kontrol over fakturaens opstilling allerede fra kalkulen foretages og tilbudet afgives.\n3. Sags kalkule værktøj\nDisse ekstra funktioner forbedrer oplevelsen når man skal gennemregne en forkalkule på en sag. Man kan genberegne et sagstilbud med nye priser, hvis priserne på varer eller ressourcer har ændret sig siden sidst tilbudetblev afgivet. Man kan få sammenregnet de øvrige sagsopgavelinier, så en omkostning kan beregnes som en andel af summen. Man kan få indsat en linie, som vil gøre at tilbudet kan afgives i et pant rundt tal i fremmed valuta, når priserne er angivet i regnskabsvaluta.\n4. Sags Lønsomheds Indikatorer\nIndikatorerne viser den estimerede og realiserede dækningsgrad på alle niveauer fra sagsplanlægningslinie over sagsopgave til selve sagen.\nDesuden vises pipelinen ved at der i debitoroversigten vises hvor mange sager der er til den pågældende kunde fordelt på de forskellige stadier en sag kan gå igennem.\nUdskrifterne og funktionerne er specielt udviklede af\nSydfyns Robot Laboratorium.\nBusiness Central job calculation, quotation and invoicing improvements


Publikum valfarter til Bille Augusts ”Lykke-Per” – Danske Biografer\nPublikum valfarter til Bille Augusts ”Lykke-Per”\nNordisk Film og TV 2 Danmarks med spænding ventede storfilm ”Lykke-Per” af Bille August, som fik danmarkspremiere over hele landet i torsdags, har taget danskerne med storm. Hvis man på forhånd tvivlede på om et dansk biografpublikum overhovedet var interesseret i en filmatisering af Henrik Pontoppidans 120 år gamle klassiker af same navn, tog man fejl.\n”Lykke-Per” er kommet flyvende fra start i biograferne, hvor den i premiereweekenden har solgt 52.408 billetter inkl. snigpremierebilletter (47.821 billetter i weekenden). Med en varighed på godt 2 timer og 40 minutter tegner LYKKE-PER sig dermed for den bedste premiereweekend nogensinde for en dansk helaftensfilm.\n– “Det er fantastisk at se, at danskerne har taget imod ”Lykke-Per” med åbne arme. Et storslået periodedrama i helaftensformat er bestemt ikke hverdagskost i dansk film, og det giver ikke nødvendigvis sig selv, at danskerne var med på den. Men det er de i den grad. Over 50.000 solgte billetter på premiereweekenden er et virkelig flot resultat og giver virkelig anledning til optimisme for filmens videre liv i de danske biografer. Når vi så samtidig ved, at filmen falder i publikums smag, giver det en styrket tro på, at ”Lykke-Per” kan blive en stor succes.”\n”Lykke-Per” fik premiere i hele 121 danske biografer i torsdag og distribueres af Nordisk Film Distribution. Esben Smed og Katrine Greis-Rosenthal ses i hovedrollerne.


Hyr et rengøringsfirma i Glostrup for et sundere arbejdsmiljø\naf Redaktionen2 | mar 23, 2021 | Bloggen, Uncategorized | 0 Kommentarer\nHvis du prioriterer fitness og sundhed i din fritid, er det vigtigt, at du også prioriterer det i din virksomhed. Hvis kontoret eller butikken har et dårligt indeklima, sjusket rengøring eller beskidte omgivelser, kan det nemlig skade dit helbred. Læs her, hvordan et rengøringsfirma i Glostrup kan skabe et sundt arbejdsmiljø i din virksomhed!\nHvis du gerne vil drive en succesfuld virksomhed på Sjælland, er der tre vigtige ting, du har brug for:\nDygtige medarbejdere, der brænder for deres arbejde.\nDe rigtige produkter og ordentlig service til dine kunder.\nEt sundt arbejdsmiljø med høj produktivitet og velvære.\nDe to første har du sikkert allerede, men er du også opmærksom på den tredje? Hvis dine medarbejdere ikke trives, kan det nemlig skade din omsætning. Og hvis du gerne vil have sunde og produktive medarbejdere, er det vigtigt at vælge det rigtige rengøringsfirma i Glostrup!\nDerfor er rengøringen vigtig – også i din virksomhed\nDe fleste virksomheder er opmærksomme på deres medarbejderes kvalifikationer, produkternes kvalitet og den service, de yder til deres kunder. For det er som sagt vigtige aspekter af at drive en succesfuld virksomhed. Men rengøringen ligger ofte nederst i hierarkiet – og det er en fejl! Hvis du hyrer det forkerte rengøringsfirma i Glostrup, vil du nemlig hurtigt opdage, hvor vigtig rengøringen er.\nGrundig rengøring af kontoret eller butikken kan nemlig:\nØge produktiviteten blandt medarbejderne, da de ikke skal rydde op efter rengøringsfolkene.\nMindske antallet af sygedage ved at skabe sunde og rene omgivelser med et godt indeklima.\nSkabe et pænt, rent og behageligt arbejdsmiljø, der lægger op til at arbejde hårdt og effektivt.\nSende det rigtige signal til dine kunder og samarbejdspartnere om, at du har styr på sagerne.\nDet er altså en god idé at hyre et professionelt firma til at klare afstøvning, gulvvask og støvsugning. Og det behøver ikke koste kassen! I Glostrup findes der nemlig rengøringsfirmaer, som f.eks. City2Clean, der både har mange års erfaring og overkommelige priser. Der er derfor intet, der taler imod at hyre professionelle rengøringsfolk til at støve af i din virksomhed allerede i dag!\nHyr et professionelt rengøringsfirma i Glostrup\nSom du kan se, er der mange fordele ved at få de professionelle til at klare støvsugningen. Og det er ofte også bedre at hyre nogle udefra end at ansætte faste rengøringsmedarbejdere i din virksomhed.\nFordelen ved at hyre nogle ude fra er nemlig, at du kan bestemme, hvornår og hvor ofte de skal komme. Du er ikke bundet op af et forventet timetal eller mødetimer.\nSamtidig slipper du for at skulle investere i en masse udstyr og rengøringsmidler. De fleste rengøringsfirmaer i Glostrup har nemlig selv alt, hvad de skal bruge. De kommer altså både med støvsuger, gulvmoppe og sæbespåner – og du behøver ikke løfte en finger.\nVægter du også din egen og dine medarbejderes sundhed højt? Og vil du gerne skabe de bedste arbejdsrammer for at vækste dit firma? Så prioriter et godt arbejdsmiljø ved at hyre et professionelt rengøringsfirma – du vil ikke fortryde det!


- 1. maj 2012 11:21\nEn ting er sikker, Islam er farlig!,.\nMen hvordan kan en så ond “religion” få lov til at invadere vores lande, hvorfor inviterer vi ondskaben ind i landet?.\nDet svar er aldrig dukket op!. Og det er sgu da hamrende uhyggeligt!!!!.\nFor når noget så ondskabsfuldt som islam kan komme ind, så kan alt jo komme ind.\nVi må være mere på vagt, samt sætte spørgsmålstegn på tingenes tilstand. Politikere som bliver taget i løgne skal væk, sandheden må frem løgnen skal væk for et land bygget på løgn vil falde sammen, bur løgnerne ind.\n- 1. maj 2012 16:12\n“Vil det sige, at kriminelle muslimer er meget religiøse generelt?”\nNæ, hvis de var det, ville de ikke være kriminelle, idet koranen forbyder kriminalitet.\n“Hvis det holder stik, at religionen spiller en væsentlig større rolle for kriminelle muslimer end for danske ditto, hvorfor virker den så ikke som en bremseklods for de kriminelle aktiviteter?”\nJeg tror ikke at kriminelle muslimer er særlig religiøse, men hvis de KAN blive overtalt af en imam til at standse kriminaliteten udefra argumentet om at en rigtig muslim begår ikke kriminalitet, kan da jeg ikke se hvorfor det er bedre, at de forbliver kriminelle. Her vil imamens begrundelse ikke være specielt religiøs, snarere sigter det på en almen kulturel muslimsk identitet, som er uforenelig med kriminaliteten.\n“Her kan man så bytte Khomeini ud med Hitler eller Breivik.”\nJa selvfølgelig, du synes ikke at kunne forstå, at løgne generelt er kontraproduktive, hvis du kritiserer Hitler og siger at han myrdede 20 millioner jøder kan en holocaustfornægter hævde,at siden man opgiver tal der spænder fra 6 til 20 millioner ofre, gør alene denne margen på 14 millioner, at BEGGE tal intet videnskakabelig relevans har.\n- 1. maj 2012 19:13\n“Næ, hvis de var det, ville de ikke være kriminelle, idet koranen forbyder kriminalitet.”\nGælder det i alle sammenhænge? Også over for vantro?Muhammed overfaldt selv karavaner, er der forøvrigt ikke regler for, hvordan rovet deles efter røvertogt.\n- 1. maj 2012 21:42\n“Muhammed overfaldt selv karavaner, er der forøvrigt ikke regler for, hvordan rovet deles efter røvertogt.”\nFør Muhammeds tid var der ingen regler der nogensteds regulerede hvilke udlændinge man måtte overfalde eller hvorhenne,og overfald på udlændinge forekom overalt og blev ikke regnet for kriminelt, tværtimod for den største ære, jvf vikingernes senere århundredelange udbredte terror i Europa eller den danske terrortogt til Estland.I forhold til disse er Muhammeds påståede overfald på et par karavaner et bagatel.\nMen i så henseende er det bemærkelsesværdigt , at koranen faktiks eksplicit påbyder ,at man kun må føre krig i selvforsvar, samt at der indstiftes særlige regler overfor kristne og jøder, som man altså ikke bare kunne hugge ned uden videre.Faktisk var Koranens regler langt mere civiliserede end Tysklands love 1400 år senere.\n- 2. maj 2012 13:57\npeter kocis, om koranen er en moderne lov i 600 er ligegyldigt.\nKriminelle, som begår en lovovertrædelse af en vis grovhed skal senden hjem i år 2012 og fremover.\nDebatten er ude på et sidespor.\nMuslimers vold gennem tiderne kan vi tage med i vores ide om den store kriminalitet blandt ikke-vestlige indvandrer, og da demokratiet bestemmer, så er den potte ude.\nOm i har siddet skævt på poten siden et raketangreb på en jødisk bosættelse og et efterfølgende gengældelsesangreb, det er ikke så vigtigt.\nOm jeres tro er i radikal modstrid med folkeret og menneskerettigheder, det tager vi løbende til efterretning.\nOm islam er religion, det er underordnet, for islam er ikke på nogen måde hellig her, og bliver det aldrig.\nDebatten er, vi har et problem med kriminelle, og der er heldigvis en voksende stemning for, dise mennesker sendes hjem, hjem, hvor straffes er tilpas og hvor der ikke er samme kolde holdning til ofrene, at de jo er fremmede, danskerne, det går ud over.\n- 2. maj 2012 15:03\n“Om i har siddet skævt på poten siden et raketangreb på en jødisk bosættelse og et efterfølgende gengældelsesangreb, det er ikke så vigtigt.\nOm jeres tro er i radikal modstrid med folkeret og menneskerettigheder, det tager vi løbende til efterretning.”\nJeg er meget smigret over at du tiltaler med med\npronomenerne “i” og ” jer” der her må opfattes som en majestætsflertal, men jeg foretrækker at blive tiltalt med den borgerlige du.\n- 2. maj 2012 18:49\nLivet er for kort til pølsesnak, kaffebar and small talk!\nP. s Kasper Støvring er naturligvis blokeret.\nMvh. TAO (…)\n- 2. maj 2012 21:32\npeter kocis, I er meget velkomne!\n- 30. marts 2013 10:02


Vil støtte etableringen af nye virksomheder ved fortsat udvikling af iværksættermiljøet.\nVil fastholde og udbygge den brede erhvervsstruktur og samtidig arbejde med udviklingen af en ny erhvervsstruktur, hvor mindre service- og handelsvirksomheder spiller en stadig større rolle.\nVil understøtte og udbygge dialogen, det gode samarbejde og netværkdannelser　om fælles projekter, markedsføring m.v. mellem kommunen, erhvervslivet og de erhvervsrelaterede organisationer.\nDer har gennem de sidste 30 år været en generel tendens til, at industriarbejdspladser er forsvundet fra kommunen. Dels som følge af den almindelige udvikling i erhvervsstrukturen, dels fordi udviklingen i industrien søger mere motorvejsnære placeringer. Antallet af industriarbejdspladser er således halveret siden starten af 90’erne.\nTil gengæld har der været store stigninger i antallet af arbejdspladser inden for handel (både detail og engros), service, bygge/anlæg og undervisning. Det samlede antal af lokale arbejdspladser har således været nogenlunde konstant frem til finanskrisen i 2008. Herefter har der været et markant fald i antal arbejdspladser, så vi i dag er tilbage på niveauet fra 2005, hvor lukningen af Odder Sygehus tydeligt kunne aflæses i beskæftigelsesstatistikkerne.\nDer ligger derfor en udfordring i at fastholde udviklingen i erhvervslivet – herunder fortsætte de seneste års udvikling i erhvervsstrukturen. Kommunen har imidlertid fortsat en bred erhvervsstruktur med mange små og mellemstore virksomheder af forskellig karakter, heriblandt underleverandører, specialvirksomheder, liberal erhverv, offentlige servicevirksomheder og uddannelsesinstitutioner.\nDesuden har udviklingen i erhvervsstrukturen betydet, at der er kommet mange små virksomheder til som følge dels af tilflytning, dels af øget fokus på iværksætteri. Der er gode muligheder for yderligere udvikling ved fortsat at fokusere på udviklingen i de eksisterende handels- og servicevirksomheder og andre innovative virksomheder samt ikke mindst ved at hjælpe iværksættere i gang. Det vil formentlig også fortsat være muligt at tiltrække mindre service- og videnvirksomheder fra　nabokommunerne som følge af　kommunens bosætningspolitik og ved at kunne tilbyde attraktive og innovative miljøer for mindre virksomheder.\nI den forgangne planperiode er der ikke solgt erhvervsarealer eller opført nyt erhvervsbyggeri.\nI 2011 var der ifølge Danmarks Statistik 2.190 pendlere til og 5.373 pendlere fra Odder Kommune. De fleste pendler fra eller til nabokommunerne Århus, Horsens og Skanderborg.\nGenerelt er ledigheden i Odder Kommune lav. Som det fremgår af tabellen nedenfor var kommunens erhvervs- og beskæftigelsesprocenten i 2011 højere end i både Århus og Horsens Kommuner, men dog en smule lavere end i Skanderborg Kommune.\nKommune Erhvervsprocent Beskæftigelsesprocent\nOdder 76,8 74,6\nSkanderborg 78,7 77,2\nHorsen 73,5 70,7\nAarhus 69,6 67,8\nKilde: dst.dk - 2011\nI 2012 var der 7.535 arbejdspladser (kommunens nøgletal 2012) og 10.668 beskæftigede (kommunens nøgletal 2012) i Odder Kommune. Det vil sige ca. 0,7 lokale arbejdspladser pr. beskæftigede. Det er samme andel som i 2007 og færre end i 1993, hvor der var 7.983 lokale arbejdspladser og 9.845 beskæftigede med bopæl i kommunen, svarende til 0,81 lokal arbejdsplads pr. beskæftigede.\nDer udlægges ikke nye erhvervsarealer i kommunen i den kommende planperiode.\nSom udgangspunkt skal nye virksomheder placeres samlet i erhvervsområdet ved Rude Havvej i Odder by, dog skal det være muligt at udvide de eksisterende virksomheder uden for Odder by især i lokalcentrene i form af nye, mindre og lokalt forankrede virksomheder som tømrerværksteder o. lign.\nI Odder by blev der i sidste planperiode udlagt 12 ha nyt erhvervsareal nord for Rude Havvej, som fortsat er uudnyttet. Hertil kommer det 8 ha store perspektivareal nord for dette.\nI Kommuneplan 2009-2021 tilkendegav Byrådet, at ville arbejde for at ændre den del af rammeområde 1.E.1, der er afgrænset af Ballevej, Stampmøllevej og Rønhøjvej, til blandet bolig- og erhvervsområde. Målet er ikke, at en ændring skal begrænse fremtidsmulighederne for de eksisterende virksomheder i området. Byrådet har derfor indtil videre kun udlagt den sydøstligste del af området til et blandet bolig- og erhvervsområde.


Dekorer kager til jul: 15 gode ideer og madlavningstip\nHvad er jul uden en lækker kage? Vi har beriget dig i et andet indlæg med gode opskrifter på julekager. Ligesom festbordet og resten af lejligheden, skal julekagen også pyntes stemningsfuldt. Alle fantasifulde dekorationsideer er mulige med fondant, småkager, slik eller chokolade. Dekorer din kage til jul på en ekstraordinær måde og fremtryl et rigtigt blikfang. Lad dig inspirere af vores 15 gode ideer og madlavningstip.\nDekorer kager til jul: øjnene spiser også!\n“Du spiser også!” Er en af yndlingssætningerne for mange amatørkokke. Kendere sværger på, at det, der ser visuelt tiltalende ud, også smager bedre i ganen. I mellemtiden er det videnskabeligt bevist, at vores smagssans er baseret på mad og drikke. Mottoet gælder især for slik og desserter som kager, tærter, småkager, cupcakes og andre slik. En vidunderligt dekoreret kage til jul vil bringe dig i godt humør og forsøde førjulstiden. Farverig dekorationssjov i juleforberedelsen af bagerier er et yndet tidsfordriv for unge og gamle i løbet af de festlige dage.\nDekorer kager til jul med fondant\nNår du tænker på smukke kagedekorationer, kommer fondant i tvivl. Kager, tærter og bagværk kan dækkes med dekorativ fondant og fremkalder dermed små, individuelle julekunstværker. Du kan selv lave den bløde, pastaagtige sukkermasse eller købe den færdiglavet. Fondant findes i alle farver, du kan forestille dig. Derudover kan der skabes store effekter med specielle madfarver og en pensel.\nDekorer kager til jul på en minimalistisk og elegant måde i hvidt\nDer er ingen grænser for kreativitet, når man pynter med fondant. Fra monokrom og minimalistisk til flade motiver til udførlige kunstværker, der består af flere figurer. Men du skal være opmærksom på, at behandling af fondant og dækning af kager med det kræver erfaring. Der kræves meget følsomhed og øvelse for at rulle glasset perfekt ud og fordele det jævnt på kagen.\nDekorer kager til jul på en humoristisk måde\nHvis du ikke har nogen erfaring med at forarbejde fondant, behøver du ikke undvære en pæn dekoration til din kage til jul. Du kan bestille fantasifulde figurer lavet af fondant på ethvert godt konditori. Selvfølgelig skal du gøre det til tiden og have en idé om, hvad du vil. På denne måde kan hver kage pyntes til jul uden større besvær.\nKage til jul, selvfølgelig dekorere\nDe typiske julefarver er grønne, røde og hvide, og for at dekorere en kage til jul skal du henvise til dem. En mulighed er at farve dele af kagen, cremen eller belægningen ved hjælp af madfarvning, eller du kan arbejde i julepyntelementer. Nogle mennesker gør bevidst uden yderligere farvestoffer, især når de tilbereder desserter, og foretrækker at bruge naturlige dekorationer. En vidunderlig idé til en effektiv dekoration af en kage til jul er at lave den med frisk rosmarin og måske et par røde bær efter eget valg. Denne dekoration passer især godt til en simpel kage, for eksempel citronkage med citron og flødeost frosting.\nHvid kage til jul\nEn kage eller en kage til jul behøver ikke nødvendigvis at være overdådigt pyntet. På denne måde undgår du de ekstra kalorier, der er i en sukkermasse eller fløde. Selv ensfarvede og meget sparsomt dekorerede kager kan smage vidunderligt, såsom denne kokoskage på billedet. Det ligner snedækket grund, hvorpå en engel landede. Find opskriften herunder.\nHvid kokos kage opskrift\nSkræl af en appelsin\n1 tsk tatar\n200 g sødemiddel efter eget valg\n2 spsk arrowroot mel eller andet stivelsesmel\n30 g sødemiddel\n60 g tørret kokos\nForvarm ovnen til 180 ° C. Bland kokosmel, pilemel, xanthangummi og kanel i en stor skål. Tilsæt sødemidlet og sæt til side. Pisk 10 æggehvider med røremaskinen til det er skummende. Tilsæt citronsaft og citronskal og appelsin, derefter også saltet og wienstein og rør godt rundt. Tilsæt sødemidlet og pisk til det er skummende. Tilsæt først langsomt kun 1/3 af den tørre blanding til æggehviderne, og tilsæt derefter gradvist resten. Det er meget vigtigt, at massen forbliver luftig. Kom alt i en springform og bag i cirka 50 minutter. Lad derefter afkøle på hovedet i 1 time. Skær kagen i tre tallerkener. Bland ingredienserne til cremen undtagen den udtørrede kokos med en håndmixer i 3-4 minutter. Så kagefadene smøres, læg dem oven på hinanden og drys til sidst med tørret kokos.\nPynt kager til jul med kanelkager\nLækre, sprøde kanelkager med deres uimodståelige lugt er en uadskillelig del af juletiden og sikrer et godt humør for store og små. Måske har næsten ingen tænkt over, hvordan de søde julesmåkager kan bruges anderledes, for eksempel til stemningsfulde spiselige dekorationer. Det kan bruges til at dekorere kager, gateaux og juletræet. Vi præsenterer en simpel opskrift på kanelkager her.\n50 g nødder (f.eks. Hasselnødder eller valnødder)\nDekorer simpelthen kager til jul: kager uden belægning eller den såkaldte nøgne kage\nÆlt alle ingredienser til en dej, dæk med husholdningsfilm og stil på køl i mindst 30 minutter eller bedre natten over. Forvarm ovnen til 180 ° C, rul dejen tyndt ud og bag i 10 minutter. For at dekorere kan du blande pulveriseret sukker med lidt friskpresset appelsinsaft, lægge det i en sprøjtepose og bruge det til at dekorere kiksene pænt.\nDekorer kager til jul med frosting: søde juletræer lavet af spritz creme\nHvis du vil pynte en kage til jul, er det altid rart, hvis pynten også er spiselig. Hvis du aldrig har arbejdet med fondant, er det tilrådeligt ikke at opleve det for første gang i julen. Så foretrækker du at bruge en anden dekoration. Det fungerer meget lettere, hvis du tilbereder æggehvide, flødeost eller smørcreme, lægger det i en sprøjtepose og bruger det til at dekorere julekagen. Disse cremer kan også let farves.\nDekorer kager til jul med slikkepinde og slikstokke\nDu behøver ikke nødvendigvis selv at forberede den spiselige dekoration til en kage til jul. Enhver slik som slik, slikstokke, sukkerdryss, sukkerperler, spiseligt glitter og andre drysser, som skal farvekoordineres og vælges til jul, er egnede til dette.\nDekorer kager til jul med plastfigurer\nEt godt alternativ til spiselige kagedekorationer, som er særligt velegnede til det sidste minut, er dekorative plastfigurer som grantræer, rensdyr og andre, der passer til juletemaet. Derudover kan du kombinere spiselige og ikke-spiselige kagedekorationer. Det er vigtigt, at der i sidste ende er en glad stemning på julebordet.\nDekorer kager i amerikansk stil til jul\nDekorer kager til jul: kombiner forskellige dekorationer\nLav smykker til børn – 11 farverige ideer med instruktioner til smukke halskæder og armbånd\nSådan kan du få Heidi Klums drømmefigur og faste ben\nPflegefunktionen des Induktionskochfelds\nSommercocktails med Prosecco – 7 lækre opskrifter til en forfriskende fornøjelse!\nGrå og gul i stuen – et strejf af sommer!\nCasa Zafra – et hus med geometrisk kaos\nVelké hodiny v interiéru: fotografie, pohledy\nAnslå portionsstørrelser: Bestem den rigtige mængde i hånden\nVerhot olohuoneen valokuvavaihtoehtoihin\nBekræftelser inden du falder i søvn: 30 positive og beroligende tanker\nOpdag kræft tidligt med en ny blodprøve – undersøgelse giver håb om tidlig diagnose\nFremtidens madlavning – robotter tilbereder måltider alene som en professionel kok\nHalloween brudebruser – ideer til en effektiv dekoration\nFrisure afhængigt af ansigtets form – den rigtige frisure\nDesigner træskab Orion minder om stjernebilledet med samme navn\nIdeer til køkkenbelysning – inspiration til dit køkken\nPenge tilbage med cashback – sådan fungerer det trin for trin\nЕлектрически камини в интериора на фото идеи за хола\nDecor original cu fluturi: fotografii, sfaturi, materiale\nSpabadet og dets forskellige varianter


Anmeldelser Borgo La Poggiarina - bedømmelser og vurderinger\nAnmeldelser af Borgo La Poggiarina\nBorgo La Poggiarina er ikke tilgængelig i øjeblikket\nBorgo La Poggiarina er ikke en del af programmet hos In-Italia i øjeblikket. Men frygt ej, der er masser af andet godt at kigge på.\nGæstebedømmelser af Borgo La Poggiarina\nLæs personlige anmeldelser af Borgo La Poggiarina som ligger i Toscana. Bedømmelserne af agriturismoen er skrevet af gæster der har rejst med In-Italia. Samtlige anmeldelser er naturligvis ucensureret så du får en ærlig beskrivelse og bedømmelse af Borgo La Poggiarina. Foruden vurdering af selve agriturismoen kan du også læse gode tips fra vores gæster om emner som udflugter, restauranter, seværdigheder, strande, lokal transport og meget mere.\nSkøn ferie i Toscana\nVi besøgte for tredje gang stedet og havde endnu en gang en skøn ferie. La Poggiarina er et fredeligt sted smukt beliggende i de toscanske bakker.\nHuset er gammelt - men vel indrettet, pænt og rent. Vi har med vilje valgt enten huset salvia eller rosmarino, når vi har været der, for at få den store private have.\nSelve indkvarteringen på Borgo La Poggiarina\nTreværelseshus Salvia med 4 sovepladser (stueetage / 1. sal)\nDejlig varm uge i Borgo La Poggiarina\nBorgo La Poggiarina er et perfekt sted, hvis man ønsker en uge med ren afslapning. Beliggenheden kræver adgang til egen bil, hvis man ønsker at se sig omkring i området.\nBoligen var udstyret til fire personer og levede fint op til forventningerne. Dog er det klart et savn, at boligen ikke er udstyret med aircondition, når temperaturerne når over 30 grader. Selvom ekstra ventilator kan lejes i receptionen, så er det stadig MEGET varmt om natten.\nUdmærkede muligheder for både morgenmad og middag på stedets egen restaurant eller køb af nybagt brød til morgenmaden, hvis man ønsker det i stedet.\nPersonalet i receptionen er meget venlige og hjælpsomme.\nDer er mange vingårde langs vejen op til Borgo La Poggiarina og et besøg kan anbefales.\nHvis man er til cykling, så kan det klart anbefales at medbringe cykel. Vejene omkring ferieboligen er fine, smalle, snoede og med skrappe stigninger på 8-16 %.\nEr man til heste og ridning kan det anbefales, at man besøger La Forra 10 min. kørsel fra Poggiarina, hvor det er muligt at komme på guidet trekking ture på hesteryg i udfordrende terræn.\nTreværelseslejlighed Pino med 4 sovepladser (1. sal)\nI en ferieuge med temperaturer over 30 grader manglede aircondition. Køleskabet var underdimensioneret og kunne ikke håndtere varmen.\nNavn Leif, Taastrup\nBedømmelse af Borgo La Poggiarina\nNavn Mai-Britt, Kr. Hyllinge\nFireværelseslejlighed Olivo med 6 sovepladser (stueetage)\nPerfekt midt imellem Toscanas bakker\nVi havde booket Ginestra et lille 2 etagers hus til 2 pers. En perfekt feriebolig med ikke mindre end 2 overdækkede terrasser med en dejlig udsigt over landskabet. Soveværelset og bad på 1. sal var fint, men trappen der op er stejl og ikke egnet til gangbesværede. Alt i alt var det hele til UG (da den karakter fandtes).\nToværelseshus Ginestra med 2 sovepladser (stueetage / 1. sal)\nBrugte eget mobilnet\nEt rigtig dejligt - og meget kuperet - område med en fantastisk udsigt fra lejlighederne. Vores lejlighed var lidt trang med meget begrænsede køkkenfacililteter og -udstyr, så madlavning kunne være lidt af en udfordring. Maden på restauranten på Fontebussi lå i fin gåafstand og var ok - savnede måske lidt mere lokalt islæt, da den lige så vel kunne have ligget i den nærmere større by. Dejligt grillområde. Poolen var rigtig dejlig og også med en helt fantastisk udsigt.\nGlimrende cykelterræn! Der findes mange fine ruter i området. Man kan få en kopi af et kort over området i receptionen. Prøv evt. en tur til Gaiole, Radda eller... Og der stigningsprocenter for enhver smag så sørg evt. for en passende gearing.\nTreværelseslejlighed Ginepro med 4/5 sovepladser (1. sal med hems)\nLidt trangt for en familie med 3 børn. Fin plads til at sove men meget begrænset opholds- og spiseplads\nToværelseslejlighed Tiglio med 4/6 sovepladser (1. sal med hems)\nNavn Marlene, Skjern\nBorgo La Poggiarina er fuldstændig fremragende. Skøn udsigt og en stilhed, hvor der er tid til fordybelse. Absolut anbefalelsesværdi.\nToværelseshus Rosmarino med 2/4 sovepladser (stueetage / 1. sal)\nToværelseslejlighed Basilico med 3+2 sovepladser (stueetage)\nRikke og familie fra Gentofte boede på Borgo La Poggiarina i Montegonzi fra d. 14. til d. 28. juli 2012.\nBorgo di Fontebussi var alt hvad vi forventede. . . og mere til! Skønt børnevenligt område med masser af muligheder. Børnene elskede børnepoolen med springvand, mens forældrene kunne nyde udsigten over olivenlunde og bjerge. Borgoen ligger højt placeret i en bjergområde med nogle spændende gamle middelalderbyer som fx Siena, San Gimignano og Firenze inden for rækkevidde. Afgjort et sted vi gerne vil besøge igen.\nNavn Rikke, Gentofte