🍼 Beprøvede strategier til at hjælpe din tween med at administrere social afvisning | børn\nVigtigste › børn › Beprøvede strategier til at hjælpe din tween med at administrere social afvisning\nDet kan være stressende at se dit barn håndtere afvisning. Mens du ønsker at være der for at beskytte dem, i denne tidsalder, er det vigtigt, at du giver dem værktøjerne til at håndtere social afvisning alene. Her er tip, du kan tage for at hjælpe dit barn med at håndtere afvisning alene.\n1. Opmuntr dit barn til at reflektere over afvisningen\nSocial afvisning kan føles meget smertefuld over for tweens, sandsynligvis fordi den angriber nogle psykologiske kernebehov på dette udviklingsstadium. Den oprindelige smerten ved afvisning overgår dog ofte, når først barnet reflekterer over situationen, kan det være lettere for dem at administrere det. Hjælp dit barn med at håndtere afvisning ved at tilskynde til denne selvreflektion. Først skal du bede dit barn om at overveje, hvem der har forkastet: var det en ægte, langvarig ven eller simpelthen en katten bekendtskab? For det andet, opmuntre din tween til at overveje, hvorfor afvisningen skete: gjorde dit barn legitimt noget forkert, eller er hans kammerater forsætligt eller ondsindet at synge dit barn ud. De næste trin afhænger af de specifikke svar på disse spørgsmål. Uanset disse svar, kan den blotte refleksionshandling imidlertid hjælpe med at bevæge barnet ud over den oprindelige smerte ved udstråling ind i et sundere mentalt rum.\n2. Lær forskellen mellem konstruktiv kritik og verbalt misbrug\nPå grund af det unikke behov for, at tweens skal accepteres socialt, kan de danne en følsomhed over for afvisning, der kan være berettiget. Det er vigtigt at lære dit barn, hvordan konstruktiv kritik ser ud mod verbalt misbrug. Forklar vigtigheden af at læse hensigt at skade eller forsæt med at hjælpe med din tween. Lær dem at stille spørgsmål som, hvorfor sagde du det, hvad mener du med det, hvordan prøver du at hjælpe mig osv. Ved at lære dem at stille afklarende spørgsmål kan de være mere forståelige, når konstruktiv kritik præsenteres for dem . Ligesom det samme, lær dem, hvordan verbalt misbrug ser ud, som hån, offentlig skam og endda lydløs behandling. Ved at vise dit barn, hvordan man påpeger verbal mobning, kan de vælge deres venner og kollegaer bedre, og også lære at give konstruktiv kritik.\n3. Styrke dit barns sociale færdigheder\nSocial afvisning kan forekomme af katte, overfladiske grunde eller af grunde, der ikke er relateret til dit særlige barn. Andre gange kan dit barns dårlige sociale færdigheder dog være skylden. Hvis dette er tilfældet, kan du fokusere på at lære dit barn bedre at læse sociale ting - f.eks. Når en person prøver at afslutte en samtale eller når nogen er for travlt til at tale. Du opfordrer måske også dit barn til at undgå at udveksle personlige oplysninger og blive en bedre reflekterende lytter. Du kan lære disse opførsler ved at modellere dem selv. Du kan også påpege tilfælde, hvor dit barn handler mindre end socialt ønskeligt, samtidig med at han roser ham for de gange, han opfører sig godt. De fleste børn, der har oplevet ostracisme, vil være ganske åbne for disse lektioner. Faktisk viser undersøgelser, at børn har en tendens til at blive naturligt hypervågne om sociale signaler efter at have været afvist.\n4. Begræns dit barns udsættelse for smertefulde signaler\nMens fysiske sår heles ret hurtigt, kan den psykologiske smerte ved social afvisning være langvarig. Dette sker, fordi psykologiske smerter kan føles friske, hver gang afvisningen genopleves mentalt ifølge psykologiske undersøgelser. Stik, der vedrører afvisning, kan tilskynde til sådan mental genoplevelse. Som et resultat bør de undgås, når det er muligt. For eksempel, hvis du kender de kammerater, der udryddede dit barn, var store fans af en bestemt musikgruppe, kan du undgå at diskutere den gruppe eller spille deres musik, når dit barn var i bilen. Du kan også være forsigtig med ikke at stille spørgsmål om venner, der var indbyrdes imod både dit barn og den kammerat, der gjorde det afvisende. Naturligvis kan du ikke beskytte dit barn mod alle signaler; hvis han blev afvist i skolen, bliver han næsten helt sikkert nødt til at udholde gå gennem de samme døre hver dag. Når det er sagt, hver dag, der går, og han ikke bliver yderligere udskudt, desto mindre vil kraften i afvisnings-tegnene være.\n5. Overvej rådgivning eller andre former for support\nTag dig tid til at overveje, om dit barn viser eller har vist tegn på depression eller anden socialt forstyrret opførsel. Hvis du er usikker, skal du konsultere en mental sundhedsprofessionel og planlægge en rådgivningssession, hvis der er grund til bekymring. Hvis det er nødvendigt, kan en professionel hjælpe din tween med at ændre den måde, hun behandler social afvisning på. Som et resultat kan dit barn have mindre sandsynlighed for at genopleve smerten ved udstråling gentagne gange. Find også måder at støtte dit barns positive sociale udvikling ved at støtte deres ambitioner om at gøre visse ting socialt, som at deltage i begivenheder med venner, tage en ny danseklasse eller lære at spille musik. Den vigtigste ting at huske er at være til stede og tilgængelig for dit barn i denne følsomme tid i deres udvikling. Hvis du kan holde dem i tale, har du vundet halvdelen af slaget.\nSådan hjælper du dit barn med at afvise\nDe fleste forældre ved, at afvisning er en uundgåelig del af at vokse op - men prøv at fortælle det til din søn eller datter. Janet Chan, chefredaktør for magasinet Parenting, og Rachel Simmons, forfatter af «Odd Girl Speaks Out: Girls Writ About Bullies, Cliques, » blev inviteret til showet i dag for at diskutere, hvordan forældre kan hjælpe med at forberede deres børn til afvisning fra deres kammerater som en del af vores specielle serie, "Raising Kids Today."\nAfvisning er en del af livet, men det er vigtigt for forældre at hjælpe deres børn med at lære at håndtere tilbageslag - uanset om de er udskåret fra et sportshold eller udeladt af en klique. Den vigtigste ting for en forælder at huske er at holde dig kølig - i det mindste foran dit barn. Når dit barn er snubbet, kan det også give dig gamle følelser af afvisning. Hvis du reagerer fra dine egne sårede følelser, er det svært at være hjælpsom. Og hvis dit barn henter dem, kan det få ham til at føle sig dårligere over det hele. Du er nødt til at skifte gear og være støttende i stedet for at udlufte din egen skuffelse.\nNår børn står over for afvisning fra deres kammerater\nDu kan fortælle dit barn, at livet ikke er en popularitetskonkurrence. Men for ham kan det bestemt føles sådan. Fra børnehaven bliver børn mere selektive til at vælge deres venner. Det er godt, men det betyder også, at de undertiden får ondt.\nAlle børn på et eller andet tidspunkt føler sig afvist af deres kammerater. Årsagerne er ofte lige så lunefulde som et skift i vejret. Et barns udseende (hendes hygiejne, vægt, race, et handicap), hendes måde (såsom en stamme eller atypisk kønsopførsel), hendes økonomiske eller etniske baggrund, dårlige sociale færdigheder eller personlighed (at være aggressiv, tilbagetrækning, ængstelig, overdrevent følsom, eller hurtig til at fornærme sig) kan alle være faktorer.\nHvis du tror, at dit barn muligvis står over for at afvise fra sine venner:\nDøm ikke for hurtigt\nHvis din 4-årige er blevet skubbet væk fra diaset af en af hans legekammerater, skal du ikke skynde dig automatisk. Små børn bliver let distraherede og er meget mere tilbøjelige til at slå af gyngerne, end de skal fornærme deres venners handlinger. Dit barn vil spejle din reaktion - så hvis du bliver oprørt, er chancerne også for, at han gør det.\nBrug din egen oplevelse som et eksempel\nDet kan hjælpe dig med at trække en ydmygende historie ud fra din egen fortid (at blive stående op til promen kan endelig komme godt med!) - men kun hvis du kan give et godt eksempel ved at forklare, hvordan du kom over det.\nPrøv at fokusere på at hjælpe dit barn med at finde sin egen måde at klare sig på\n«Sig, 'Jeg ved, at du er ked af det, fordi dine venner ikke kom over. Hvad skal du gøre for at få dig selv til at føle dig bedre? ' Dette giver dit barn mulighed for at se sig selv som en, der kan overleve en vanskelig social situation. Du kan blive overrasket over at finde ud af, at han har flere indre ressourcer, end du tror.\nBehandl andre, som du gerne vil blive behandlet\nHusk børnene på, at der har været tidspunkter, hvor borde er blevet vendt, og de har været afviseren, så de kan begynde at forstå betydningen af empati i at skabe - og bevare - venskaber.\nEfterhånden som børn rammer før-teen-årene, kan de begynde at støde på kliques. Cliques og popularitet påvirker piger langt stærkere end drenge, da drenge samles mere af aktiviteter, mens piger begynder at udforske forhold og følelsesmæssig intimitet. Piger har en tendens til at være mere lukkede og kan gøre det meget vanskeligt at deltage i deres gruppe, hvis du ikke betragtes som en, der synes godt om meget. Drenge, på den anden side, rejser i større, løsere grupper, som også leverer en pulje af klar spillere til deres spil.\nNår børnene kommer i gymnasiet, opdager de muligvis et mere afslappet, mangfoldigt socialt system. Indtil da kan du forvente dem at navigere i nogle forræderiske farvande, mens du husker, at det ikke nødvendigvis er en dårlig ting at opleve lidt afvisning og lære at klare det. Det sker med os alle.\nSelvom du måske tror, at din før-teenager vil have dig til at være usynlig det meste af tiden, er det vigtigere end nogensinde at vise din støtte, når de står over for en form for afvisning fra deres kammerater. De vil have dig til at være der for dem - hvad enten det betyder en en-til-en-samtale om, hvad der generer dem, eller en film og pizza-aften derhjemme, når de ikke blev inviteret til den store fest.\nUd over klasseværelset kan dit barn muligvis opdage ny selvtillid og mere ligesindede kammerater i en atletisk liga, et kunstprogram eller en kirkegruppe. Det er vigtigt at skabe muligheder for dit barn at få venner med en bred vifte af mennesker. Med et stort supportnetværk at trække på har et barn lettere ved at sætte en midlertidig afvisning i perspektiv, mens den søger selskab eller sympati for andre.\nAt blive afvist fra et hold, klub eller skole\nUanset om de kommer til kort i en prøve for et sportshold eller ikke foretager det sidste udsnit af auditions til skolespil, kan børn føle smerte af nederlag med overraskende intensitet. Børn vil aldrig lide at tabe, men som forælder er det dit job at sikre, at de er villige til at tage chancen og lege igen.\nOmkring 11 år deltager børn i perioden med udvalgte eller elitehold, som rejsepladser, og efter ungdomsskolen kræver næsten alle sportshold og mange aktiviteter prøvninger. Forbered dit barn på muligheden for ikke at stille holdet, før prøvetagningen starter. Forældre bør formidle til deres sønner og døtre om at forberede sig på at stille holdet, arbejde hårdt for at gøre det og vigtigst af alt, at de skal være gode over sig selv, uanset resultatet.\nHvis dit barn virkelig nyder sporten og bliver afvist fra et hold, skal du gøre alt for at holde dem interesserede og involverede. Når et barn ikke får klippet, bliver han ofte modet og dropper sporten. Se efter alternative ligaer, eller tilmeld dem til sportslejre for at forbedre deres færdigheder.\nBrug eksempler. Michael Jordan blev udskåret som en anden klasse fra sit gymnasieteam, men gav ikke op - han øvede endnu mere, prøvede igen det næste år og fortsatte med at blive en af de største atleter gennem tidene. Selv Albert Einstein mislykkedes sin første eksamen i college!\nDet er vanskeligt nok for et barn, der ikke har stillet et hold eller er blevet accepteret i den skole, de vælger, men dobbelt så hårdt, når hans venner bliver plukket. Der kan være en midlertidig pause i venskabet, eller det kan ende i en permanent pause. Forældre bør gøre hvad de kan for at tilskynde til at styrke andre venskaber i løbet af denne tid.\nSådan håndteres social afvisning\nEn hindring, der forhindrer mange mennesker i at forbedre deres sociale færdigheder og gå efter det liv, de ønsker, er, at de frygter afvisning. De frygter at blive ydmyget, når de bliver afvist. De frygter at få beskeden om, at de ikke er gode nok. De frygter at skulle føle sig dårligere over sig selv.\nDet er noget, som alle kæmper med. Hvis du forbliver overdrevent bange for afvisning, vil dit liv stagnere. For mange af de ting, du skal gøre for at forbedre dit sociale liv, har et element af risiko for dem. At starte samtaler med mennesker, udtrykke dine meninger og invitere folk til at hænge ud er kun nogle få.\nDette vil ikke være en urealistisk artikel, der prøver at fortælle dig, at afvisning ikke er nogen big deal, og at du kan lære at helt komme over at blive generet af det. Selvfølgelig gør det ondt at blive afvist. Vi bliver alle nervøse, når vi skal lægge os selv derude. Ingen er helt i stand til ikke at pleje. Nogle mennesker er imidlertid bedre til at håndtere afvisning end andre. De kan hoppe tilbage fra det hurtigere, er i stand til at indramme det mere konstruktivt og ikke lade det påvirke deres selvbillede så meget.\nDenne artikel vil dække tre underemner:\nHvordan du naturligvis bliver mere i stand til at håndtere afvisning, når du har mere social succes\nHåndterer din frygt for afvisning\nMåder at komme sig efter en afvisning, når en gang sker til dig\nJeg vil tale om at håndtere specifikke tilfælde, hvor du lægger dig selv derude for at spørge noget om nogen, og de afviser dig. Denne anden artikel handler om at klare en mere generel negativ opfattelse af dig, som du ved, der er derude:\nTræk hos mennesker, der ikke er gode til at håndtere afvisning\nMennesker, der har svært ved at have social afvisning, har en tendens til at have meget af følgende for dem:\nDe har ikke haft meget objektiv social succes endnu.\nDe har besluttet, at deres selvværd hænger sammen med at blive mere socialt succesrige. Hver afvisning afklarer dem til kernen og får dem til at føle sig fejlagtige og uværdige.\nDe føler, at de allerede er blevet afvist mange gange i fortiden, og mener, at de ikke kan tage meget mere.\nDe føler, at al afvisning er forfærdelig, og at de ideelt set aldrig skulle afvises af nogen. De føler, at de er nødt til at få alle de møder til at lide og acceptere dem.\nDe har lyst til at blive afvist, vil være virkelig pinligt og smertefuldt på det tidspunkt, det sker.\nDe tror, at deres afvisning vil hjemsøge dem for evigt og hindre deres fremtidige indsats. De tror, de vil blive ydmyget i øjeblikket, alle vil vide, hvad der skete, og at de aldrig vil kunne leve det ned.\nDe har en mangel mentalitet. De mener, at sociale muligheder er sjældne, og at hvis de blæser en chance, har de virkelig sat sig tilbage.\nDe mener, at en eller en håndfuld afvisning er et tegn på, at deres situation er håbløs, og at de burde give op.\nDe kan blive vrede og bitre, jo mere de bliver afvist, og overgeneraliserer og udvikler en negativ holdning til hele kategorien af mennesker, som de ser som at have undgået dem («En håndfuld bestemte kunstnere vil ikke hænge ud med mig» vs . «Alle kunstnere vil ikke være sammen med mig.») De kan muligvis udvikle en holdning til: «Nå, jeg vil ikke rigtig gerne være venner med dem som en forsvarsmekanisme.\nDerudover kan nogle mennesker være fastnet for at være mere følsomme over for afvisning.\nNår du har mere social succes og får erfaring med afvisning, vil din holdning til det have en tendens til at ændre sig\nMennesker, der har en lettere tid med afvisning, passer til beskrivelsen herunder. Deres modstand mod afvisning kommer fra dem, der faktisk har haft en vis succes i den virkelige verden:\nDe er ikke helt immun overfor afstikkelse af afstødning. De kan stadig tøve med at se det ind, og de kan stadig føle sig ned, hvis nogen ikke er interesseret i dem. Deres selvtillid og komfort med at vende afvisning vil stadig have op- og nedture. Imidlertid har de samlet set flere interne ressourcer til at håndtere det.\nDe er ikke nødvendigvis verdens mest populære mennesker, men de har haft succes i den sociale verden. De har venner. De ved, at de i det mindste er godt lide af i det mindste nogle mennesker. De har modtaget direkte bevis for, at de ikke er uopretteligt mangelfulde. De 'ved', at de er værdige og føler, at de ikke længere har noget at bevise. Hvis nogen afviser dem, har de haft livserfaring, hvor de virkelig kan tænke, «Uanset hvad. Jeg har allerede haft venner, der er langt bedre end denne person. Jeg vil ikke miste søvn over dem, der ikke ønsker at hænge ud. »\nDe er blevet afvist og begået fejl før mange gange og har set førstehånds, at de kan overleve det, og at det ikke i sidste ende kommer i vejen for, at de har det sociale liv, de ønsker. Tidligere erfaringer har fortalt dem, at hvis de holder ved det, vil de nå deres mål i sidste ende.\nDe har en overflodmentalitet. Hvis en gruppe eller person afviser dem, kan de virkelig sige, at de har andre udsigter eller eksisterende venner til at falde tilbage på.\nKonstruktive holdninger til afvisning\nMennesker, der håndterer afvisning bedre, udvikler også mere sunde holdninger til det. Disse har også en tendens til at opstå som en bivirkning af deres positive oplevelser. De typiske produktive holdninger er:\nDe ved, når nogen ikke ønsker at tale med dem eller hænge ud, det ofte ikke er en ægte afvisning. Personen var bare optaget eller havde andre planer og har intet imod dem som individ.\nNår de bliver afvist på rigtig, ved de, at det ikke altid er en reflektion over dem, og det kan skyldes, at den anden person havde en dårlig dag.\nDe ved, at de ikke kan være en god match for alle, de møder.\nDe ved, at afvisning kun er en del af processen med at prøve at gøre ting som at opbygge et socialt liv. De er klar over at få venner er delvist et talespil. De tænker langsigtet og fokuserer på, hvad deres slutmål er, snarere end at bekymre sig om, hvordan en hvilken som helst interaktion spiller ud.\nDe er klar over, at alle til tider bliver afvist, endda selvforsikrede, flot mennesker, der ser ud til at have det let.\nDe er klar over, at det at forsøge at undgå al afvisning ville betyde, at man omfavner et sikkert, kedeligt, menneskeligt behageligt liv.\nDe ser afvisning som en måde at afskærme mennesker, der alligevel ikke ville have været et godt match for dem. De ser næsten at blive afvist af nogen som en fordel, da de har fået en klar besked om, at de burde lægge deres energi i at forfølge andre udsigter.\nDe er klar over, at nogle afvisninger er en god ting, ligesom hvis en bigot afviser dem for at være ikke-fordomme.\nDe er klar over, at ingen andre bekymrer sig så meget, hvis de bliver afvist. De kan endda beundre dem for at have tarmen til at risikere at gå efter, hvad de vil.\nDe ser hvert 'nej' som et skridt fremad mod, at de får et 'ja'.\nDe ser afvisning som en mulighed for at få feedback og lære af deres fejl.\nKom forbi Catch-22\nJeg er fuldstændig klar over Catch-22 iboende i det, jeg har beskrevet ovenfor; At komme til et punkt, hvor frygt for afvisning ikke er til hinder for, at du har social succes. du skal allerede have haft en vis social succes. Ja, virkelig handlingsfulde rådgivning der. Her er mine tanker om, hvordan du kan bygge bro over kløften:\nFå den første lille smag af succes, og lad tingene snebold derfra\nDen gode ting ved at have den mentalitet, hvor du er god til at blive afvist, er, at når den først griber fat, har den en tendens til at bygge videre på sig selv. Det føles subjektivt bedre at tænke på den måde, og det fremmer dig mod endnu større succes, hvilket styrker din nye holdning yderligere. Undlad at basere din selvtillid på, om du kan blive den mest populære, karismatiske person i verden natten over. Hvis du kan opfylde et lille, opnåeligt socialt mål, vil det opbygge din selvtillid og give dig fart for at opnå større gevinster. Dette er en gradvis proces. Det er ikke som om du får en ven og pludselig bliver frygtløs. Men som sagt, når bolden først begynder at rulle, har den en tendens til at fortsætte.\nDet er det sværeste at få den første succes og håndtere den første batch af afslag\nLigesom med at arbejde med andre sociale spørgsmål er det vanskeligste parti ofte lige i begyndelsen, når du prøver at få de første positive resultater. De første par gange, hvor du med vilje stikker nakken ud og bliver afvist, er de hårdeste. Disse første par venner er måske de sværeste at få. Når du er over pukkelen, kan resten af vejen være meget glattere.\nPrøv at indtaste de sunde holdninger til afvisning\nOvenfor listede jeg mange af de mere produktive, sunde synspunkter på afvisning. For det meste begynder du at udvikle dem, når du bliver mere succesrig. Men nogle gange er det bare at læse om en alternativ holdning, der kan hjælpe med at tilføre den dig. Hvis det sker for dig, god. Forsøg dog ikke at tvinge dig selv til at have en anden mentalitet for meget. Som jeg sagde, kommer størstedelen af din holdningsændring, når du får nye oplevelser.\nStår over for din frygt for afvisning\nLigesom med andre typer frygt, er den bedste måde at komme forbi en frygt for afvisning at møde det og lære fra første hånd at du kan håndtere det. Denne artikel og denne artikel går mere detaljeret ind. Sæt dig selv i situationer, hvor der er risiko for afvisning, startende med dem, der føles lettere og mere håndterbare, og arbejde dig op. Ingen dræber nogensinde fuldt ud deres ubehag med at blive afvist, men de kan blive meget bedre til at møde det.\nNår du konfronterer din frygt for afvisning, betyder det per definition, at du bliver mere afvist. Længere nede taler jeg om nogle tilgange til at føle sig bedre, efter at det sker. Du skal bruge disse strategier. Du er nødt til at vænne dig til at være i situationer, hvor du risikerer afvisning, men du må også være i stand til at have et sundt, i sidste ende gavnligt svar på det, når det sker. Hvis du ikke gør det, og du stadig tager en negativ besked fra at blive afvist, kan alle de ekstra afslag bare få dig til at føle dig værre med dig selv.\nDin holdning til at blive afvist kan ændre sig, når du med vilje begynder at arbejde på det\nNogle mennesker har måske læst ovenstående punkt og tænkt, «Jeg er allerede blevet afvist et ton gange. Jeg er ikke blevet vant til det. Hvis noget, så hader jeg det mere nu. »Hvad jeg har fundet, er, at der kan være en stor forskel mellem, når du har oplysninger om, hvordan du håndterer en forhindring, og du bevidst og systematisk arbejder på det, sammenlignet med før, når du havde ingen anelse og humlede så godt du kunne.\nTidligere har måske nogen lige prøvet at få venner uden nogen reel plan bag det, og da de blev afvist blev de helt kastet efter en løkke. Efter at have læst mere om sociale færdigheder og hvordan de kan møde deres frygt for afvisning, kunne de komme ind med en helt anden tilgang. De ville vide, «Okay, her er hvad jeg har brug for at prøve. Det er muligt, at jeg kan blive afvist. Det er okay. Hvis det sker, skal jeg gøre x, y, z. Hvis ikke gør jeg q, r, s. »Hele øvelsen føles mere som et løsrevet projekt, og resultatet føles ikke så meget som en afspejling af deres værdighed som en person.\nForvent afvisning og forbered dig på det i forvejen\nNogle mennesker finder ud af, at de har mindre frygt for afvisning, hvis de anerkender, at det er en mulighed for at gå i en situation, og de har en plan på plads til at tackle den. Det er lettere at spørge nogen, om de vil hænge ud, hvis du allerede delvist har fred med det faktum, at de måske siger nej. Nogle læsere tænker muligvis, «Nej, det er hele mit problem at forvente afvisning i forkant. Og at foregribe det får mig til at føle mig værre, ikke mere i kontrol. »Dette forslag gælder muligvis ikke for alle. Igen og tilbage til det forrige punkt, når nogle mennesker aktivt begynder at tackle deres frygt og ikke arbejder på en reaktiv, øjeblik-til-øjeblik måde, kan deres reaktion på det muligvis ændre sig.\nAfvisning er ofte ikke så dårlig, som du forestiller dig, at det vil være\nMisforstå mig ikke, jeg er helt klar over, at nogle afvisninger er svære at tage, og lige under dette punkt giver jeg flere forslag til at håndtere dem. Nogle gange frygter vi en mulig afvisning forud for tiden, men i det øjeblik, hvor det faktisk sker, rammer det os ikke så hårdt, som vi troede, det ville gøre. Vores svar er mere, «Åh. åh, okay så. Jeg antager, at de ikke ønsker at være venner », snarere end:« Agh, dette er forfærdeligt! Jeg kan ikke tåle det! »Du finder måske også din holdning til afviseren hurtigt op til en irriteret eller ligeglad, i stedet for at din følelse er modvillig:« Nå, hvis de ikke ønsker at hænge ud med mig, så gør jeg ikke vil ikke hænge sammen med dem. »\nIgen kan nogle læsere svare, «Nej, afvisning er så dårlig, som jeg kan forestille mig. Og jeg har haft det så mange gange til mig, at det er endnu værre nu. »Dette er et andet punkt, der muligvis ikke passer perfekt for alle. Og igen kan ideen om, at din mentalitet ændres, hvis du begynder proaktivt at tackle dine afvisningsspørgsmål, også gælde her.\nMåder at føle sig bedre efter en hård afvisning\nPå lang sigt vil afvisning begynde at påvirke dig mindre. Derudover vil der på ethvert trin i processen være masser af afslag, som vi meget nemt kommer over. Ligesom hvis vi spørger en flok medarbejdere, om de vil mødes til drinks om aftenen, og de fleste accepterer, men tre af dem siger, at de ikke kan klare det, vi får måske ikke en ny tanke. Eller måske er det ligeglad med os, hvis vi uden held forsøger at chatte med to personer på en fest, før vi ender med at slå det ud med en tredje person. Men hvis vi er vant til det eller ej, er der stadig tidspunkter, hvor et bestemt tilbageslag kan ramme os hårdt, og vi er nødt til at prøve at få os til at føle os bedre. Her er nogle forslag:\nGiv dig selv tid til at føle dig om det\nEn masse afvisninger påvirker dig ikke meget, men hvis man rammer dig hårdere, er det okay. Det er helt normalt at undertiden føle sig ned over denne slags ting. Det hjælper ikke at prøve at tvinge dig selv til at føle dig helt anderledes eller fortælle dig selv, at du 'ikke bør' pleje så meget som du gør. Hvis det generer dig, generer det dig. En dag ned ad vejen vil du sandsynligvis ikke lade det komme så meget til dig, men for nu gør det det. Det siger sig selv, at du ikke ønsker at dvæle ved afvisning for længe eller lade det helt lamme dig fra at gøre andre ting. Afhængig af hvor meget afvisningen svir af, giver dig dig et sted fra et par dage til et par uger for at føle dig bumset ud, og tag derefter mere aktive skridt for at lægge det bag dig.\nHvis afslaget var temmelig kørt, skal du muligvis bare have en dag eller to for at få det ud af dit system. Med undtagelse af ekstreme traumer er vores sind gode til at få tingene tilbage som normalt og ikke lade os føle den samme følelse for længe. Hvad du sandsynligvis også finder, er, at jo mere erfaring du har med afvisning, jo hurtigere vil du naturligvis komme dig efter den. Ved først at blive afvist kan du slå dig ud i nogle få dage. Med tiden vil du stadig føle det, men de værste af følelserne kan passere om halvanden dag i stedet. Du kan endda begynde at komme over mindre rutinemæssige afslag på få minutter.\nBrug generelle tilgange til at få dig selv til at føle dig bedre\nDette er standard rådgivning. Tillad dig selv at føle dig dårligt lidt efter afvisningen, men derefter begynder du at gøre ting, der hjælper med at samle dit humør op og minde dig om, at du har fået en masse andre gode ting i dit liv. Gå og gør noget rigtig sjovt, træning, snak med nogen om, hvordan du har det og få det væk fra brystet, og så videre.\nSe hvordan du tænker over og forklar afvisningen\nDette er et vigtigt punkt. Når du bliver afvist, ønsker du ikke at oprette en takeaway-meddelelse, der styrker følelser af hjælpeløshed og lav selvtillid. At fange og udfordre dine selvkritiske, urealistiske tanker kan hjælpe med at forhindre det. Dette er ikke i modstrid med det tidligere punkt. Hvis du har det dårligt, er det okay, og det handler ikke om at forsøge at tvinge din tænkning til at være 'perfekt', så du ikke føler et normalt svar. Det handler mere om at være på vagt for tanker, der kan gøre tingene endnu værre. Denne artikel giver et overblik over omstridte kontraproduktive tanker.\nÉn ting, du især vil kigge efter, er den forklaring, du giver dig selv til, hvorfor afvisningen skete. Du har en tendens til at skylde det hele på dine formodede personlige mangler og generalisere et tilbageslag for at betyde, at ingen nogensinde kunne lide dig, og dine sociale problemer vil aldrig blive bedre. Du kan også uden tvivl antage, at folk har en negativ mening om dig.\nTag dig tid til at overveje mere uskyldige forklaringer. Spørg først, om du endda har oplevet en ægte afvisning, eller noget, der bare føltes som en. Måske svarede nogen ikke på et spørgsmål til dit, og du antog, at det var fordi de blev fornærmet og hadede dig, når de bare ikke kunne tænke på et svar, eller deres sind øjeblikkeligt gik et andet sted. Nogle andre eksempler:\n«Hun ville ikke tale med mig, fordi vi bare ikke havde meget til fælles. Nå ja, kan ikke slå det af med alle. Måske er den næste person anderledes. »Vs.« Hun ville ikke tale med mig, fordi jeg er så akavet. Ingen vil nogensinde lide mig. »\n«Han inviterede mig ikke til festen, fordi han ikke havde mine kontaktoplysninger» vs. «Han inviterede mig ikke til festen, fordi han synes, jeg er helt kedelig, hvilket jeg er.»\n«Den samtale gik ikke godt, fordi han åbenbart blev distraheret af det papir, han skulle have i morgen.» Vs. «Den samtale gik ikke godt, fordi folk tror, jeg er halt, og jeg kan aldrig tænke på noget at sige.»\n«Han returnerede ikke min tekst på grund af en blanding. Han troede, at jeg vidste, at han var ude af byen i denne uge. »Vs.« Han returnerede ikke min tekst, fordi han hader mig og bare undskylder.\nSæt afslaget i perspektiv\nNogle gange kan det også hjælpe med at tage et skridt tilbage og tænke over, hvor vigtig afvisningen virkelig var i den store tingsplan. Lige i kølvandet på at blive afvist andres tanker kan være en smule overdreven, og de vil tænke ting som, «Det var min eneste chance for at få venner. Nu hvor de har afvist mig, vil jeg være alene hele året »eller, « De virket som om de ville være den perfekte ven for mig. Mit sociale liv vil aldrig være det samme uden dem. »Hvis de tænker mere realistisk og sætter tingene i perspektiv, kan de muligvis indse klassekammeraten, der ikke ville være venner med dem, bare et udsnit af snesevis, eller at de faktisk ikke gjorde det. ' Jeg har så meget til fælles med medarbejderen, der afviste deres invitation. Afslagene var næppe 'make eller break' for deres sociale liv. Gå ikke for langt og fuldstændigt skrald de mennesker, der afviste dig. Bare tænk på virkningen af deres afvisning i mere afbalancerede vilkår.\nFortsæt med at forfølge andre udsigter\nAfvisning er meget sværere at tage, hvis du troede, du sprængte den ene gode chance, du havde gået i øjeblikket. Ideelt på det tidspunkt, hvor du blev afvist, forfulgte du også andre sociale muligheder. Bare at vide, at det kan fjerne meget af afslagets virkning. Hvis ikke, skal du tage skridt til at dyrke nogle nye udsigter. Send dit sind beskeden om, at den nylige afvisning bare var en hik, og at du har fået en masse ting ned ad rørledningen, der muligvis viser sig bedre.\nOmskift afslaget og se, hvilken værdi du kan få fra det\nBlog Om Børn Og Mødre © 2021. All Rights Reserved. Beprøvede strategier til at hjælpe din tween med at administrere social afvisning


Vanvidsbilist bragte fire menneskers liv i fare i Aarhus - Avisen.dk\nManden blev ved retten i Aarhus dømt for at have bragt andres liv i fare. (Foto: Ritzau Scanpix)\n11. maj 2021 11:27\nDet koster et år og fire måneders fængsel samt frakendelse af førerretten i otte år, at en 29-årig mand i marts kørte vanvidskørsel i Aarhus i en leaset Porsche.\nDet oplyser Østjyllands Politi i en pressemeddelelse tirsdag, hvor det bemærkes, at det er den første dom for vanvidsbilisme i politikredsen, efter at en strafskærpelse trådte i kraft 1. marts.\nDommen mod den 29-årige faldt fredag ved Retten i Aarhus, og her blev det slået fast, at manden havde bragt fire menneskers liv i fare, da han om aftenen den 27. marts kørte vildt i området ved Thorvaldsensgade og Viborgvej.\nBlandt andet var en cyklist tæt på at blive ramt af Porschen, da den 29-årige bragede over for rødt lys. Også to kvindelige fodgængere var tæt på at blive kørt ned, da bilisten svingede ind foran dem.\nManden bag rattet var påvirket af spiritus og kørte mellem 150 og 210 kilometer i timen ind ad Viborgvej. I løbet af sin køretur lavede han også overhalinger over dobbelt optrukne linjer og kørte over for flere røde lys.\nEn patrulje fik kontakt til Porschen, men den 29-årige havde ifølge pressemeddelelsen ikke lyst til at standse trods betjentenes opfordring.\nI stedet satte han farten op og mistede på et tidspunkt herredømmet over bilen, så han havnede i den forkerte kørselsretning på Viborgvej. Han overhalede også indenom, inden han kørte bilen ned i en parkeringskælder og flygtede fra stedet.\nBetjente troppede herefter op på en adresse i nærheden, hvor den 29-årige og hans kæreste var. Her sagde parret, at det var kæresten, som havde kørt bilen. Derfor er den 29-årige også dømt for at have givet urigtige oplysninger.\nVanvidsbilisme har fået politikerne til at reagere, og der er derfor skærpet straf for den slags kørsel. Dog slipper den 29-årige for at få konfiskeret den leasede Porsche.\nKonfiskation af biler i forbindelse med vanvidskørsel er blevet muligt efter færdselsloven, men reglen trådte første i kraft den 31. marts - altså få dage efter mandens vilde kørsel.\nManden er også dømt for et tidligere forhold om spirituskørsel og kørsel frem for rødt lys. Det skete 1. maj 2020, og dengang fik han midlertidigt inddraget førerretten.\nDen 29-årige overvejer, om han vil anke dommen.


Det smager altid lidt af fugl: Fødselsdag\nHer bliver der fejret. Ældste fylder 19 år idag. Min termin var sat til 1 maj og minsandten om han ikke blev født på dagen. Der er blevet fejret ude i haven med en masse venner. I aften starter Holocaust dagen så resten af festlighederne må vente til de kommende dage. Det var dejligt at se hans venner samlet - inden længe er de alle i hæren. Da alle restauranter er lukkede på grund af Holocaust dagen har jeg lavet hans favorit ret Sufrita! Opskriften kommer imorgen.\nTillykke med din søn :) min morfar som er død var også født 1 maj :) dejlig dag ...\nTillykke med sønnikens fødselsdag. Min nevø har også fødselsdag i dag. Håber vejret er bedre med jer. Her øst regner det. Dvs. dagen startede med spredte skyer og solskin, men endte i voldsom regn. :/ Kan man egenligt, bestille noget sol fra Israel?\nTillykke med ham! Er spændt på at læse mere om fejringen (?) samt om retten :-)\nEt stort tillykke med ham! Lyder dejligt med have-hygge i gode venners lag :o)\nStort tillykke med ham :) Måske spørger jeg dumt, men er hans venner danske eller israelske? Og er det den israelske eller danske hær?\nGlæder mig også til at høre om holocaustdagen! :)\nTina Liel 1/5/11\nHelle - Tusinde tak♥ 1 maj er en helt fantastisk dag.\nHybel - Tusinde tak♥ Ja regn er lidt sur I har jo nok af det ;-) her stod jeg længe ude i regnen den anden dag det det nok var en af de sidste gange vi så regn det næste halve år. Inden længe når det bliver drønende hedt kan du forvente 10 grader med posten he he.\nPiskeriset - Tusinde tak♥ Retten er totalt simpel og smager fantastisk godt. Opskriften kommer imorgen.\nHeidi - Tusinde tak♥ De have det rigtig sjovt - skønne unger allesammen. Når man har fulgt dem alle fra små er det helt sentimentalt at se dem samlet og vide at de inden længe er spredt for alle vinde.\nBenedikte - Tusinde tak♥Vi har boet her fast de sidste 15 år så alle hans venner er israelske og det er den israelske hær. Drengene er i hæren 3 år og pigerne 2 år- derefter skal mændene ind 1 måned om året til de fylder ca. 45 år.\nStort tillykke med knægten. Tænk at være så punktlig lige fra starten af. God stil :-)\nDet bliver spændende med i morgen. Jeg har aldrig været hernede på dagen før. Vi har venner på besøg, de rejser i morgen, men de når lige at få den fælles ceremoni med kl 10.\nStort tillykke med ham :) Håber du har holdt til dagen på trods af natte-blogge-roderi :)\nDet er så spændende at læse om helt andre måder at leve på, end den man selv har valgt! Hæren må være noget meget stort for alle. Håber han glæder sig til det.\nLige et sent svar (mens der er tv-reklamer)\nJeg husker en sommer tilbage i 1988 eller 1989, hvor der kom lidt regn (vi var i Tel Aviv) og folk gik ud på gaden, og dansede. Pluseligt var der nærmest gade fest - i ti min. OK, det var så også i Juli måned. Men jeg husker dét. Jeg var 11 år og havde aldrig set, nogen være så glade for et par regndråber.\nHej Tina, et forsinket tillykke med din søn, håber at han har haft en hyggelig dag..;-D\nOgså forsinket tillykke herfra!\nGlæder mig til opskriften!! Det er så spændende at læse om andre lande!\nBettys blog 2/5/11\nStort tillykke med din flotte søn. (jo, det ved jeg - du har før vist billeder af dine sønner. ;-)\nSjove billeder fra det royale bryllup.\nForsinket men stort tillykke med din søn. Håber i havde en skøn dag. Glæder mig til at se opskriften :) Knus ♥♥\nAwardtime hos mig, hvis du har lyst til at lege med :o)\nOgsaa et lidt forskinket tillykke med din soen! 3 aar i haeren er lang tid, men hvis det er faelles for alle betyder det vel ikke noget (taenker paa studier og arbejde osv.)\nHer har vi faaet regn i dag, men det var der nu ingen, som dansede over ;-) Kan godt forestille at man bliver glad, hvis det regner saa sjaeldent. Jeg kan egentlig rigtig godt lide regnevej, ikke saa ofte som det regner i DK men her synes jeg der er ret passende.\nJEg synes det lyder lidt skræmmende. Er det det?\n3 år er laaaang tid. Men selvfølgelig sikkert meget naturligt.\nHvordan har han det med det? Og hvordan har hans mor det med det?\n15 år!?! Wow... :)\nTina Liel 3/5/11\nVibeke - He he he og det har han været siden! Jeres venner må også have synes at det var specielt at opleve! Mine forældre har været hernede engang og det var en enorm oplevelse.\nThehuset - går tidligst i seng læ. 2 så det var ikke rigtig natte roderi! De glæder sig gerne for de ved at det er næste kapitel i livet!\nHybel - det kan jeg godt forstå du kan huske for det må ha været helt specielt! Regn i juli..... Jeg vill også ha danset.\nRejen - Tusinde tak♥\nHeidi - mange mange tak må lige få taget mig sammen til at lege med ;-)\nKongmorsverden - Tusinde tak♥\nBetty - tusinde tak. Hi hi det er jo rigtig no - har vist billeder en gang! Må lade komplimenten fra nord gå videre.\nAnette - Mange mange tak. Skriver opskriften lidt senere!\nLene - Mange tak! Det er nemlig fælles for alle så de er på lige fod. Har i nogensinde regn om sommeren? Her er der ca. et halvt år uden regn og det er altså længe. En regnbyge frisker op på det hele!\nBenedikte - 19 år var det endda!!!!!!1 Endnu mere wow ;-) Det er selvfølgelig lidt skræmmende da det er alvor her. Men alle ved at det venter dem og det er en naturlig del af livet! Han har det fint med det og hans mor lidt mindre\nLotte Glensnov Ormstrup 5/5/11\nKæmpe stort TILLYKKE med ældste din - 19 år og hele livet foran sig - dejligt :0)


Introduktion til ZenOasis Shower. Det ultimative brusehoved.\nDet stilfulde universelle brusehoved, der revolutionerer din bruseroplevelse.\nDesignet af ekspertingeniører\nOplev et renere og mere kraftigt brusebad samtidig med at vandforbruget reduceres\nFlere tusinde danskere har allerede fået ZenOasis ind på deres badeværelser!\nBestil ZenOasis Bruser nu!\nZenOasis Brusehovedet er nemt og hurtigt at installere. Du skal blot erstatte dit gamle brusehoved med det universelle ZenOasis Brusehoved, og derefter kan du nyde et lækkert brusebad!\nIkke mere kalk, klor eller andre urenheder i dit brusebad. ZenOasis’ indbyggede mineraler og natursten renser aktivt vandet mens du bader.\nBedre og renere vand til halv pris\nKøb den perfekte gave med 50% rabat!\nLeveres i professionel emballage\nFlere tusinde danskere har ZenOasis Bruser på badeværelset. Læs om deres oplevelse her...\n"Jeg er virkelig imponeret over forskellen! Det var let at sætte op og så er det rent faktisk utrolig effektivt! Det gør mit brusebad så meget mere komfortabelt, og så er det jo bare et kæmpe plus, at hovedet også mindsker vandspil og min vandregning."\n"bedre for min hud og mit hår..."\n"Jeg kan godt lide brusehovedet, fordi det både ser flot ud og så føles det bedre at bruge. Jeg har bemærket en stigning i vandtrykket, og det er meget mere behageligt end jeg havde regnet med. Filteret føler jeg virker bedre for min hud og mit hår."\n"Gør brusebadet til ren luksus"\n"ZenOasis gør brusebadet til ren luksus, og jeg er vild med det. Jeg foretrækker at skifte mellem de 3 forskellige tilstande, og de har en dejlig masserende effekt. Jeg synes egentlig mit gamle brusehoved var fint, indtil jeg prøvede det her... det er en verden til forskel! Det er simpelthen et must-have!”\nIntroduktionspris - ZenOasis Bruser™ fås med 50% rabat!*\n* Mens lager haves\nFå det fantastiske ZenOasis brusehoved, mens lager haves!\nKontakt | Privatlivspolitik | Vilkår og betingelser


Gøre ting hurtigt med Fortæl mig - Office Support\nGøre ting hurtigt med Fortæl mig\nExcel til Office 365 Word til Office 365 Outlook til Office 365 PowerPoint til Office 365 Access til Office 365 Excel 2019 Word 2019 Outlook 2019 PowerPoint 2019 Access 2019 Visio Professional 2019 Project Professional 2019 Excel 2016 Word 2016 Outlook 2016 PowerPoint 2016 Access 2016 Visio Professional 2016 Project Professional 2016 Excel Online Word Online PowerPoint Online Excel til iPad Word til iPad PowerPoint til iPad Excel til iPhone Word til iPhone PowerPoint til iPhone OneNote Online Word til Android-tablets Excel til Android-tablets PowerPoint til Android-tablets Excel til Android-telefoner Excel Mobile OneNote til Windows 10 Outlook til iOS og Android PowerPoint til Android-telefoner PowerPoint Mobile Project Online Desktop Client Project Standard 2016 Project Standard 2019 Visio Online Plan 2 Word til Android-telefoner Word Mobile Flere... Mindre\nDu vil bemærke et tekstfelt på båndet i Office 2016 og Office 365-apps, der siger Fortæl mig, hvad du vil gøre. Dette er et tekstfelt, hvor du kan skrive ord og udtryk om, hvad du vil gøre, og hurtigt komme til funktioner, du vil bruge, eller handlinger, du vil udføre. Du kan også bruge "Fortæl mig det" til at finde hjælp til det, du søger, eller du kan bruge Smart opslag til research eller til at definere det ord, du har angivet.\nBemærk!: Hos Microsoft tester vi hele tiden nye ting, der kan hjælpe dig med at opnå mere med Office. I den forbindelse kan nogle kunder se Søg i stedet for Fortæl mig, hvad du vil gøre på båndet. Funktionaliteten er identisk, vi har lige prøvet nogle nye ideer for at gøre den mere synlig for dig.\nHvis du er Office 365-abonnent, har du tilmeldt dig intelligente tjenester, og du har forbindelse til internettet. du kan skrive et hvilket som helst ord i søgefeltet Fortæl mig, og Bing vil forsøge at få dig en definition af ordet.\nHvis du bruger et Office 365-abonnement i din virksomhed, og du i øjeblikket har forbindelse til internettet, kan du skrive navnet på alle i organisationen i søgefeltet Fortæl mig, og vi forsøger at finde deres kontaktoplysninger i kataloget. Hold markøren over vedkommendes navn, og få vist deres visitkort, og få dem til at dele den aktuelle fil med dem.\nHvis du bruger et Office 365-abonnement i din virksomhed, og du i øjeblikket har forbindelse til internettet, kan du skrive navnet på den fil, du har gemt i OneDrive eller SharePoint. Hold markøren over navnet på filen, og du kan indsætte elementet i den aktuelle fil eller åbne det separat i det relevante program, f. eks Word eller Excel.\nBrug "Fortæl mig det" til hurtigt at ændre farver\nHvorfor har jeg ikke fortælle mig det?\nHvordan giver jeg feedback om Microsoft Office?\nFortæl mig, at der er et tekstfelt, hvor du kan skrive ord og udtryk om, hvad du vil gøre nu, og få hurtigt adgang til de funktioner, du vil bruge, eller de handlinger, du vil udføre.\nHvis du redigerer en fil i Office Online kan du tilgå "Fortæl mig det" ved at trykke på elpæren til højre for fanerne, som vist i billedet nedenfor.\nNår du redigerer en fil i Office til Mac, kan du få adgang til Fortæl mig det ved at klikke på pæren til højre for fanerne og angive din forespørgsel, som vist i billedet nedenfor.\nFortæl mig er et værktøj, hvor du kan skrive ord og udtryk om, hvad du vil gøre nu, og du kan hurtigt komme til de funktioner, du vil bruge, eller de handlinger, du vil udføre.\nPå din iPhone kan du få adgang til "Fortæl mig det" ved at trykke på elpæren til højre for fanen Hjem på paletten. På din iPad finder du elpæren ved det øverste højre hjørne af skærmbilledet, som du kan se på billedet nedenfor.\nHvis du vil have adgang til "Fortæl mig det" på din Android-telefon eller tablet, skal du klikke på elpæreknappen, som du kan se på billedet.\nPå din telefon vil den være nede på paletten ovre mod nederste venstre hjørne. På din tablet vil den være for oven på båndet.\nFortæl mig, at der er et tekstfelt, hvor du kan skrive ord og udtryk om, hvad du vil gøre nu, og få hurtigt adgang til de funktioner, du vil bruge, eller de handlinger, du vil udføre. Du kan også bruge "Fortæl mig det" til at finde hjælp til det, du søger efter, eller du kan bruge Smarte opslag til at slå op eller definere det ord, du angav.\nDu kan få adgang til "Fortæl mig det" på en pc eller tablet ved at trykke på elpæren til højre for fanerne, som vist på billedet nedenfor.\nDenne artikel blev senest opdateret af Benjamin den 26th-2018, der er resultatet af dine kommentarer. Hvis du har fundet det nyttigt, og især hvis du ikke har, kan du bruge feedback-kontrolelementerne nedenfor til at fortælle os, hvordan vi kan gøre det bedre.


debutant Archives - Litteraturterapi.dk\nTag: debutant\t(page 1 of 2)\n23. maj 2012 / Christine / 1 Comment\nDavid Vann: Fortælling om et selvmord, oversat af Kristian Bang Foss, 272 sider, Gyldendal.\nDavid Vann er allerede kendt og anerkendt over det meste af verden og herhjemme for den nådesløse Alaska-roman Caribou Island, som udkom i Danmark i 2011 og egentlig er hans anden bog.\nNu kommer så den mesterlige og utrolige debut Fortælling om et selvmord i en fortræffelig oversættelse af Kristian Bang Foss, der også oversatte Caribou Island.\nFortællingen er baseret på Vanns personlige historie centreret omkring en dreng og hans forældres skilsmisse og herunder især farens selvmord.\nDen berettes i fem kortere fortællinger, som omringer en lang fortælling om far og søns ophold på en isoleret og ubeboet ø i Alaska, der med et overraskende turning point vender op og ned på historien.\nDette afsnit, ”Sukkwann Island”, er bogens mesterstykke. Brutal og nøgtern på samme tid, fortælles der i et jævnt og nøjsomt tonefald, som ikke ændrer sig, selvom historien pludselig udvikler sig dramatisk midt i en sætning.\nUden forvarsler og uden ophold bagefter. Og som læser må man stoppe op og læse sætningen igen for at fatte det utrolige.\nEn litterær bedrift\nPå den måde bliver sprogets stilhed til en forstærker for effekten af ordenes mening. Ligesom Alaskas uforsonlige natur danner baggrund for de personlige dramaer og spejler menneskets grundlæggende ensomhed.\nVanns debut er en litterær bedrift i sin skødesløse anvendelse af erindring og fiktion. Man kan ikke andet end glæde sig til hans tredje bog kommer på dansk i foråret 2013.\nAnna Friis: Vi er da voksne mennesker\n9. oktober 2011 / Christine / 0 Comments\nAnna Friis: Vi er da voksne mennesker, 224 sider, Gyldendal.\nUddannelsessump og identitetsdødvande\nHvor længe kan man blive ved med at lyve for sig selv og tro, at man skal skrive ph.d. og være forsker, når man ikke engang formår at gøre sit speciale færdigt?\nEller at man skal udgive historiske og æstetiske graphic novels, når man aldrig fuldender en idé og desuden arbejder fuldtids som ufaglært tjener efter at have droppet arkitektstudierne?\nAnna Friis’ monotont foruroligende debutroman maler et sigende, næsten karikeret portræt af et Århuspar midt i 20’erne, der opfatter sig selv som intellektuelle kunstnertyper, men som i virkeligheden ikke er i stand til at gennemføre den rolle, de har påtaget sig.\nMed små, fine detaljer danner Friis et langsomt klarere billede af de to hovedpersoners stille deroute, og selv om man som læser aner deres træden vande i forhold til uddannelse og søgen efter en identitet, er de lige ved også at overbevise læseren om, at det ingen konsekvenser vil få; at der bare er tale om en fase.\nLæs også anmeldelse af Anna Friis: Himmelpletter (2015)\nFørst på de allersidste sider melder virkeligheden sig, hvilket nærmest bliver en lettelse, fordi det gør en ende på den løgn, de begge så krampagtigt har holdt fast i. Vi er da voksne mennesker skildrer med dyster præcision, hvordan vi forsøger at leve op til egne og omverdenens forventninger og hellere lyver for både os selv og alle omkring os i vores kamp for at gøre løgnen til virkelighed i stedet for at råbes ud som en fiasko.


Hvorfor hedder teltene det de gør - Teglværkspladsen\nHvorfor hedder teltene det de gør:\n“Søen” giver lidt sig selv da det ligger ned til den lille sø\n“Flaskeskibet” inspireret af udsigten over havet og de mange flaskeskibe på bla. Søfartsmuseet i Marstal.\n“Tornerose”, da vi skulle bygge terassen her ryddet vi en del tjørnehæk , deraf navnet og selvfølgelig hentet fra historien om Tornerose\n“Hunde teltene” er inspireret af de meget populære “Sømandshunde” der traditionsvis står i mange hjem i Marstal, og i vores udgave malet i farverne der matcher Ærøs flag, som vi i øvrigt deler med Litauen p\nHer er historien om hunde\nHistorien om de populære sømandssouvenirs, fajancehundene fra Staffordshire, der i perioden 1860-1900 var den souvenir, som alle danske søfolk forventedes at tage hjem til koner og kærester fra engelsk havn. Til hundene blev knyttet nogle tvivlsomme traditioner, og figurernes egen slægtshistorie går tilbage til en fjern fortid.\nFigurerne blev altid solgt parvis. I deres engelske hjemland var de beregnet til at sætte på kaminhylden og havde derfor en forholdsvis ringe dybde, og bagsiden var afglattet og uden bemaling. Dette faktum, at der tale om en for – og en bagside, der ligger til grund for den mest udbredte tradition om hundenes rolle i søfartssamfundet. Ifølge denne stod hundene i vindueskarmen og kiggede ud efter manden, der var ude på de store have. Når manden kom hjem, blev de vendt. I ugebladenes antikbrevkasser blev historien selvfølgelig uddybet, og navne som Nyboder og Marstal blev sat på som aktuelle lokaliteter. Nu signalerede de udadkiggende hunde til elskeren, at der var fri bane.\nDen anden tradition fortæller, at pigerne i sømandsbordellerne ikke måtte tage imod penge, så derfor solgte de hundene til deres kunder for overpris.\nVelkomstbrev Glamping 2022\nHvorfor hedder teltene det de gør


Vibeke Manniche – Søvnbog og søvnrådgivning\n“Sov godt – din vej til bedre søvn” er titlen på min nye bog om søvn. Fyldt med ikke mindst gode og effektive søvnråd. Netop søvn er den allervigtigste faktor for vores sundhed – og alligevel sjusker rigtig mange med deres søvn. Alt mens at kalorier tælles og man dagligt motionerer minutiøst dagligt. Men søvnen – den ignoreres, hvilket kan få alvorlige følger for dit helbred, livslængde og ikke mindst livskvalitet!\nMens jeg skriver på bogen vil jeg dagligt lige komme med et godt søvnråd. Du er også meget velkommen til at stille spørgsmål og jeg besvarer gerne.\nDe sidste vel 15 år har jeg beskæftiget mig med søvn – og undervist heri i mange år. Herunder uddannet søvncoaches gennem de sidste mange år. Jeg har udgivet bogen “Børns søvn – din lille sovetryne” – og en del pjecer og plakater om selvsamme. Samt lydbøgerne “Emil drømmer”, børnebogen “Anna drømmer” (som også findes som lydbog) samt indtalt “Sov godt med Dr. Manniche”. Herudover er jeg selv elitesover – det betyder, at jeg selv tager min egen ´sovemedicin´ – som er de gode og effektive råd.\nGlæd dig til søvnbogen – det gør jeg selv :-).\nFørste gode søvnråd får du i morgen . Nu skal der nemlig soves igennem :-).\nBy admin|juli 14th, 2020|Sundhed|0 Comments


Det indre bæst | Weekendavisen\nPopulisme. Europa er ramt af en bølge af politikere, der påberåber sig »folkets vilje«. Hvad er det, populisterne har til fælles?\nDet indre bæst\nSusanne William Rasmussen\nDr.phil. & ph.d.\n»Alle taler om populisme, men ingen kan definere det,« konstaterede historikeren Richard Hofstadter allerede i 1967. I dag har emnet fået fornyet aktualitet, mildt sagt, men fænomenet er stadig vanskeligt at definere.\nI Europa er nutidens populistiske bevægelser i hovedsagen nationalpopulistiske, og de agerer inden for demokratiske rammer. Men både populisme og nationalisme er komplekse og kontroversielle fænomener, og forskerne er uenige om begreberne, om årsagerne til bevægelserne og om, hvordan de påvirker europæiske demokratier i disse år.\nI forskningen opfattes populisme ofte ud fra to yderstandpunkter: enten som en tordnende trussel imod eller som et velgørende korrektiv til den etablerede, demokratiske orden. Begge dele er problematiske, når opfattelserne på forhånd er præget af subjektive vurderinger.Lidt mindre problematisk bliver det, hvis man anskuer populisme som socio-politiske drivkræfter, der bæres af særlige rationaler og strategier, forankret i en moralsk påstand om at repræsentere »folkets vilje«. Sådanne drivkræfter skal forklares ud fra deres specifikke historiske og politiske kontekster, men de har også fælles træk.\nSpørgsmålet er så, om det er muligt at afdække et generelt mønster, som kan være med til at forklare de populistiske bevægelsers popularitet i disse år, hvor hver fjerde europæiske vælger, ifølge The Guardian, stemmer på populistiske partier.\nI Sverige er Sverigedemokraterna nu næsten lige så store som det regerende socialdemokratiske parti, og ved det seneste valg i Polen genvandt det nationalpopulistiske parti Lov & Retfærdighed magten med knap 44 procent af stemmerne. Det skete som følge af effektiv valgpropaganda, højrenational identitetspolitik og løfter om flere penge til polakkerne. Tænketanken European Council on Foreign Relations betegner udviklingen i Polen som en bevægelse hen imod et semiautoritært styre.\nCommentariolum petitionis (»En håndbog i valgkamp«) er titlen på et lille skrift, som muligvis er skrevet af Quintus Tullius Cicero, bror til den berømte Marcus Tullius Cicero. I 64 f.Kr. ville Marcus gerne vælges til konsul i Rom, og skriftet indeholder brorens tips til valgkampen. Bror Quintus minder om, at politik er fuld af intriger, bedrag og perfiditet.\nDerfor: Du er nødt til at lære at smigre, lyve og forstille dig. Og husk endelig folks navne! Som kandidat må du beherske kunsten at tilpasse dig de personer, du møder, og ændre dit udtryk og din tale efter behov. Sig til senatet, at du vil sikre dets privilegier. Du må forsikre eliten om, at du er »traditionalist«.\nLæs også artiklen om de tre klimabøger, der lukker alle flugtveje væk fra personligt mådehold, afsavn og andre kedelige ting: »Vi er alle hyklere«\nGiv endelig ikke indtryk af at være »populist« (tilhørende den politiske gruppe populares). Overbevis samtidig folket om, at du altid har været på deres side! Underhold med rygter om dine modstanderes bestikkelser og sexskandaler. Folket bevæges mere af show end af substans, hævder Quintus og understreger, at det er nyttig viden, hvis man vil være konsul i Rom. Mon ikke det samme gælder, hvis man vil være premierminister i Storbritannien eller præsident i USA?\nUnder alle omstændigheder er der tankevækkende sammenfald i Antikkens og nutidens politiske landskaber. Også for 2000 år siden blev politik næret af stereotype fortællinger, der kunne udpege »folkets fjender« og afgøre, hvilke (reelle eller imaginære) trusler staten måtte bekæmpe. I Rom kunne man beskylde sine fjender for krænkelse af romersk religion eller primitiv overtro. I nutiden anvendes kristendom og/eller sekularisme som identitetsmarkører i modstanden mod islam og muslimske immigranter.\nMarine Le Pen ganske vist taler om Frankrigs kristne rødder, men udpeger sekularistisk tænkning som et vigtigt greb til begrænsning af islam. Foto: Miguel Medina/AFP\nLigheder og forskelle i nutidens populisme ses for eksempel, når Marine Le Pen ganske vist taler om Frankrigs kristne rødder, men udpeger sekularistisk tænkning som et vigtigt greb til begrænsning af islam. En modsat strategi foreslog Matteo Salvini i 2018 i form af tvungen opsætning af krucifikser på alle offentlige bygninger i Italien.\nOver hele Europa ses desuden festlige eksempler på kulinariske identitets-slagsmål: Ophidsede debatter for eller imod frikadeller i danske børnehaver eller om, hvorvidt italiensk sammenhængskraft trues af multikulturelt fyld i tortellinier på bekostning af det mere traditionelle fyld af svinekød.\nEt mindre kulørt, men typisk eksempel på populistisk strategi og rationale udfoldede sig under Brexitkampagnen. Det konservative parlamentsmedlem Michael Gove blev på et tidspunkt spurgt, om han kunne nævne én eneste ekspert, som mente, at det ville være en god økonomisk forretning for Storbritannien at melde sig ud af EU. »Jeg tror, folk i dette land har fået nok af eksperter. Eksperter har ikke længere nogen forbindelse til folket,« svarede han.\nLæs også interviewet med den furturistiske marxist Aaron Bastani: »Marx i maskinen«\nEn populistisk klassiker: at undvige spørgsmålet og henvise til et enigt folk. Populistisk rationale hviler ofte på illusionen om et homogent og entydigt folk.\nNår det nu er så forholdsvis nemt at gennemskue populistisk strategi, hvorfor er populisme så alligevel så populær? En almen forklaring er, at populisme tilbyder lette »løsninger« på komplekse problemer, men det er næppe hele forklaringen. I tilfældet Gove er det nærliggende at spørge, om hans rationale mon appellerede til briterne, fordi han faktisk ramte noget relevant? Måske er eksperter generelt for dårlige til at relatere til det omgivende samfund på måder, der giver mening for borgerne og tydeligt adresserer aktuelle samfundsproblemer?\nUnder alle omstændigheder er nutidens populisme udsprunget af store og uløste problemer vedrørende globalisering, immigration, suverænitet og økonomisk ulighed. Derfor mobiliseres populisme blandt andet af frustration, vrede og frygt for indvandring, terror, islam, demografiske prognoser, tab af værdier, arbejdsløshed og økonomisk nedgang. Problemer, som medfører presserende spørgsmål om, i hvor høj grad henholdsvis etnisk og religiøs diversitet og stigende økonomisk ulighed svækker et samfunds sammenhængskraft.\nI Europa er nutidens populistiske bevægelser i hovedsagen nationalpopulistiske, og de agerer inden for demokratiske rammer. Men både populisme og nationalisme er komplekse og kontroversielle fænomener, og forskerne er uenige om begreberne, om årsagerne til bevægelserne og om, hvordan de påvirker europæiske demokratier i disse år. Her Polens præsident Andrzej Duda. Foto: Janek Skarzynska/Ritzau Scanpix\nDe europæiske demokratier har hidtil ikke søgt at modvirke den stigende socio-økonomiske ulighed, som har kunnet konstateres inden for de enkelte europæiske lande siden 1980erne, og europæiske dagsordener har hidtil ikke været særlig præget af folkelige og politiske krav om økonomisk omfordeling, men derimod krav præget af nationalistisk, populistisk og identitetspolitisk tænkning.\nI forskning og debatter fremstilles populisme af og til som et »indre bæst«, der skal tøjles, eller som et vulkansk udbrud: et folkeligt Vesuv, der udspyr rødglødende lava og gule veste. Men populisme er ikke et naturfænomen i udbrud. Den næres over tid og er resultat af politiske beslutninger og handlinger i kølvandet på større samfundsændringer og kriser.\nLæs også artiklen om bogen, der udfordrer det gængse billede af demokratier i krise: »Kapital i stramme tøjler«\nDesuden får den ikke blot næring af det enkelte individs personlige erfaringer som overhalet og efterladt af globaliseringen. Populisme drives i høj grad også af individets forestillinger om samfundets tilstand, især idéer om politikeres (manglende) kontrol over rigets tilstand. Det er formentlig derfor, at populistiske fortællinger ofte baseres på følelser af kontroltab, afmagt, vrede, frygt og fjendebilleder. Det er vel derfor, at populistiske rationaler synes at normalisere eksklusion, for eksempel via opvisning af »danske værdier«.\nLederen af Italiens højrenationale parti League, Matteo Salvini, foreslog sidste år tvungen opsætning af krucifikser på alle offentlige bygninger. Foto: Tiziana FAbi/AFP\n»Folket bevæges mere af show end af substans,« skrev Ciceros bror, og Cicero vandt valget i 64 f.Kr. Hans politiske virke for republikken var dog præget af op- og nedture.\nI 50erne f.Kr. kom Cæsar på banen, og folkestemningen var med ham. Mange foretrak Cæsars populære reformprogram og pengeuddeling frem for fine republikanske frihedsprincipper. Men Cæsar havde også hang til enmandsstyre. »Der er et anstrøg af diktatur i luften,« skrev Cicero om den politiske situation. Cæsar blev myrdet, men republikken stod ikke til at redde. Det er lidt af et konsekvensparadoks, at mordet på Cæsar blev efterfulgt af en permanent etablering af enkeltmandsstyret i det romerske kejserdømme. Eliminering af en tyran er ikke nødvendigvis eliminering af tyranni.\nPopulistiske konsekvensparadokser kan findes hvor som helst inden for det politiske spektrum. For eksempel når man i nutiden udpeger immigration og integrationsproblemer som den største trussel imod vestligt demokrati, alt imens forsøgene på at håndtere problemerne indskrænker fundamentale demokratiske værdier, retsstatslige principper og frihedsrettigheder.\nEr der igen et anstrøg af diktatur i luften?\nLæs også artiklen om den franske præsident Emmanuel Macron og hans udenrigspolitiske projekt: »Macrons himmelflugt«\nemail Print Side 59\nPrøv en overraskende avis\nSommertilbud: Prøv Weekendavisen i 10 uger fra 10 kr. om ugen


Kina wolfram ark Producenter, wolfram wire Leverandører wolfram stang Factory og wolfram rør Firma - Baoji Dingding Titanium Products Co, Ltd\nHjem > Produkter > Wolfram\nSom en af de professionelle Kina wolfram producenter og leverandører, kunne vi tilbyde wolfram ark, wolfram stang, wolfram tube, wolfram wire. Velkommen til at kontakte os.\nTungsten Crucible element hårdhedsmeltningstemperatur Til salg\nTungsten smeltedigel og andre dele kan bruges til safir krystalvækst og sjældne jordsmeltning på grund af deres høje temperatur modstand, lav forurening og andre gode egenskaber.\nMikro 3mm m2 Tungstenskrue og møtrikker Pris til motocykel og bil\nVolframmøtrikken og skruen er udstyret med høj renhed, fin plasticitet, lys og ren overflade, stabil funktion, og den er hovedsageligt sat i maskinens brug. Specielt være i det kemiske udstyr.\nForgyldt wolframtråd og dets størrelse flyvefiskeri\nTungsten ledninger kan bruges til produktion af elektriske lyskilde dele og elektriske vakuum komponenter, varmeelementer og ildfaste dele i høj temperatur ovne, varmeelementer, der anvendes i vakuum metalisering eller plating.\nBrugerdefineret astm b387 Sømløs 99,95% Tungsten Tube Pcice leverandører\nHovedsagelig anvendes til høj temperaturovn komponenter, smeltedigel, missil rakets dyse høj temperatur ovn, ect.\n5mm ren Vægt Tungsten Rod Hardness Til salg\nWolframstænger anvendes hovedsagelig som materialer til højtstående bærestål, biler, højhastighedstog, høj præcisionsudstyr og højteknologiske våben, legeringsværktøjsstål, højkvalitets rent stål og højtydende specialstål mv.\nKøb høj renhed poleret tungsten ark / plade leverandører\nVi leverer wolframplader med renhed W ≥ 99,95%, som i vid udstrækning anvendes i ionimplantation, forstøvning og belægning, medicinsk CT, elektronik og vakuumudstyr.\nBaoji Dingding Titanium Products Co, Ltd er en af de førende Kina wolfram producenter og leverandører, udstyret med en produktiv wolfram fabrik og firma, velkommen til at importere gode produkter fra os.


Hvad var byrådets bedste beslutning i 1990’erne?\nDet er i år 150 år siden, byrådet trådte sammen første gang. Folkestyrets jubilæum fejrer vi ved at lade jer stemme om byrådets bedste beslutninger!\n1990 – Århus-kontoret i Bruxelles etableres\nPå initiativ af daværende borgmester Thorkild Simonsen oprettede Aarhus Kommune i 1990 Århus-kontoret i Bruxelles, der skulle administrere den såkaldte Bruxelles-ordning. Baggrunden for initiativet skal blandt andet findes i borgmesterens fokus på sammenhængen mellem kommune og erhvervsliv samt et globalt syn på kommunens økonomi – I bestræbelsen på at genere vækst i lokalområdet så han et potentiale i det europæiske samarbejde.\nEU’s fonde og støtteordninger rådede over betydelige beløb, og det var med henblik på at hjælpe lokale virksomheder med at få del i midlerne, at Bruxelles-ordningen blev oprettet. I den forbindelse etableredes et lobbykontor i Bruxelles med det formål at varetage fundraising, formidle information og skabe stærke netværk. Aarhusianske virksomheder og institutioner var i konkurrence med virksomheder i hele EU om støttemidler og var tilmed oppe imod et til tider tungt EU-bureaukrati, og i den proces blev Århus-kontorets knowhow et væsentligt aktiv.\nI 1991 blev kontoret tilknyttet erhvervsafdelingen, og forankringen blev sikret med ansættelsen af en medarbejder på kontoret i Aarhus, der havde et tæt samarbejde med kontoret i Bruxelles, der på daværende tidspunkt havde to ansatte. I første omgang blev Bruxelles-ordningen oprettet for en treårig forsøgsperiode, men ordningen var så succesfuld, at den blev gjort permanent. Bruxelles-ordningen er efterfølgende blevet udvidet flere gange - i 1994 indledtes et samarbejde med ni nabokommuner, og i 1995 kom Aarhus Amt med på vognen. Da amterne blev nedlagt i 2007, overtog Region Midtjylland kontoret i Bruxelles.\nØverste billede: Rådgiver Birgitte Kyed fra EF-rådgivningskontoret fotograferet i egen have i Hasle med et EF-flag, 6. september 1993. Fotograf Jens Tønnesen, Aarhus Stadsarkiv.\nSTEM HER: https://byraad150.aarhus.dk/\nAarhus Å blev overdækket i 1930’erne for at sikre en færdselsåre for den stigende bilisme og trafikken ned til havnen. Sidst i 1970’erne blev stillet forslag om genåbning af åen for at trafik-frede midtbyen og i 1977 blev sagen for første gang debatteret i byrådet.\nSom en følge af udskiftningen af Clemens Bro publicerede stadsarkitekten i 1984 de første planer om genåbning af åen under broen, og året efter var en projektplan for hele åens genåbning færdig.\nModstanderne af planen om genåbning af åen frygtede dels muligheden for lugtgener, der havde været før overdækning af åen, og trafikkaos i midtbyen hvis Åboulevarden blev fjernet som færdselsåre.\nTilhængerne af en genåbning mente derimod, som det også blev nævnt i lokalplanen om åens genåbning, vedtaget i 1992, at der kunne skabes et rekreativt miljø langs åen med en ny strøggade, alt sammen som del af planen om at frede midtbyen for trafik. Samtidig var renoveringen af Store Torv og Lille Torv startskuddet til at tænke i nye byrum, både i den ældre bydel og andre steder omkring bymidten.\nArbejdet med fritlægningen af åen begyndte i 1995 - og 20 år senere, i 2015, var åen fritlagt fra Mølleparken til udløbet i havnen.\nBillede: 1. maj 1998 kunne aarhusianerne nyde en kold øl ved den nyligt fritlagte å ved Immervad. Fotograf Jens Tønnesens, Aarhus Stadsarkiv\n1995 - Aarhus Kommune indfører vinterferien\nI 1970’erne var de første kommuner begyndt at indføre vinterferie, og byens museer fulgte hurtigt efter med udvidede åbningstider i skolernes vinterferie. De udvidede åbningstider var dog ikke til ære for kommunens børn, da beslutningen om vinterferie til de aarhusianske børn trak ud.\nOp gennem 1980’erne bølgede vinterferiedebatten frem og tilbage. Skiferie var blevet populært og fortalerne for en vinterferie ønskede én samlet ferie for eleverne, så de ikke holdt ferie på forskellige tidspunkter.\nI 1983 besluttede skolekommissionen, at der fra kommende skoleår skulle indføres vinterferie. Beslutningen blev dog annulleret af byrådet. Også i 1986 afviste byrådet at indføre vinterferie og det var først i 1995, at de aarhusianske skoleelever for første gang kunne gå på officiel vinterferie.\nBillede: Elever fra Møllevangsskolens SFO er på besøg i Den Gamle By i vinterferien 1999. Fotograf Jens-Kristian Søgaard, Aarhus Stadsarkiv.\n1996 - Byrådet takker ja til Vanddragen på Store Torv\nI midten af 1990’erne var det slut med at bruge byens Store Torv til parkeringspladser, og i stedet ønskede man fra kommunens side mere kultur og kreativitet i det store område.\nMen inden man endte med en udsmykning af det centrale torv, kom det til en ophidset debat i byen om, hvordan torvet skulle tage sig ud – og samtidig til et opsigtsvækkende sammenstød mellem Aarhus Byråd og Statens Kunstfond.\nFor Statens Kunstfond var villig til at betale for udsmykningen af Store Torv i Aarhus, men vel at mærke kun hvis kunstneren Hein Heinsen udførte opgaven. Men så sagde byrådet fra.\nChefredaktøren for Århus Stiftstidende skrev i 1996: ”Århus Byråd sagde nej til diktatet fra Statens Kunstfond. Dermed markerede byen på fornem vis, at vi er herre i eget hus, og kunstfondens arrogante selvrådighed fik et fortjent hug. Et nyt nederlag til hovedstads-centralismen.”\nDer blev i stedet udskrevet en konkurrence, som billedhuggeren Elisabeth Toubro vandt med planerne for sit kunstværk Torvenes Brøndsløjfe. I folkemunde senere kaldet Vanddragen, og den er i dag også en populær legeplads for børn og opløftede unge.\nBillede: Vanddragen på Store Torv, der her er fotograferet i 2005, blev en mulighed da byrådet i 1996 takkede ned til Statens Kunstfonds tilbud om at udsmykke Store Torv. Fotograf Ib Nicolajsen, Aarhus Stadsarkiv.\n1999 - Idékonkurrence om De Bynære Havnearealer udskrives\nAarhus Byråd vedtog i 1997 en masterplan for udvidelse af Aarhus Havn og herunder at flytte en stor del af havnens aktiviteter til Østhavnen.\nDen overordnede plan var at omdanne de bynære havnearealer på Nordhavnen fra en gammel industrihavn til et helt nyt byrum.\nI 1999 udskrev Aarhus Kommune en idékonkurrence om De Bynære Havnearealer. Vinderforslaget var udarbejdet af arkitekterne Knud Fladeland Nielsen og Peer Teglgaard Jeppesen og hovedidéen var, at Aarhus igen skulle være en by ved kysten.\nAarhus Byråd vedtog efterfølgende ”Helhedsplan for de Bynære Havnearealer” i 2003, som er en viderebearbejdning af vinderprojektet, hvor de overordnede retningslinjer for bydelen er beskrevet.\nFra 2013 har området officielt haft navnet Aarhus Ø.\nI 2007 begyndte selve arbejdet med at klargøre området til boliger. Planen er, at den nye bydel bliver en blanding af rekreative byrum, boliger, uddannelsesinstitutioner og erhverv samt et internationalt sejlsportscenter på spidsen af Aarhus Ø.\nAarhus Byråd har samtidig bestemt, at en fjerdedel af alle boliger i området skal opføres som alment boligbyggeri, så også beboere med normal lønindkomst kan få en bolig i området, ligesom der skal opføres kollegieboliger til studerende.\nBydelen vil på sigt huse 8.000-10.000 beboere, og efter planerne skal erhvervsdelen med tiden omfatte op mod 12.000 arbejdspladser.\nBillede: De bynære havnearealer, der i dag hedder Aarhus Ø, skyder i 2013 op og bliver en del af Aarhus’ skyline. Fotograf Ib Nicolajsen, Aarhus Stadsarkiv.


Home 2015-14 - Boliger, Ørnstrup Møllevej, Horsens Bestemmelser\n1.1fastlægge områdets anvendelse til boligformål som åben-lav og tæt-lav bebyggelse,\n1.2fastlægge retninglinjer for bebyggelsens og fællesarealernes udformning og placering,\n1.3de eksisterende naturelementer og udlagte regnvandsbassiner skal indpassses i bebyggelsen som del af de rekreative elementer og i sammenhæng med udlagte grønne arealer,\n1.4sikre etablering af et vej - og stisystem, der dels binder boligområdet sammen internt, dels kobler området sammen med omkringliggende natur- og boligområder, efter principperne i illustrationsplanen,\n1.5overføre området fra landzone til byzone.\nHorsens Kommune ønsker, at udarbejde en lokalplan, der giver mulighed for etablering af et nyt boligområde i den sydlige del af Horsens for at sikre byvæksten i Horsens Kommune.\nIdeen er at skabe et sammenhængende boligområde med en varieret boligsammensætning i form af åben-lav og tæt-lav boligbebyggelse i henhold til Horsens kommunes bosætningsstrategi.\nI Horsens Kommunes bosætningsstrategi fremgår det, at Horsens Kommune vil arbejde for et mere differentieret udbud af boliger og boliggrunde i kommunen, som matcher forskellige målgruppers behov. Der skal ske en styrkelse af de særlige kendetegn ved de enkelte områder, og der skal arbejdes på at øge tilgangen til naturherlighederne.\nMed afsæt i Horsens Kommunes bosætningsstrategi vil lokalplanen styrke områdets eksisterende kvaliteter ved at fortsætte den eksisterende bolig og servicestruktur og forstærke områdets eksisterende grønne træk, gennem placering af bebyggelse, beplantning, veje og rekreative arealer.\nLokalplanområdet ligger nord for et let bølget landskab, der rummer flere både små og større vådområder. I lokalplanen vil denne karakter forstærkes ved udlæg af flere landskabelig tilpassede regnvandsbassiner i varierende størrelse. Bassiner vil give boligområdet en grøn og rekreativ værdi og samtidig formidle overgangen til det åbne land.\nBoligområdet skal etableres i forlængelse af eksisterende servicefaciliteter, som skole, indkøb, daginstitution, idrætsfaciliteter og rideskole, men samtidig være en ny struktur, der rummer grønne rekreative rum mellem bebyggelsen.\nLokalplanen omfatter et areal på ca. 43 ha, hvor der gives mulighed for ca. 250-300 boliger.\nUdstykningen skal skabe visuelle og fysiske forbindelser til det omgivende landskab, bebyggelse og servicefunktioner. Derved tilføres både lokalplanområdet og omgivelserne rekreative værdier, da landskabet og dets muligheder åbnes for såvel beboere og offentligheden. Samtidig tilføjes området som helhed større bevægelsesmuligheder.\n2.1Lokalplanens område afgrænses som vist på kortbilag 1 og omfatter matr.nr.7a, 7x, 8a, 8be, 8bi, 9c, 10a,10q og del af 7000ax Tyrsted By, Tyrsted og alle parceller der udstykkes herfra.\n2.3Området opdeles i delområder som vist på kortbilag 2.\n3.1Lokalplanområdet kan anvendes til helårsboliger, grønne friarealer, regnvandsbassiner, samt veje og stier.\n3.2Område kan anvendes til åben-lav og/eller tæt-lav boligbebyggelse med fælles friarealer. Området kan også anvendes til sokkelhuse på storparceller.\n3.3Der kan indenfor området indpasses nødvendige mindre bygningsanlæg i op til 30m² til fællesforsyningsanlæg m.m.\n3.4Der er adgang til lokalplanområdets veje, som vist på kortbilag 3, Fremtidige forhold.\nLokalplanens formål er at sikre, at området kan anvendes til boligformål enten som parcelhuse, sokkelhuse eller som tæt-lav bebyggelse, så udstykningen og bebyggelsen følger de principper, som lokalplanen fastlægger for udbygningen af området.\nTæt-lav kan være dobbelthuse, kædehuse, rækkehuse, klyngehuse og gårdhuse.\nSokkelhuse har kun et lille stykke jord omkring huset, som hører til huset. Resten af området er en storparcel, man deler med andre. Boformen er et alternativ til det typiske parcelhus.\nDer kan etableres legeplads, mindre boldbaner og uformelle mødesteder for områdets beboere i de fælles friarealer.\nFriarealer mod syd kan rumme regnvandsbassiner, der tilpasses terrænet med en landskabelig bearbejdning.\n5.1Lokalplanområdet skal vejbetjenes fra Bjerrevej, ad en ny fordelingsvej, som vist på illustrationsplanerne.\n5.2Fordelingsvejen, Højagergårdsvej, udlægges og anlægges som offentlig vej.\n5.3Øvrige veje og stier udlægges og anlægges som private fællesveje/-stier.\n5.4Fordelingsvejen som tilsluttes Bjerrevej udlægges i en samlet bredde på 26 m. Vejen udlægges som en allé med seljerøn i begge vejsider. Centralt i udstykningen bliver alléen til en rambla hvor vejmidten er græs og forårsløgs beplantet med japanske kirsebærtræer. Overgangene mellem fordelingsvejen og de grønne kiler skal markeres med et skift i belægningen.\n5.5Højagergårdsvej udlægges i en samlet bredde på 18-26 m, hvoraf de 6 m er kørebaneareal, 2 – 4 m er rabatareal langs begge vejsider mellem kørebane og de enkeltrettede fællesstier, de 2,5 m er enkeltrettede fællesstier langs begge vejsider og de 1,5 – 3,5 m er yderrabatter mellem vejanlægget og de tilstødende parceller og/eller grønne fællesarealer langs begge vejsider. Fordelingsvejen udlægges til middel hastighed (50 km/t)\n5.6Der kan etableres en eller flere underføringer til gående og cykler under fordelingsvejen.\n5.7Der skal etableres åbne grøfter/kanaler til regnvand langs fordelingsvejene.\n5.8De primære lokalveje/stamvejene der tilsluttes fordelingsvejen udlægges i en samlet bredde på 14 – 16 m, hvoraf de 6,5 m er kørebaneareal, 2 – 3 m er rabatareal langs den ene vejside mellem kørebane og fortovsarealet, 2 m er fortovsareal langs den ene vejside og de 2 - 3 m er yderrabat mellem fortovet i den ene vejside og yderrabat i den anden vejside mellem vejanlægget og de tilstødende parceller og/eller grønne fællesarealer. Stamvejene udlægges til lav hastighed (30 – 40 km/t)\n5.9Der skal etableres regnbede langs de primære lokal veje.\n5.10De sekundære lokaleveje/boligvejene der tilsluttes fordelingsvejen/stamvejene udlægges i en samlet bredde på 8 - 10 m, hvoraf de 5,5 m er kørebaneareal, 1 – 3 m er rabatareal langs begge vejsider mellem kørebane og de tilstødende parceller og/eller grønne fællesarealer langs begge vejsider. Boligvejene udlægges afhængig af udformning til lav hastighed (30 – 40 km/t)\n5.11Der skal anlægges stiforbindelser jf. illustrationsplanerne. Stierne udlægges i minimum 5 m bredde og befæstes i 2- 3 m bredde.\nVed ramblaen markeres overgangen til de grønne kiler med et skift i belægning.\nFællesstier udlægges med fast belægning i asfalt eller betonbelægningssten.\nRabatter udlægges som græsrabatter eller græsarmering.\nStier, der anlægges i grønne passager, skal udlægges i grus/slotsgrus.\nOverkørsler udlægges i jævn belægning i betonstens/tegl eller granitbelægning. Der må kun etableres én overkørsel til hver parcel, med en maksimal bredde på 6 m. Der må ikke være direkte vejadgang fra de tilgrænsende grunde/parceller til stamvejene eller fordelingsvejen.\n5.13Opkørsler til den enkelte parcel skal, hvis dagrenovationen ønskes afhentet på standpladsen på ejendommen, udformes så den overholder de stillede krav jf. kommunens regulativ for husholdningsaffald, herunder AT vejledning D.2.24 nyeste udgave (Indretning og brug af dagrenovationssystemer)\n5.14Vej- og stiprojektet skal i videst muligt omfang tilpasses eksisterende terræn samt redegøre for eventuelle terrænreguleringer (skråningsanlæg langs veje og stier) på tilstødende grunde uden for vejudlæggene. (Der henvises til vejledningen terrænreguleringer udarbejdet af Teknik og Miljø)\n5.15I alle blinde vejender skal der etableres vendemulighed for lastbiler (renovationsvogne, flyttevogne m.v.) jf. vejreglerne.\n5.16Ved vejtilslutninger skal der sikres de nødvendige oversigtsarealer, jf. gældende vejregler. Inden for oversigtsarealerne i kryds må der således ikke plantes hække eller etableres rækværker, plantestensmure eller lignende med en højde over 0,8 meter.\n5.17Der skal etableres vej-/stibelysning på vejene/stierne. Belysningen i h. t vejreglerne.\nLangs boligvejene placeres vejbelysningen i rabatarealet i samme side som træerne.\n5.18Der skal placeres træer langs vejene:\nLangs begge sider af fordelingsvejen skal der placeres opstammede seljerøn i skillerabatten mellem fællesstierne og kørebanen. Ramblaen udlægges i græs med forårsløg og beplantes med japanske kirsebærtræer.\nLangs stamvejene placeres mindre, blomstrende træer i min. str. 12-14 f.eks. japansk prydkirsebær(prunus umineko) paradisæble eller tjørn i rabatarealet i samme side som fortovsarealet.\nLangs boligvejene placeres mindre, blomstrende træer i min. str. 12-14 f.eks. japansk prydkirsebær(prunus umineko) paradisæble eller tjørn i rabatarealet i samme side som vejbelysningen.\nDet er intentionen at beplantningen omkring vejudlæggene skal være identitetsskabende for lokalplanområdet. Det skal være en grøn oplevelse at færdes både som bilist, cyklende og gående i området. Vejtræer og græsrabatter vil skabe en grøn udstykning, med blomstrende træsorter, der vil give karakter til området.\nVejvand fra fordelingsvejen afledes, hvor det er teknisk muligt, via åbne grøfter/kanaler til regnvandsbassiner\nVejvand fra de primære lokal veje afledes til nedsivning i regnbede. Overløb fra regnbedene ledes til regnvandsbassinerne.\n6.1Der anlægges minimum 2 p-pladser pr. bolig i åben-lavt byggeri.\n6.2I områder med tæt - lav bebyggelse skal der etableres 1,5 p-plads pr. bolig med individuel parkering eller 1 parkeringsplads pr. bolig og 0,5 parkeringsplads pr. bolig som fællesparkering.\nParkeringskrav i henhold til Horsens Kommunes parkeringsnorm.\n7.3Området seperatkloakeres efter anvisning fra Teknik og Miljø og Horsens Vand A/S.\n7.4Ved nedsivning af regnvand skal der ansøges om tilladelse ved Natur og Miljø, Horsens Kommune.\n7.5Der anvendes parkarmaturer som vej- og stibelysning i henhold til Horsens Kommunes belysningsplan.\n7.6Stier skal være belyst.\n7.7Der skal i området sikres fornøden vandforsyning til brug for brandslukning. Vandforsyningens art og omfang skal afklares med brandvæsenet.\nDer løber en naturgasledning gennem området. Omkring ledningen er tinglyste afstandskrav, der er indarbejdet i bebyggelsesplanen.\n8.2Ny bebyggelse skal underordne sig følgende byggelinier:\nBoligveje min. 2,5 meter fra vejskel.\nGasledningen 12 meter på hver side.\nDerudover er der udlagt byggelinjer i forhold til mosen på 25 meter, som vist på kortbilag 3.\n8.3Boligerne må maksimalt have en højde på 8,5 m, regnet fra naturligt terræn.\n8.4Områdets naturlige terræn skal søges bevaret. Der må terrænreguleres +/- 0,5 meter. Regnvandsbassiner og vejudlæg er undtaget. Der henvises til Horsens Kommunes vejledning 'Terrænregulering og jordhåndtering i forbindelse med bygge- og anlægsarbejde'.\nVed nedsivning af regnvand skal der ansøges om tilladelse ved Natur og Miljø, Horsens Kommune.\n8.5Der må ikke opføres bygninger uden for boligenhederne vist på bilag 3. Hver grundejerforening må dog opføre 1 mindre bygning i 1 etage på op til 25 m2 til redskaber til vedligehold af områdets fælles grønne arealer. Bygninger over 10m² vil kræve en byggetilladelse.\nBebyggelsen skal følge principperne, der vises på kortbilag 3 og 4. Den nordlige del af planområdet udlægges til åben-lav og tæt-lav boligbebyggelse i 2 etager med en maksimum bygningshøjde på 8,5 meter samt et grønt friareal. Der kan etableres legeplads og mindre boldbaner for områdets beboere. Den sydlige del af lokalplanområdet udlægges i en mere åben, grøn struktur, der orienterer sig mod det rekreative område med regnvandsbassiner mod syd. Bebyggelsen kan her opføres som åben-lav, tæt-lav bebyggelse eller sokkelhuse på storparceller. Bebyggelsen kan opføres i op 2 etager med en maksimum bygningshøjde på 8,5 meter.\nMellem boligenhederne er der rekreative passager, som parcellerne grænser op til.\nTerrænreguleringer skal udformes som naturlige skråninger uden brug af støttemure og stensætninger, så området bevares det oprindelig terræn så vidt muligt.\n9.1Facader og tagflader må ikke udføres med reflekterende materialer eller blændende overflader. Der må ikke anvendes glaserede eller ædelengoberede tagsten.\n9.2Som tagmateriale kan vælges begrønnede tage, tagpap eller sten i mørke eller røde farver.\n9.3Tage kan etableres som sadeltage, flade tage eller tage med ensidig taghældning.\n9.4Facader skal fremstå i tegl, natursten, træ eller som pudset/vandskuret overflade.\n9.5Solvarme- eller solcelleanlæg skal udføres med antirefleksbehandlet overflade og være parallelle med tagflader og/eller facader.\n9.6Affaldsbeholdere skal placeres i henhold til "Regulativ for Husholdningsaffald" og være afskærmet set fra vejen. Afskærmningen kan bestå af beplantning eller et fast hegn, der harmonerer med husets arkitektur og materialeholdning.\nBebyggelsen vil danne en delvist afrundning af Tyrsted mod det åbne land. Begrundelsen for den nævnte materiale- og farveholdning er ønsket om at bebyggelsen vil falde så naturligt og diskret ind i landskabet, samt at der opnås en sammenhængende helhed i udstykningen.\n10.2Alle hegn i skel må kun etableres som levende hegn. Hegn mod vej, sti og fællesarealer skal placeres mindst en 0,3 meter fra skel.\n10.4Der skal plantes seljerøn som allébeplantning i begge sider af fordelingsvejen. Ramblaen skal etableres med græs, forårsløg og japanske kirsebærtræer. Plantningen af disse træer er en del af byggemodningsprojektet/færdiggørelsen.\n10.5Der skal plantes blomstrende vejtræer i den ene side af primær og sekundære lokalveje, f.eks. japansk prydkirsebær(prunus umineko) paradisæble eller tjørn. Plantningen af disse træer er en del af byggemodningsprojektet/færdiggørelsen.\n10.6Der skal etableres en støjvold langs lokalplanens sydlige afgrænsning, som beplantes.\n10.7De fælles friarealer skal fremstå grønne og henligge i græs med grupper af mindre blomstrende træer, som paradisæble, valnød, æble eller kirsebær.\n10.8De rekreative arealer må ikke udstykkes og skal fremtræde som fælles for området i sin helhed.\n10.9Regnvandsbassiner indgår i de rekreative arealer og skal fremtræde som fælles for området i sin helhed.\n10.10Affaldsbeholdere skal placeres i henhold til Regulativ for Husholdningsaffald og være afskærmet, set fra vejen. Afskærmningen skal bestå af beplantning eller et fast hegn/mur, der harmonerer med byggeriets øvrige arkitektur og materialeholdning.\n10.11Der kan indenfor lokalplanens friarealer opstilles midlertidig fjernvarmeforsyningsanlæg, på op til 30M², for hver 20 ejendomme i lokalplanområdet.\nLokalplanområdet grænser op mod det åbne land og vil opleves fra det omgivende vejnet og landskab. Det er derfor væsentligt at udstykningen formidler overgangen mellem bebygget og ubebygget areal nænsomt.\nVed etablering af beplantningsbælter og træer langs veje skabes der en grøn karakter i området.\nVarmeforsyningsanlægget skal være beklædt med sortmalet vandret ru træbræddebeklædning og have fladt tag.\n11.1Ny bebyggelse må ikke tages i brug, før der er etableret: de i §10 fælles- og friarealer og beplantning i overensstemmelse med udstykningsplanens principper.\n12.1Der skal oprettes en separat grundejerforening for hver boligenhed i udstykningen.\n12.4Grundejerforeningen forestår drift og vedligeholdelse af grønne arealer, når disse er anlagt. Overtagelsen kan ske etapevis i takt med områdets udbygning.\n12.6 Vedtægter og vedtægtsændringer skal godkendes af Byrådet.\n12.7Kommunen kan også kræve at foreninger optager tilgrænsende ejendomme/områder i foreningen.\nDer løber en naturgasledning gennem området. Omkring ledningen er tinglyste afstandskrav, der er indarbejdet i bebyggelsesplanen. Der er fastlangt en bygge - og anlægslinje på 12 meter fra gasledningen midte på begge sider. Se kortbilag 3.\nPå matrikelnumrene indenfor lokalplanens afgrænsning er tinglyst en række servitutter. De servitutter, der er tinglyst på matrikler i lokalplanområdet, er gennemgået.


Ilusion Markus & Spa er et 8-etagers hotel i Can Picafort nær ved den smukke sand-strand. Ilusion Markus & Spa blev åbnet i 1972 og tilbyder lyse værelser.\nStedet er 11 km fra Centro Histórico Alcúdia . Bycentrum ligger 1 km væk fra hotellet.\nVærelsesfaciliteter på Ilusion Markus & Spa inkluderer centralvarme, kabel-tv med betalingsfilm, en balkon, et loungeområde og et køleskab. Værelserne har udsigt over havet. Badeværelserne har en bruser, en hårtørrer og gratis toiletartikler.\nHver morgen serveres en morgenmadsbuffet fra 08:00 bis 10:00. Beboere kan prøve fine måltider af regional køkken i hotellets restaurant. Den caféen bar omfatter billiard og en terrasse, og byder på alkoholiske drikkevarer. Gæsterne kan spise på los Faroles Restaurante og Hard Bike cafe, som ligger inden for 5 minutters gåtur fra ejendommen.\nDette attraktive hotel er 45 km væk fra Palma de Mallorca lufthavn.\nHotellet tilbyder valutaveksling, parkering og bagageopbevaring samt en video-projektor, et mødelokale og en lysbilledapparat for gæsternes komfort.\nGæsterne med børn kan benytte sig af vugger, en børneklub og et legerum som tilbydes på hotellet. Hotellet tilbyder et træningscenter og aerobics-lektioner samt dykning, sejlads og bueskydning for at sikre gæsternes aktive tidsfordriv.\nBed & Breakfast Complex Petrovsky Brovar 3*, Brovary\nLejlighed Apatment Nadobu, Kharkiv\nHotel Relax 2*, Agia Marina\nFeriehus Sunshine, Kíssamos\nLejlighed 4 Bedroom House In Battersea Sleeps 7, London


Grundloven er grundlaget for vores demokrati – men ideen om, at demokratiet blev grundlagt i 1849, holder ikke helt, siger historiker Rasmus Glenthøj i et interview med Berlingske.\nGrundloven er senest blevet ændret i 1953. Det var fjerde gang, Grundloven blev ændret. Med den anden grundlovsændring, der kom i 1915, fik kvinderne stemmeret. Fold sammen\nDet var selve grundlæggelsen af vores demokrati. Det fundament, vi alle står på.\nGrundloven, der i 1849 blev underskrevet af kong Frederik VII. I det øjeblik blev demokratiet, som vi kender det, skabt.\nFor tanken om, at demokratiet blev grundlagt med Grundloven, er kun delvist korrekt, siger lektor i historie ved SDU og 1800-talshistoriker Rasmus Glenthøj i et interview med Berlingske i forbindelse med podcasten »90 mandater«.\n»Det er selvfølgelig rigtigt, at det er der, vi får Grundloven og dermed grundlaget for nutidens demokrati. Men det var ikke demokratisk i nogen som helst moderne forstand,« siger Rasmus Glenthøj.\nLektoren fortæller, at demokrati så sent som i 1847 var et skældsord, før det i 1848 begyndte at blive »vagt positivt«.\n»Og det er absolut ikke alle grundlovsforældrene, der ville mene, at det var demokrati, man fik i 1848. Selv i en 1800-talsforstand af begrebet.«\nI 1848 døde Christian VIII, og tronen blev overtaget af Frederik VII. Han overtog tronen på et tidspunkt, hvor en liberalt sindet revolutionsbølge bredte sig over store dele af Europa.\n»Man er klar over, at historien bevæger sig. Man taler om en historisk udviklingstanke. Der er en kongemagt, som tydeligvis ikke er i stand til at holde på magten længere,« siger Glenthøj og henviser til, at der er en liberal bevægelse i gang – også i Danmark – samtidig med at landet fået en tronarving, Frederik VII, som alle er klar over ikke kan regere landet enevældigt.\n»Man mener, at man skal have nogle frihedsrettigheder. Man mener, at folket skal spille en større rolle,« forklarer Glenthøj.\nMen selv om Grundloven blev underskrevet af kongen i 1849, spillede monarkiet fortsat en langt større rolle end i dag.\n»Når man læser Grundloven, står der indskrænket monarki. Og det mente man faktisk alvorligt. Modsat i dag, hvor man bare læser regeringen og så kongen – når der stod konge, så mente man det,« siger Glenthøj.\nMange glemmer ifølge Glenthøj, at den udøvende magt fortsat lå hos kongen. Det var ham, der udpegede – og fyrede – ministre, og det var ham, der skulle erklære krig og slutte fred.\nMed Grundloven kom også en række borgerlige frihedsrettigheder såsom ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, ligesom oprettelsen af et parlament har lagt kimen til det demokrati, vi ser i dag.\n»På den måde har man et solidt grundlag – men man har også alle de her begrænsninger i forhold til, hvem der rent faktisk måtte få indflydelse, samtidig med at den udøvende magt adskiller sig meget væsentligt fra nutiden, især i den forstand, at kongen i hvert fald i princippet kunne vælge, hvem han havde lyst til (som ministre, red.),« siger Rasmus Glenthøj.\nGrundlovens vedtagelse gav kun en mindre del – 15-18 procent – af befolkningen stemmeret, fordi kvinder, fattigfolk, tjenestefolk og alle under 30 ikke måtte stemme.\nHør mere om 1849 og underskrivelsen af Grundloven – og hvorfor »de gamle måske havde ret«, når de besluttede, at man skulle være 30 år for at kunne afgive sin stemme.


Rønde Hovedgade - LB Consult A/S\nBy Astrid januar 29, 2020 No Comments\nReference / Seniorbofællesskab\nIngeniørrådgivning for alle fag\nKlaus Allerman, Aalsrode Tømrerfirma. kla@aat.dk\nPå hovedgaden i Rønde opføres et nyt stort seniorfællesskab. De 30 nye almene familieboliger skal bidrage til byens nye seniorområde og udgør en nyetableret afdeling for det almene boligselskab djursBO. De to punkthuse i 4 etager tilbyder byens seniorer en ny mulighed for et boligfællesskab. I stueetagen af det ene hus findes et stort fællesrum, der indbyder til fællesskab for alle beboerne.\nDe nybyggede boliger er indrettet som familieboliger og henvender sig til de +60-årige seniorer. Boligerne udføres med almindelige tilgængelighedsregler og under hensyntagen til, at selvhjulpne borgere kan blive boende, så længe som muligt i boligerne.\nI projektet er der et stort fokus på at opføre et moderne og bæredygtigt byggeri med et lavt energiforbrug. Ud over de nye boliger bidrager projektet også med nye udenomsarealer som sammen med de øvrige nyopførte bygningers arealer skal danne en grøn oase for beboerne. Udearealerne spiller sammen med byggeriet og skal åbne op for alle områdets beboere, der skal føle sig velkomne og få lyst til at bruge faciliteterne.\nByggeriet er en del af et moderne senior hjemsted i Rønde, som er udarbejdet af GPP Arkitekter. Det samlede byggeri fremstår som en levende, naturlig og dynamisk del af Rønde, sådan at borgere udefra føler sig indbudt til området. I samarbejde med bl.a. Aalsrode Tømrerfirma overtog og færdiggjorde vi projektet, der er afleveret i 2019.


Min top 5: Klassiske gyserserier - VI ELSKER SERIER\nDet er ikke nemt at se sig ud af alle de gyserserier, der efterhånden findes på streamingtjenester – endnu sværere er det at finde nogle af de helt klassiske serier, der måske ikke nødvendigvis er lavet til gys, men alligevel sender kuldegysninger ned af rygraden på én.\nHer har vi samlet 5 serier, der kan betegnes som klassikere og samtidigt kan sende lidt gys igennem kroppen!\nJa, det kan vel ikke undgås at nævne Twin Peaks som en gyserserie – faktisk er det én af de ting, der kendetegner denne serie!\nDa en død kvinde bliver fundet pakket ind i plastik, bliver en FBI-agent (spillet af en ung Kyle MacLachlan) sat på sagen om at løse mysteriet, der udfolder sig i den fiktive by, Twin Peaks – kun for at opdage, at tingene ikke er, som de ser ud, og det er ren gymnastik for hjernen at finde hoved og hale i alle de ting, der udfolder sig.\nTwin Peaks er én af de serier, der kan ses og genses og stadig give den samme uro i kroppen, som den gjorde første gang!\nFør Black Mirror fandtes The Twilight Zone, som er én af de helt klassiske antologi-serier, der kom på skærmen for første gang i 1950’erne (!) og omhandler alt det uhyggelige, der findes i verden. Gyserserien foregår i sort/hvid, og selvom en masse genrer bliver dækket af serien, gør den sig bare bedst, når der er gys og – undskyld sproget – mindfuckery.\nThe Twilight Zone har lidt af det hele, og den kan så meget mere, end man lige tror. Der er faktisk rygter om en såkaldt reboot af serien i 2020, så mon ikke vi får set lidt mere at se til de creepy sider af verdenen snart?\nThe X-files er ét af de bedste eksempler på, hvordan man gør noget lidt surrealistisk til noget enormt creepy og gennemført uhyggeligt!\nKombinationen af en skeptiker (spillet af Gillian Anderson) og en troende (David Duchovny), der forsøger at løse overnaturlige sager på trods af deres forskelligheder, bringer en helt ny type af gys på banen; om det er overnaturlige væsner, aliens eller måske bare virkelighedens verden, der er så grum, at det næsten ikke er til at bære, så formår gyserserien The X-files altså at gøre noget fantastisk – og få alle til at lukke gardinerne efter et afsnit… Just in case.\nJa ja, det er måske en serie for børn, men mand, hvor tager man fejl, hvis man tror, at den ikke også kan skræmme en voksen!\nSelvom det er korte afsnit med masser af gys rettet mod børn og teenagere, så er gysene altså også slemme som voksen. Det kan godt være, at man rationelt set kan sige ”det er jo ikke et spøgelse, bare en mand i en maske”, men der er noget meget, meget specielt over Goosebumps; den tager nemlig én med tilbage til barndommen og dens frygt – og endnu værre, så tager den én med derhen, hvor det føles allerværst.\nDet er altid sjovt at blive skræmt fra vid og sans, men når man sidder som voksen med barndomsfrygt ruskende rundt i hele kroppen, så kommer man til at holde endnu mere af denne gyserserie.\nEn absolut dansk tv-klassiker fra en dansk instruktør, der er blevet kendt for sine gys! Riget kan simpelthen det hele: Sarkastiske læger, spøgelser, der hjemsøger hospitalet, underlige stemmer, en voksen-baby (det er ikke så sjovt, som det lyder) og en masse andet, udgør Riget af Lars Von Trier.\nMesterfuldt sammenstykket og fantastisk filmet gør Riget til en perfekt gyserserie, der efterlader dig med koldsveden løbende ned ad ryggen, klamme håndflader og neglemærker i ansigtet fra alle de gange, man er nødt til at gemme sig væk.\nRiget formår at gøre et sted, der egentligt bliver set som trygt til noget uhyggeligt og usikkert – og det er en kriminel undervurderet gyserserie, efterhånden!\nLÆS OGSÅ: 5 uhyggelige serier du skal se på C More\nNetflix-serien ”Tydying Up” lærte os, hvordan vi skal rydde op og holde orden i vores hjemlige rod. Med…


Basnæs Nor - Wikipedia, den frie encyklopædi\nBasnæs Nor er et fladvandet nor sydøst for Skælskør, der ligger mellem Glænø og nogle små tanger, der afgrænset det fra Smålandsfarvandet.\nDet fladvandede areal, som Basnær Nor omfatter, bliver i vid udstrækning tørlagt under lavvande, og vådarelaerne samt de omkringliggende landområder har stor betydning for en række trækfugle, som anvender området som fouragerings- og rastelokalitet. Dette gælder bl.a. for gæs og svaner.\nVandarealerne i Basnæs Nor samt tangerne Glænø Vesterfed, Næbbet og Sevedø Fed, et areal på i alt 1.116 ha, hvoraf 138 ha er landarealer, blev i 1919 etableret som det første vildtreservat i Danmark. Basnæs Nor er en del af Natura 2000-område nr. 162 Skælskør Fjord og havet og kysten mellem Agersø og Glænø og er også ramsarområde.\nPå et voldsted (en kunstig bakke) ligger hovedgården Basnæs med et borganlæg med tre hjørnetårne fra midten af 1800-tallet.\n^ Basnæs Nor Vildtreservat med detaljeret kort\n^ Natura 2000-planen\nKoordinater: 55°11′55″N 11°21′21″Ø / 55.19861°N 11.35583°Ø / 55.19861; 11.35583\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Basnæs_Nor&oldid=11122343"\nSlagelse Kommunes geografi\nLokaliteter i Slagelse Kommune hvor billeder savnes\nDenne side blev senest ændret den 21. april 2022 kl. 17:37.