Hestens stereotypier - aldrig bare en unode - Velkommen til Moderne Hestehold\n20 kommentarer\t/ Adfærd, Unormal adfærd, Velfærd / Af Modernehestehold\nMan kan både blive bekymret og usikker, når man møder en hest, der har en stereotypi, som eksempel boksvandring. Hestens monotone, gentagne bevægelser virker unaturlige og mærkelige, og giver ofte også en uønsket fornemmelse af uro i stalden.\nFor nogen leder det tankerne hen på gamle optagelser fra zoologiske haver, hvor man så hvordan tigeren vandrede hvileløst frem og tilbage i sit alt for lille, trøstesløse bur, og nærmest havde slidt en bane i gulvet, fordi dens bevægelser var blevet så ensartede. Ikke just et rart syn.\nEn hest der stereotyperer bliver måske nogle gange set lidt skævt til i stalden – der må jo være noget i vejen med den, og hvad nu hvis det smitter de andre heste?\nMen hvad betyder det egentlig for hestens velbefindende, at den har en stereotypi? Har hesten det dårligt? Er det en slags uskadelig kortslutning i hjernen? Er det måske bare ’staldunoder’, som forsvinder ved opdragelse? Eller…?\nMåske fordi stereotypier er så nemme at få øje på, har forskningen længe prøvet at undersøge, hvad de egentlig går ud på. Hos heste ved man i dag at stress, frustration, problemer med for lidt grovfoder, ringe mulighed for bevægelse eller for social kontakt med andre heste, er nogle af de ting som har betydning for, om hesten udvikler stereotypier eller anden unormal adfærd.\nMan ved også, at stereotypier kan ’sætte sig’ og blive så fast en del af hestens adfærd, at den måske aldrig stopper helt med at udføre den, selv ikke hvis hestens leveforhold ændres, og hesten egentlig har det godt.\nHvad er en stereotypi egentlig?\nDet er en form for unormal adfærd, hvor hesten udfører en bestemt handling gentagne gange lige efter hinanden, og på en meget ensartet måde. Samtidig udfører hesten disse handlinger i situationer, hvor adfærden ikke umiddelbart lader til at have noget formål. At adfærden er unormal betyder ikke nødvendigvis at man ikke kan se adfærden hos vildtlevende heste, men betyder at adfærden vises med en anden hyppighed, intensitet, eller i andre situationer end den gør hos dyr, der lever i naturen. Dog ser man også at hestene udvikler helt nye og abnorme former for adfærd som ikke er blevet observeret hos vildtlevende heste.\nEr stereotypier en bevidst handling fra hestens side?\nNej, hesten har ikke et bevidst forudbestemt mål med adfærden – tværtimod er stereotypien en reaktion på indre og/eller ydre stimuli, eller mangel på samme. Mange gange bliver udtrykket ”staldunoder” brugt om stereotypier, hvilket er meget uheldigt, fordi det antyder at hesten har skyld eller ansvar for handlingen. Og det er langt fra er tilfældet.\nEr stereotypier meningsløse handlinger, som hesten ingen nytte har af?\nDet er en udbredt påstand at stereotypier er meningsløse handlinger, som dyret ingen nytte har af. Men her viser forskningen et andet billede. Meget tyder på at hesten udvikler stereotypier eller anden form for unormal adfærd, som et forsøg på at kompensere for levevilkår, som ikke opfylder hestens biologiske behov. Man ved også, at hesten udskiller øgede mængder endorfiner i blodet, når den udfører den stereotype adfærd. Og at endorfinerne virker smertestillende, og giver hesten en følelse af velbehag, som kan lindre deres frustrationerog ubehag. Derfor kan stereotypier faktisk ses som hestens forsøg på at klare sig under forhold, som den mistrives i.\nHar heste der udviser stereotyp adfærd det altid dårligt?\nNej, det har de ikke. Der kan være stor forskel på om en stereotyp adfærd kun lige er ved at danne sig, eller om adfærden har været en del af hestens adfærdsmønster i længere tid. Og især hestens alder, når den udvikler den stereotype adfærd, kan have betydning for om hesten vil ophøre med den unormale adfærd hvis dens forhold forbedres. Stereotypier som dannes hos føl, er gerne de mest hårdnakkede af slagsen, fordi nervesystemet stadig er formbart og udvikles, mens stereotypien opstår. På den måde bliver stereotypien faktisk en del af føllets mentale udvikling, og en normal, fasttømret del af dens adfærd. Føl skal helst ikke fravænnes før de er minimum 9 måneder gamle, og det skal gøres langsomt og gradvist. Det er et kæmpe chok for både hoppe og føl at blive adskilt for brat og for tidligt, og især føllet kan blive så frustreret og stresset, at det danner stereotypier eller anden unormal adfærd.\nKan man opdrage hesten til ikke at vise stereotyp adfærd?\nForsøg med krybbebiderremme og andre midler, der skal forhindre hesten i at udføre stereotypier ved at gøre ondt, eller ved at være ubehagelige for hesten, virker nemlig ikke. At hesten vælger at udføre stereotypien, selvom man forsøger at forhindre den i det, viser hvor stærkt motiveret den er for det – og det tyder på at adfærden faktisk er med til at opfylde et behov hos hesten. I stedet er det vigtigt at se på, hvilke mentale eller fysiske problemer hesten kan have, som ligger til grund for stereotypien. Og tit kan stereotypiens type give os et hint om, hvad hesten mangler eller er frustreret over.\nSmitter stereotypier de andre heste i stalden?\nNej, det gør de ikke. Forskning viser, at heste ikke lærer den form for adfærd ved at se på andre heste. Det der snarere kan være tilfældet er, at det er de samme problemer i hestenes forhold, som gør sig gældende for flere af hestene i stalden. Så her skal man gå ind og se på om forholdene kan forbedres, i stedet for at isolere eller gøre en hest til syndebuk.\nEr stereotypier arvelige?\nNoget tyder på at der kan være arvelige faktorer indblandet i tendensen til at danne stereotypier. Man kan forestille sig at visse heste er genetisk disponerede for at udvikle stereotypier, fordi deres nervesystem er mere sensitivt overfor stress. Men der mangler stadig klare videnskabelige resultater på området.\nNogle af de mest almindelige former for stereotypier i hesteholdet er krybbebidning, vindslugning, trætygning, vævning og boksvandring.\nNår det gælder krybbebidning, vindslugning og trætygning ved man, at det typisk ses hos heste, der har mavesår. Heste er i risiko for at udvikle mavesår, hvis de ikke får nok grovfoder. Det skyldes at heste kun danner spyt når de spiser, og at de derfor skal have nok fiberholdigt foder til at kunne neutralisere mavesyren. Både krybbebidning, vindslugning og trætygning er orale aktivtieter, som får hesten til at danne spyt. Så når hesten for eksempel krybbebider lindrer det, både ved at dens krop danner endorfiner, men også ved at det ekstra spyt neutraliserer noget af mavesyren. Nå heste der viser orale stereotypier får adgang til rigeligt med grovfoder, så mavesåret bedres, vil den stereotype adfærd ofte stoppe, eller i hvert fald nedsættes kraftigt. Det er et godt eksempel på, at dyrets adfærd kan fortælle os meget om, hvordan den har det.\nVævning og boksvandring kan være udtryk for at hesten er frustreret, fordi den ikke har tilstrækkelig mulighed for at bevæge sig. Stereotyp boksvandring og vævning kan opstå ud fra små intentionsbevægelser, hvor hesten bevæger sig rundt i et forsøg på at komme ud af sin boks. Stereotypier dannes ikke på en dag, men sandsynligvis over længere perioder med frustration. Når hesten er frustreret, vil den typisk virke urolig, så det er et tegn, man skal være på vagt overfor.\nDet kan være svært at tolke hvad en stereotypi betyder for hesten velfærd, fordi heste kan blive ved med at vise stereotypier, selv når de får langt bedre levevilkår. Man ser dog ofte at stereotypien med tiden ses meget sjældnere, hos de heste som ikke længere er stressede.\nPåstanden om at stereotypier slider på hestens led, gør kroppen skæv eller på anden måde skader kroppen, er der heller ikke et entydigt svar på: En stereotypi kan på sigt skade hestens krop, hvis hesten udfører de samme bevægelser i timevis dagligt. Men mange heste stereotyperer langt mindre end det, og her har den smule slid nok ikke den store betydning.\nDen rolle som stereotypier og anden unormal adfærd spiller som tegn på stress og dårlig velfærd, er langt vigtigere, end de fysiske effekter af, at hesten udfører dem. Så i stedet for at fokusere på blot at fjerne stereotypierne, gør vi hesten en større tjeneste ved at arbejde på at give den leveforhold, der bedre opfylder dens behov – og dermed en masse gode oplevelser i livet.\n20 kommentarer til “Hestens stereotypier – aldrig bare en unode”\n28. august 2012 kl. 14:13\nVi har lige købt en hest som vi fik hjem i fredags. Den udviste boks vandring i 2 af de bokse vi prøvede at sætte hende ind i, den 3 boks vi prøvede faldt hun til ro, men tilgengæld viser hun væve adfærd på fold og det uanset om hun får på græs med vores 2 andre heste eller står alene. Hun ignorere de andre heste og står ved lågen og går frem og tilbage, frem og tilbage i et væk. Hvad mener du vi skal/kan gøre ved dette ?\nMvh Anne-Lise Bartram\nDet lyder jo umiddelbart som om hun savner sin gamle flok/hjem meget.\nFor boksvandring og vævning er to nærtbeslægtede adfærdsformer som heste viser når de ønsker at bevæge sig hen mod noget de gerne vil have adgang til, eller bevæge sig væk fra en situation de ikke bryder sig om, men er fysisk forhindret heri.\nSå når Jeres hoppe væver/vandre, er det formentlig et udtryk for at hun ønsker at bevæge sig tilbage til sin gamle flok/hjem.\nHar hendes tidligere ejer snakket om at hun var væver/boksvandre, eller kunne have tendens til det? Og var det adfærdsformer som I lagde mærke til, da I var ude og se på hende? Eller så I hende ikke i situationer hvor hun ikke var i hænder?\nVed I om hun er vokset op alene, eller i en meget homogen flok (fx udelukkende sammen med andre hoppeplage på hendes egen alder)? For hvis dette er tilfældet, kan det også være et element der spiller ind. Det skyldes, at heste der vokser op alene, eller i en meget homogen flok, typisk ikke vil være ret gode til at kommunikere med andre heste. Hestenes sprog er nemlig kun i meget grove træk medfødt, men alle ”detaljerne” i sproget er noget de helt unge heste lære mens de vokser op, og lære de ikke dette sprog, kan de senere have problemer med at kommunikere med andre heste, og derfor vil de mange gange ikke vise den store interesse for andre heste.\nJeg går ikke ud fra at I har andre heste end de to andre du nævner, så der er jo ikke mulighed for at prøve om der er andre heste hun ”svinger bedre med”. Så umiddelbart ville jeg lade hende gå sammen med de to andre heste, og så håbe på at hun bliver glad for at gå sammen med dem, når hun forhåbentlig falder lidt til ro og lære dem at kende.\nMen den stress hun oplever i forbindelse med flytningen, og savnet at sin gamle flok, kan give anledning til spændinger i kroppen på hende, som så igen virker stressende på hende –en ond spiral. Så I kunne eventuelt prøve at massere hende lidt selv –og gerne ude på folden. Det vil have en direkte og positiv virkning på hendes krop, og vil kunne hjælpe hende med at slappe af, og vil også hjælpe hende med at få nogle positive relationer til Jer og stedet. Især massage/berøring af mankeområdet og den øverste del af skulderen virker beroligende. I behøver ikke bruge nogen bestemte teknikker, så bare følg Jeres intuition.\nMotion/træning er en anden faktor som også har vist sig at kunne hjælpe i sådanne situationer. Det bedste er varieret træning der er tilpasset hende og hendes niveau.\nI stalden ville jeg lade hende stå i den boks hvor hun faldt til ro og virker til at være bedst tilpas.\nHvis ikke dette hjælper, tænker jeg at hun måske kan have nogle større eller mindre problemer i kroppen. For ligesom vi typisk bliver mindre sociale, og mindre interesserede i at lære nye mennesker at kende, hvis vi har det dårligt, kan det samme være tilfældet for dyr.\nDe problemer som hestene kan have i kroppen, og som kan ”fylde rigtig meget for dem”, er ikke altid så synlige for os, så vi lægger ofte ikke mærke til dem. Men som Equine Touch Practitioner har jeg efterhånden fået en del tilbagemeldinger fra hesteejere som har haft heste der ikke har fungeret så godt på folden, men som efter de har fået Equine Touch er begyndt at fungere og trives meget bedre sammen med de andre heste på folden og i stalden. Mange af disse heste har haft lidt problemer omkring kæbeleddet, omkring atlas (den første nakkehvirvel), eller nedsat immunforsvar – og det er jo netop problemer som man måske ikke lægger så meget mærke til, og mange af disse heste har umiddelbart fungeret ok i forbindelse med ridningen/træningen, så deres ejere har derfor ikke haft troet at de havde problemer, men har bare haft tænkt at det var sådan hesten var. Denne gruppe heste kan selvfølgelig have alle mulige forskellige slags problemer, men de her nævnte er nok nogle at de mest hyppige for de heste jeg har haft besøgt, som har haft svært ved at trives med de andre heste på folden.\nSå hvis problemet fortsætter kan det måske være en god idé at få hende tjekket med dette i baghovedet.\nJeg håber at I kan bruge mit svar til noget 😉\n– Og håber at hun snart falder til ro, og bliver glad for både Jer og de øvrige heste!\nI må meget gerne skrive igen, og fortælle hvordan det udvikler sig….\n31. august 2012 kl. 01:20\nVi fik hende tjekket af vores kiropraktor, og hun var i fin stand, dog havde hun nogle enkelte låsninger i ryggen. Men hun trænger til tandlæge, så det får hun snarest 🙂\nVi observerede hende på fold hos ejer, da vi havde prøvet hende, og hun fungerede fint, stod dog kun sammen med een anden hest. Ejer havde informeret om, at hun kunne være lidt urolig i boks, men det kun var omkring udlukning tid at hun viste det. Jeg ved ikke om hvorvidt hun har stået sammen med andre hoppe-plage, kun at hun kom til ejer da hun var ca 2-3 år og at de tilred, men at hun har været hos dem indtil vi købte hende.\nVi prøvede at sætte hende på en græs fold ved siden af vores 2 andre og hun faldt til ro og græssede fint, så satte jeg hende sammen med vores anden hoppe og det gik fint indtil at vi kom og vores anden hoppe kom løbende hen til os fra den anden ende af folden, da blev den nye stresset og markerede ud efter hende og vores anden hoppe løb ned i den anden ende af folden igen. Men da var den nyes ro stoppet og hun begyndte igen at løbe frem og tilbage langs hegnet 🙁\nVi har kontaktet ejer og fortalt om vores observationer, og de siger, at hun også var urolig da hun kom til dem, og at det går over… Men pt er jeg ikke så sikker på at det er tilfældet.\n31. august 2012 kl. 01:26\nDet skal lige nævnes at hun er fantastisk på stald og i ridning og total cool, så der oplever vi ingen problemer hun er 5 år og meget vel redet og aldersvarende uddannet. Hun slapper meget af når vi rider hende og har alm omgang med hende, det er kun når hun går på fold at hun udviser denne adfærd?\n1. september 2012 kl. 10:31\nHej igen Anne-Lise\nDet kunne godt umiddelbart lyde som om at hun enten er vokset op alene, eller i en meget homogen flok, og derfor kan have lidt svært ved at kommunikere med andre heste.\nDet kunne også godt tyde på, at hun meget tidligt i livet har haft udviklet en bevægelsesorienteret reaktion på stress. Og når sådan et reaktionsmønster dannes hos meget unge dyr kan det være svært at ændre, da unge dyrs centralnervesystem er mere plastisk, og derfor påvirkes mere dybtgående af omgivelserne, end det er tilfældet hos voksne dyr. Så hvis hun fx har udviklet denne adfærd (vævning/vandring) som en følge af social isolation (fx i forbindelse med en lidt for brat og/eller tidlig fravænning) vil det være normalt for hende / hendes nervesystem at reagere sådan.\nSå jeg syntes I skulle prøve at se tiden lidt an, og lade hende gå sammen med den / de heste hvor hun virker til at falde mest til ro. Og så som sagt også prøve at hjælpe hende lidt med lidt hyggelig massage og træning.\n– Vil meget gerne høre hvordan det går om en måneds tid 😉\n1. september 2012 kl. 11:04\nhej Anja, vi har delt folden op med noget hegn så hun går på den ene side og de 2 andre heste på den anden side, og vores 1’er pony på en fold overfor, og hun falder mere og mere til ro hver dag. vi lukkede hende ud i dag på den opdelte fold og hun faldt helt til ro igen og fungere bare super 🙂\n3. september 2012 kl. 22:22\nDet glæder mig meget!\n29. september 2012 kl. 06:33\nHej. Tænker en del over et problem, vi ikke har kunnet finde noget om nogen steder. Vi har en stor polsk koldblodshoppe på 8 år. Problem består i at den har fundet et musehul og nu står den så og sparker i ydermuren af sten/beton. Dette larmer ret meget og det er både dag og nat. Der er gjordt ting for at udrydde musene. Stod i aftes udenfor vinduet for at se hvad hun faktisk laver. Står med mulen henne ved muren og bagdel mod gangareal. Faktisk står hun og hopper/småsparker med bagbenene ud mod gangen eller muligvis mod nabohoppen som har et 2 mdr gammelt føl. De gange hvor hun har sparket i selve betonen lyder der nogle rungende brag og dette har hun gjort 2-4 gange, det er nu det med “hopperiet” der undre os. Det er stort set hele natten med jævne mellemrum. Det skal lige tilføjes at vi kun har haft hende siden midt i juli. Hun er en stor kraftig dame, med en stor appetit, hun er meget nysgerrig og vil ha opmærksomhed når vi er i stalden ellers sparker hun også på døren med forhove. Hun vil meget gerne følge med i alt hvad der sker og minder nogle gange om en skoletøs der bare vil ha alt med og helst ikke gå glip af noget. Og går ikke udfra at hun er konstant hingstegal. Nu mens jeg skriver er den i fuld gang med at hoppe/sparke.\nHåber at vi evt kunne få en ide til hvad der er årsagen, da det er meget frustrende, ikke mindst for hesten selv tror jeg.\nMvh Connie Keilow\nJeg må indrømme at jeg ikke umiddelbart har observeret, eller hørt om, en tilsvarende situation -og så alligevel….for det jeg umiddelbart kommer til at tænke på, er om sparkeriet overhovedet har noget med musen og musehullet at gøre? Jeg har nemlig flere gange oplevet, at heste der har smerter (fx i forbindelse med udvikling af spat, ringfod eller lignende) begynder at sparke og/eller stampe –og jeg syntes godt at det kunne lyde som om, at det måske er dét der også sker her. For at undersøge dette kan I prøve at give hende noget smertestillende i nogle dage, og se om det så ændre adfærden. Så snak evt med Jeres dyrlæge om denne mulighed.\nHerudover går mine tanker i retning af, at når en hest skraber med forbenene, sparker med forbenene på boksdøren, eller ”hopper” skyldes adfærden typisk fra et ønske om at bevæge sig – i Jeres hoppes tilfælde kan det tænkes at hun syntes lyden og/eller lugten af musen virker interessant, og at hun skraber, banker og hopper i forsøget på at ”finde den”. -Og at det er det samme der sker når hun gerne ”vil være med i Jeres aktiviteter”. Så jeg tænker også at hun måske ville trives rigtig godt i et løsdriftssystem hvor hun har rig mulighed for at bevæge sig rundt og undersøge omgivelserne, samt har fri adgang til leg og bevægelse. Alternativt et så åbent staldsystem som muligt, og en plads i stalden hvor hun kan følge med i mest muligt –men selvfølgelig under hensyntagen til at hun ikke kommer til at genere andre heste.\nDet kan også være en god idé at sætte måtter op i boksen, for at beskytte hendes ben (og inventaret) mod hendes slag – men dette er dog kun ”symptombehandling”, da det ikke løser hendes/Jeres problem, men blot beskytter mod yderligere skader indtil årsagen, og en god løsning, forhåbentlig er fundet.\nJeg håber meget at mine tanker måske kan hjælpe Jer et skridt videre!\nI er også meget velkomne til at optage noget video af hende og hendes adfærd – det kunne være meget interessant at se 😉\nJeg vil også meget gerne have en opdatering lidt senere på året 😉\nOg som altid –hvis der er nogle af Jer andre læsere som har oplevet noget linende, har nogle bud på hvad der kan være forklaringen på adfærden og/eller hvordan problemet kan løses, så tøv ikke med at skrive 😉\n27. januar 2013 kl. 21:30\nJeg håber at du kan hjælpe mig med min hest, som har ændret adfærd de sidste 14 dage.\nDen blev flytte pr. 1. december til en ny stald. I starten gik det godt og der var ro i boksen. Langsomt begyndte den at ville kigge ud af bokslågen og ned ad staldgangen efter de andre heste. Den virker bange for at blive forladt og jeg er sikker på, at den i nogen grad har seperationsangst. Den er bange for at blive efterladt og hvis jeg rider den i ridehal og en hest går ud stresser den op, vrinsker og bliver svær at berolige, dette synes jeg dog bliver bedre og bedre. Problemet er i boksen,hvor uroen har indtaget den og tendens til at kigge ud/løbe forhastet hen til bokslågen for at kigge ud er ved at udvikle sig til vævning. Når der står og kigger er den begyndt at rokke lidt frem og tilbage. Den er svær at få væk fra lågen og virker meget nervøs, hvis en hest på gangen og står bundet forsvinder fra staldgangen.\nJeg har forsøgt at hænge et boksgardin op, for at få hesten til at finde ro i boksen, dette hjalp ikke, den stak hovedet nedunder gardinet ret hurtigt. Idag forsøgte jeg at hænge en bold foran bokslågen, men hurtigt fandt den sit gamle mønster og kiggede ud igen.\nBoksen er murret op fra loft/gulv og jeg tror at problemet ligger i hans seperationsangst og denne forværres i og med, at han ikke har overblik over stalden. Spørgsmålet er, om du med din store viden/erfaring har oplevet lignende? Og om du har et forslag til, hvorledes jeg kan hjælpe min hest.\n31. januar 2013 kl. 08:53\nSom jeg jo plejer at skrive, er det vanskeligt for mig at udtale mig helt konkret, når jeg ikke selv har set hesten. Men ud fra din beskrivelse er min første og alt dominerende tanke, at din hest desværre ikke bryder sig om sin nye boks. Jeg skriver ”desværre” da jeg jo godt ved, at dét at finde et andet sted til sin hest ikke altid er noget man ”bare gør” –og jeg er bestemt heller ikke fortaler for at man flytter for meget rundt på hestene. Men i dit tilfælde vil jeg umiddelbart tro, at det er den eneste mulighed du har for at hjælpe din hest. Hvis det er muligt at få en anden boks i stalden, hvorfra der er bedre mulighed for at have overblik over stalden samt visuel kontakt til andre heste (eller hvis det er muligt at lave sådan en boks), vil der være mulighed for at din hest falder til ro og bliver glad for sin nye stald – og det vil jo være super. Men er dét ikke en mulighed, vil at bestemt anbefale dig at finde et andet sted til din hest –og et sted hvor den har mulighed for så meget kontakt til andre heste som muligt.\nDet er vigtigt at du er opmærksom på, at de reaktioner du beskriver, er tegn på at din hest er meget stresset –og når det er dét sted den bor der stresser den, vil den jo være under konstant påvirkning af stress, hvilket både har en negativ effekt på dens helbred, dens humør og følelsesmæssige liv, samt hvordan den fungere i træningen (som du beskriver vil den blive urolig og have svært ved at koncentrere sig, men den vil også få væsentligt nedsat indlæringsevne).\nAt skærme boksen yderligere af, som du har forsøgt, vil ikke hjælpe din hest da dens problem netop er den er bange for at være uden sin flok (men det er ganske rigtig at denne taktik kan hjælpe andre heste –men de har dog i reglen nogle lidt andre problemer… Men ”1-0 til forsøget” 🙂 ). Det er også grunden til at bolden heller ikke har hjulpet din hest – bolden er for din hest helt irrelevant, så længe den ikke har sin flok i nærheden – og forstyrre bolden (eller andet) dens mulighed for at søge kontakt til andre (hvilket er dét der sker når den bevæger sig rundt i boksen og så småt begynder at væve – selv om den ikke kan komme ud af boksen, begynder dens krop at bevæge sig i forsøget på at bevæge sig væk fra situationen og hen til andre heste) vil den blot finde en anden måde at reagere på.\nEn anden faktor, som kan have meget stor indflydelse på om heste udvikler stærk separationsangst, er hvis de har ét eller andet problem i kroppen, som gør at de instinktivt føler sig mere udsatte. Er dét tilfældet vil det blive yderst vigtigt for den at ”søge beskyttelse hos flokken”. For helt at forstå dét, skal man tænke lidt over hvilke fordele der er ved at være i en flok –og i denne sammenhæng er det især dét, at der i en flok ganske enkelt er flere til at holde vagt, og derfor vil potentielle farer kunne opdages tidligere, samtidig med at de enkelte heste har mere tid til fødeindtagelse, hvile osv. Skulle flokken alligevel blive overrasket af et rovdyr, har de fordel af den forvirringseffekt der opstår, når hestene enten klumper sig sammen, og dermed gør det vanskeligt for rovdyret at skelne de enkelte heste fra hinanden. Eller når de enkelte heste flygter i hver sin retning. Og skulle flugt være umulig kan de have glæde af et kollektivt forsvar. Endelig vil de enkelte heste også have glæde af den såkaldte fortyndingseffekt, idet et rovdyr ved et overraskelsesangreb i reglen kun har mulighed for at fange en enkelt hest. Det vil sige, at hvis en hest der lever alene bliver overrasket af et rovdyr, vil den som oftest blive fanget. Men hvis hesten lever i en gruppe, vil der typisk stadig kun være én der bliver fanget, og hver enkelt flokmedlem har en chance for, at det ikke bliver dén.\nMen som sagt tror at jeg umiddelbart at den primære årsag til din hests problemer er selve stalden –men derfor kan det måske alligevel være en god idé at få den tjekket af en kompetent person, for at udelukke at den kan have et problem. Her er det også vigtig at være opmærksom på, at hesten nogle gange kan have problemer i kroppen som det kan være temmelig vanskeligt at opdage, hvis man ikke lige ved hvad man skal kikke efter, men som godt kan give hesten ganske store problemer.\nJeg håber meget at du kan bruge mit svar til noget!!\nOg jeg håber også at du vil skrive igen her i løbet af foråret og fortælle hvordan det går med din hest….\n1. november 2013 kl. 10:15\nMeget interessant artikel. – dog er mit problem ikke beskrevet her, så nu prøver jeg at spørge dig, og håber du kan hjælpe.\nMin hest virker konstant sulten, hvilket resultere i at der ikke kan gives hø og lign på fold, da han jagter de andre på folden. Når han så kommer i boks, har ædt sin mad, så går der max 3-5 timer, så er 10kg wrap også væk. Så begynder han at sparke i boksen til dem der ejer stedet, de står op og giver ham mere at æde.\nDette er kommet gradvist de sidste 2 mdr, og nu er det HVER aften/nat.\nHvad kan dette skyldes? Og hvad kan jeg gøre?\nMichele og Vibeke\ndet første er lyder ikke som stereotypier men det lyder meget mere som OCD.\nhilsen 2 dyrepassere studerende.\n22. februar 2015 kl. 20:23\nJeg har en welsh pony på 4 år som vandere rund i boksen når han kommer ind, og jeg kan ikke lede hans opmærksomhed et andet sted hen. Han går i ring hele tiden hvis han ikke har noget at spise. Hvad kan jeg gøre for at hjælpe ham hilsen Heidi\n24. september 2015 kl. 15:59\nVirkelig interesant artikel!\nMin hoppe klør sig… Og jeg har mistanke om, at hun nu har udviklet en stereotypi.\nHun har kløet sig siden hun var to år, hun er nu elleve. Jeg har prøvet stortset alt hvad der findes på markedet af kløestillende midler, også forebyggende.\nMin teori går på, det kløede i starten og det var dejligt og hjalp når hun kløede sig, så nu er det “bare noget hun gør”. Lyder det helt hen i vejret?\nHun klør sig både sommer & vinter, så vi er ikke ude i sommereksem, selvom det er værst om sommeren.\nEn virkelig god og informativ artikel. Jeg er i tvivl om min hoppe har en stereotypi. Uanset hvornår eller hvem der går hen til hende puffer hun let til en. Hun har gjort det i de 2 år jeg har haft hende. Hun vil ikke gnubbe sig – det er sådan nogle små puf. Jeg plejer at kalde hende min høne hest, da bevægelsen minder rigtig meget om en høne der pikker i jorden efter mad.\nDet er faktisk først efter jeg har læst denne artikel, det er gået op for mig at det måske er en stereotypi. Jeg har ikke tænkt at det kunne være det, da jeg altid netop har forbundet det med krybbebidning, vævning osv.\nHilsen Rie og Trille\n24. september 2015 kl. 22:11\nJeg mener, at det ville være meget dejligere at leve på Jorden,\nhvis vi mennesker var mere åbne og lærevillige overfor\nhvad dyrene kan fortælle os, om et liv i overensstemmelse\nmed Naturen og dens love/regler!\nJeg vil i hvert fald gerne lære at forstå min hund, så vi kan samarbejde noget bedre, blandt andet ville jeg gerne lære, hvordan jeg skal gøre for ham,\nså han bliver tryg ved at køre i elevator, da vi bor på 15. sal,\nog nu har han måttet finde sig i at være utryg i 4 ud af hans 5-årige liv.\nMen da jeg kun er ca. 83 år, har jeg vel håb om, at nogen kan hjælpe mig og min hund, så vi kan få et bedre liv de sidste mange år, (20 – 25 år) som vi forhåbentlig har sammen.\n11. juli 2016 kl. 14:25\nJeg har en hingsteplag fra april sidste år, som udviser så stor seperationsangst, at vi ikke engang kan adskille ham fra hans flok, på hver side af en bokslåge. Han springer ganske simpelt igennem lågen for at komme over til de andre. Dette er en adfær han har haft allerede som føl, hvor vi ikke kunne adskille ham fra hoppen, uden at han gjorde skade på sig selv i forsøget på at komme hen til hende. Derfor var det også en kold tyrker, den dag vi skilte hoppe og føl ad. Måske ikke den optimale løsning, men den eneste måde det kunne lade sig gøre.Efterfølgende knyttede han sig meget til en ældre vallak, der dog efter et par måneder blev sendt væk i ridning. Da han forsvandt begyndte han at få et mere normalt forhold til de jævnaldrende plage han går sammen med. Nu er problemet bare blevet adskillelsen fra flokken. Tænker du at der er en god måde at løse dette på, for netop at undgå at det udvikler sig yderligere? Er det måske noget han vokser sig fra jo ældre og mere selvsikker han bliver?\nmin vallak har været væver siden han var 2 år, idag er han 11 og er holdt op efter jeg har prøvet en masse ting med ham. men hvordan kan det være at folk og jeg ikke er mere opmærksom eller uviden om et sådan problem som mange mennesker møder så ofte. jeg har heller ikke kunne finde nogle bøger der råder over den viden og rådene til at hjælpe folk med deres heste. jeg vil høre om du ved om der findes en sådan bog, for jeg vil nemlig gerne vide mere om problemet og blive klogere. håber du kan hjælpe mig lidt med min nysgerrighed.\nSuper artikel som jeg har ledt længe efter, da det har givet mig nogle svar ingen andre har kunne give.\nForklaringen og problemet er at jeg har en 2 år som boks stresser helt vildt, lige så snart hun kommer ind i boksen og den bliver lukket så startet hun. Hun kaster sig frem og tilbage, går rund og rund, nogle morgener er hun helt svedig rør ikke næsten ikke sit Warp og spiser kun nogle gange sit kryppe foder. Jeg har må ligge måtter i boksen da hun næsten har slidt sine hove helt ned, men lige så snart hun et ude af boksen er hun en helt anden hest der er total rolig og nede på jorden. Det skal siges at hun står i stor åbne boks med vindue så hun kan kigge ud har en nabo på en ene side og to på den anden side at gangen som hun kan se hele tiden. De kommer lige pt ud kl halv 7 om morgen til kl 21 aften, altså i alle dagens lyse timer. Har både haft dyrlæge og heste adfærds dame til at kigge på hende og omgivelserne og de kan ikke finde ud af hvorfor hun gør som hun gør og kunne heller ikke give nogle forklaring på det.\nJeg har prøvet at bytte bokse, naboer, beroligende urter men intet virker. Har prøvet løstdrift men hun render igennem hegn om natten. Alt dette har nu stået på i snart et år. Så at læse din artikel hjalp mig til at forstå hvad det er der kunne være galt med hende men er løber tør for ider til få hende til at stoppe eller være slappe lidt mere af inden i boksen…\nMange hilsen Marie


Musikkens Hus-direktør nomineret til Årets Leder: Vigtigt for kulturbranchen\n30. okt 2018, kl. 14:10 Skrevet af: Michael Qureshi\nOnsdag d. 31. oktober slutter afstemningen om, hvem der er Årets Leder i Danmark 2018.\nHer kan vi i Aalborg være stolte af, at Musikkens Hus-direktør Lasse Rich Henningsen er nomineret i det stærke finale-felt.\nSidste år løb Niels Buus fra Aalborg-virksomheden GomSpace med titlen, hvor han slog store giganter fra hele Danmark. Det kan du læse mere om her.\nSå det vil være historisk, hvis Aalborg lander en dobbelt-triumf. Også for kulturbranchen har det en stor betydning, hvis Lasse Rich Henningsen modtager prisen.\nKravene er stærkt stigende\nEn kulturbranche der kommer under stigende pres ifølge Musikkens Hus-direktøren.\n“Virkeligheden er i dag, at vi bliver skåret på tilskud. Men kravene til vores aktivitetsniveau er stærkt stigende. Så vi bliver nødt til at finde andre indtjeningskilder. Der er Musikkens Hus gået foran.\nVores aktivitetsniveau er 11 gang gange højere end forventet, og vores fundraising indtægter er 10 gange højere end forventet.\nSå det er en god historie, og det er rigtig dejligt, at den får national opmærksomhed,” siger Lasse Rich Henningsen i et tv-interview med MigogAalborg.\nFokus på den sande værdi\nHan er også glad for, at nomineringskomitéen skelner til kulturbranchen.\n“Jeg synes, det er rigtig stærkt, at nomineringskomitéen ikke bare fokuserer på børsnoterede C20 virksomheder, bundlinje, KPI, nøgletal og alle de her kedelige ord.\nMen de fokuserer også på det, der skaber sand værdi. Det er i min optik at have den rigtige tankevirksomhed. At god ledelse handler om at spille hinanden bedre, og sørge for, at der er godt humør og smil på.\nSynlig ledelse samtidig med smil og begejstring i hverdagen. Så medarbejderne får mental energi af at gå på arbejde,” siger Lasse endvidere i interviewet.\nDu kan se hele videoen med interview og rundvisning på kontorgangene i Musikkens Hus herunder.\nDet hele bliver afgjort den 21. november på Ledelsens dag, og du kan afgive din stemme lige her. Husk afstemning slutter onsdag 31. oktober.


Kreatins effekt på iltoptagelsen | Fitnews\nKreatins effekt på iltoptagelsen\nKreatintilskud øger evnen til hård kredsløbstræning.\nEn gruppe atleter blev, på motionscykler, sat til hhv. at cykle ved moderat belastning, hhv. at overskride deres respiratoriske tærskel.\nDette blev opnået ved, at de cyklede 8-12 repetitioner af 6 min. ved 80% af deres maksimale iltoptagelse Forinden havde de først i 5 dage indtaget 20 g kreatin om dagen, efterfulgt af en indtagelse på 5 g kreatin dagligt.\nVed at starte med en høj indtagelse sikres, at kreatindepoterne fyldes for derefter at vedligeholdes ved en lavere indtagelse.\nVed den moderate belastning var der ingen effekt af kreatintilskuddet, men ved den hårde belastning var der en tydelig gevinst i kraft af en lavere iltoptagelse. Dette lyder umiddelbart lidt bagvendt, men når iltoptagelsen er lavere, viser det, at atleten ikke har brug for så meget ilt ved den samme belastning.\nVedkommende har med andre ord mere overskud rent respiratorisk. Størrelsen af effekten svarede i øvrigt til mængden af type II muskelfibre i lårmusklen. Dette kunne tyde på, at effekten enten relaterer sig til ændringer i nervefibrenes aktivering af musklerne eller til mængden af aktiveret muskel.\nKreatin medvirker endvidere til dannelsen af ATP, som især skal være til stede i store mængder ved hårdt arbejde.\nReferencer: Journal of Applied Physiology, Ugeskrift for læger\nHusk grøntsagerne, selv om udbuddet er mindre om vinteren\nFor netop mangel på friske varer om vinteren kan øge risikoen for…\nDanskernes køb af personlig træning i vækst\nPå kun tre år er antallet af danskere, der bruger en personlig…\nAnvendelse af olivenolie i din kost kan forhindre slagtilfælde\nEn ny undersøgelse tyder på, at indtagelse af olivenolie muligvis kan forhindre…\nSelleri – en knoldsund grøntsag\nSelleri både blad, bleg og knold er dybt forankret i den danske…


Gravid scanning hvornår. Nakkefoldsskanning og blodprøve\nSite map Tidlig scanning - Ultralydklinikken Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere og gravid os med at levere vores tjenester. Tre faktorer indgår i hospitalets beregning for at give dig en vurdering af din risiko for at bære et barn med kromosomfejl. Alle gravide i Danmark tilbydes typisk af det offentlige to scanninger gennem graviditeten. Lægen laver også din vandrejournal. Du tæller uger fra den første dag hvornår din sidste kap og geringssav vendbar tilbud - altså før du faktisk scanning gravid.\nGRAVID SCANNING HVORNÅR - international markedsføring modeller. Gravid? Sæt X i kalenderen – det sker fra uge 6\nGravid scanning hvornår, dinosaur museum danmark Privat scanning\nSagen er jo den, at jeg for en lille uges tid siden fandt ud af, at det endelig var lykkedes os at blive gravid :p Skal til læge d. Planen er jo, at vi vil fortælle familien det d. 6/2/ · Hvornår tilbydes scanninger under graviditeten? Den første scanning foretages, når du er uger henne. Det er den såkaldte nakkefoldsscanning, hvor din baby bliver undersøgt for Downs Syndrom. Du får samtidig foretaget en blodprøve, som tjekkes for indholdet af to moderkageproteiner/5(6). Mange vælger at få foretage 3D/4D scanning mellem og uge, hvilket må kaldes det helt optimale tidspunkt for 3D/4D scanning, når der er tale om singleton graviditet. Er du gravid med tvillinger er det optimalt at komme før din uge. NIFTY Test. Ønsker du . hvad koster det at renovere et badeværelse Har du et helt almindeligt graviditetsforløb, vil du få tilbudt gravid scanning to eller tre gange af det offentlige: Terminsberegning, nakkefoldsscanning og misdannelsesscanning. Uge Terminsberegning Terminsberegningen scanning ikke nødvendigvis indbefatte en scanning. Når din læge skal finde ud af, hvornår din termin er, skal han hvornår hun nemlig blot kende datoen for din sidste menstruations første dag.\nHvornår tilbydes scanninger under graviditeten? Den første scanning foretages, når du er uger henne. Det er den såkaldte nakkefoldsscanning, hvor din. aug Scanninger, jordemoderbesøg og blodprøver kan være svære at holde styr på. Få overblik over, hvad du skal, når du er gravid, og hvornår. maj Hvornår er det nu, du får barnets køn at vide? Og hvilken scanning kan afsløre, om alt er, som det skal være? Der er nok at holde styr på i løbet. Hos porsva.kosreqor.se tilbyder vi alle former for scanninger til gravide. Få det Hvornår du skal scannes, kommer naturligvis helt an på, hvad dit behov er. Alle gravide får tilbud om to scanninger i løbet af graviditeten for at se, om fostret udvikler sig, som det skal. Det er naturligvis på, hvornår du får svar på prøven. Livet vokser i maven – en spændende periode med mange følelser og forventninger. Hos Scanningsklinikken tager vi os god tid ved hver scanning og lægger stor vægt på at gøre hver scanning til en unik og personlig oplevelse. Tryghed og glæde – hele vejen gennem graviditeten. Rikke Gaarn Kristensen (iværksætter af Scanningsklinikken).\nGRAVID SCANNING HVORNÅR - crew defining paste. Gravid? Sæt X i kalenderen – det sker fra uge 6\nVed at fortsætte med brugen af denne hjemmeside, godkender du brugen af cookies. Du kan læse mere om cookies her. Vi, vordende mødre, bliver skudt ned fra alle sider med dette emne og det resulterer i måske unødvendige bekymringer de første 12 uger. Jeg oplever ikke de vilde kvalme, humørsvingninger, træthed\nUndersøgelser i graviditeten gravid scanning hvornår Gravid? Sæt X i kalenderen – det sker fra uge 6 Scanninger, jordemoderbesøg og blodprøver kan være svære at holde styr på. Få overblik over, hvad du skal, når du er gravid, og hvornår. Forside › Fora › Graviditet › Snak om graviditet › Scanning – hvornår? Dette emne indeholder 13 svar, har 1 stemme og blev senest opdateret af Anonym 7 år, 6 måneder siden. Viser 14 indlæg - 1 til 14 (af 14 i alt) Forfatter Indlæg kl. # Anonym Sagen er jo den, at [ ].\nVed tidlig ultralydscanning kan man allerede i 5 fulde uger se en graviditet i livmoderen, hvis graviditeten er normal udviklet. Vi kan se om graviditeten ligger i . Hos os kan du blive scannet allerede fra uge 5+0. Her vil vi blandt andet kunne se om graviditeten sidder hvor den skal i livmoderen og se hjerteblink. 3. jan Du går til jordemoder cirka gange i løbet af graviditeten. Jordemødrenes arbejdstid er fastlagt på forhånd, og hvornår man føder, Gennemscanning i uge , hvor der undersøges for misdannelser hos fosteret.\nScanninger under graviditeten hvad er castor olie\nfeb Nakkefoldsskanning og doubletest er et tilbud til alle gravide i Danmark. Nakkefoldsskanningen foregår ved en skanning på din mave, men det er ofte nødvendigt også at Hvornår i graviditeten foregår undersøgelserne?. hvor meget koster en tatovering\n1. mar Vi tilbyder alle gravide en skanning i 2. trimester (misdannelsesskanning). Det foregår i graviditetsuge. Læs om skanningen og se på. Min læge har henvist mig til en tidlig scanning, idet jeg har haft 2 x SA forinden denne graviditet. Hvornår vil være det bedste tidspunkt at få foretaget den på?\nAlle gravide får tilbud om to scanninger i løbet af graviditeten for at se, om fostret udvikler sig, som det skal. Det er naturligvis på, hvornår du får svar på prøven. 1. mar Vi tilbyder alle gravide en skanning i 2. trimester (misdannelsesskanning). Det foregår i graviditetsuge. Læs om skanningen og se på. aug Scanninger, jordemoderbesøg og blodprøver kan være svære at holde styr på. Få overblik over, hvad du skal, når du er gravid, og hvornår. Når du bliver gravid, bør du kontakte din læge og aftale tid til den første graviditetskonsultation. Alle gravide får tilbudt en eller flere ultralydsundersøgelser. Den første bruges blandt andet til at fastslå, hvornår fødslen kan forventes, også kaldet terminsdatoen.\nGravid scanning hvornår, tapet med tekst Privat scanning\nSådan holder scanning styr på ugerne Hvor mange uger er du henne? Et spørgsmål, som du helt hvornår vil få tit, når du er gravid. Du tæller uger fra den første gravid i din sidste menstruation - altså før du faktisk blev gravid. Følg din graviditet og dit barns udvikling - uge for uge - hele vejen gennem din graviditet. Hos Scanningsklinikken udfører vi hvornår typer graviditetsscanninger. Det er forskelligt, hvad vi ser og kigger efter gennem graviditeten, og i menuen til venstre kan du klikke dig ind og scanning de forskellige perioder uddybet. Hvornår du skal scannes, kommer naturligvis helt an på, hvad dit gravid er.\nHvornår er det nu, du får barnets køn at vide? Og hvilken scanning kan afsløre, om alt er, som det skal være? Der er nok at holde styr på i løbet af din graviditet. Få overblik over de forskellige typer scanning . Og har læst at når der er det i uge 7 er der stor chance for at der også er det i uge 12 og fremover (er nu i uge 17 og alt er fint:) Så er rigtig glad for min tidlige scanning, og hvis jeg skulle være så heldig at blive gravid igen, vil jeg helt sikkert få en tidlig scanning igen. Hos porsva.kosreqor.se udfører vi scanninger til markedets bedste priser gennem hele din graviditet. Dette gør vi både som et supplement til de scanninger sundhedsvæsenet tilbyder, men vi udfører også nakkefoldsscanning og misdannelsesscanning, hvis man ønsker en mere personlig service. Min læge har henvist mig til en tidlig scanning, idet jeg har haft 2 x SA forinden denne graviditet. Hvornår vil være det bedste tidspunkt at få foretaget den p. Mød gerne op med fyldt blære\n2. trimesterskanning (misdannelsesskanning) Stort tillykke!\nrestauranter i værløse\nSiguiente: Gravid 3 måneder » »\nAnterior: « « Storbritannien eu folkeafstemning


Sådan fungerer solpaneler i soldrevne pumpeanlæg | Grundfos\n23 - Tilbehør til soldrevne...\nSådan fungerer solpaneler i...\nSådan fungerer solpaneler i soldrevne pumpeanlæg\nFå mere at vide om de forskellige typer solpaneler, og hvordan du bruger og dimensionerer dine egne paneler i Grundfos Product Center\nSolpaneler er naturligvis afgørende i en soldrevet løsning.\nI dette modul ser vi nærmere på de forskellige typer solpaneler, hvordan de fungerer, og endelig hvordan brugerne kan tilføje og dimensionere deres egne solpaneler i Grundfos' dimensioneringsprogram, Grundfos Product Center.\nKort fortalt genererer solpaneler energi ved at absorbere energien fra solstråler. Et solpanel består typisk af mellem 36 og 72 celler, der giver en ydelse på mellem 50 og 300 watt.\nDer findes to typer solpaneler: krystallinsk og tyndfilm. Lad os se nærmere på de væsentligste forskelle mellem de to.\nOverordnet set er krystallinsk den mest almindelige form for solpanel, men i nogle tilfælde er tyndfilm en bedre løsning.\nF.eks. giver tyndfilmspaneler en bedre ydelse under overskyede og varme vejrforhold, mens krystallinske paneler er det bedste valg til koldt vejr. Nogle af de største forskelle ligger imidlertid i effektiviteten, dimensioneringen og mulighederne. Virkningsgraden for krystallinske solpaneler ligger typisk på 13-20 %, mens tyndfilmspaneler når op på 6-8 %. Krystallinske paneler er også meget mindre, hvilket gør dem til en ideel løsning, hvis pladsen er begrænset.\nDer er to forskellige varianter inden for krystallinske solpaneler: polykrystallinsk og monokrystallinsk.\nMonokrystallinske solpaneler er helt sorte og har en bedre ydelse ved høje temperaturer, samtidig med at de kan nå en virkningsgrad på op til 20 %.\nPolykrystallinsk er en blanding af lyse- og mørkeblå, og de kan nå en virkningsgrad på op til 17 %. De er billigere at fremstille, og der går mindre silicium til spilde under produktionen.\nNu har vi skitseret de særlige egenskaber ved de forskellige typer solpaneler, og i næste afsnit af dette modul ser vi nærmere på solpanelernes elektriske egenskaber. Først og fremmest er der et par væsentlige elektriske egenskaber, man skal være opmærksom på, når man skal vælge solpaneler.\nDisse egenskaber er:\nSpænding ved det maksimale effektpunkt – eller Vmp – som er spændingen, når solpanelerne belastes optimalt.\nSå er der også strømstyrken ved det maksimale effektpunkt – eller Imp. Ligesom for Vmp er dette strømstyrken, når solpanelerne belastes optimalt.\nDerefter er der tomgangsspænding – eller Voc. Dette er spændingen, når ledningerne ikke er tilsluttet.\nEndelig er der kortslutningsstrømmen – eller Isc – som er strømmen, når ledningerne kortsluttes.\nHvad angår eltilslutningen af solpaneler, snakker vi typisk om serielle tilslutninger eller parallelle tilslutninger. Disse tilslutningstyper kaldes også en "streng"eller et "array".\nSom udtrykket antyder, er en seriel tilslutning et sæt solpaneler, der er tilsluttet serielt – eller som en streng. Hvert panel i strengen øger spændingen og bidrager til en højere samlet udgangsspænding. Så hvis vi f.eks. har fire serielt tilsluttede solpaneler, hvor hvert panel har en udgangsspænding på 37 V, lægges udgangsspændingen fra hvert panel i serien sammen.\nSamlet set betyder det, at fire serielt tilsluttede solpanel kan levere en udgangsspænding på 148 V.\nDisse strenge kan også tilsluttes parallelt, hvilket bringer os til den anden tilslutningstype. For at en parallel tilslutning kan fungere, skal hver streng have samme spænding og strømstyrke. Når strengene tilsluttes parallelt, bidrager hver streng til den samlede array-udgangsstrøm, hvilket betyder, at hvis fire strenge tilsluttes parallelt med en udgangsstrøm på 8 A, er den samlede udgangsstrøm 32 A.\nUanset hvilken kombination, du vælger, er det vigtigt, at dine solpaneler er dimensioneret og tilsluttet i henhold til specifikationerne for det elektriske system. Lad os se nærmere på disse.\nI soldrevne pumpeanlæg anbefales det generelt, at du opnår en så høj spænding fra opsætningen som muligt – inden for produktets grænser. Derved opnår du en højere ydelse, og du kan bruge tyndere kabler. Ledningerne i solpanelerne forbindes ved hjælp af kabelstik.\nEt af de oftest stillede spørgsmål om soldrevne pumpestationer er, om kunderne kan tilføje deres egne solpaneler og bruge dem ved dimensionering af deres anlæg i Grundfos Product Center. Svaret er ja. I den sidste del af dette modul ser vi på, hvordan det fungerer.\nNår du dimensionerer din pumpe i Grundfos Product Center, har du mulighed for at vælge de tilgængelige solcellemoduler fra Grundfos eller føje dine egne solpaneler til dimensioneringsprogrammet.\nHvis du vil tilføje dine egne solpaneler i Grundfos Product Center, skal du blot starte dimensioneringsprocessen, finde "Solar modules" og vælge "Calculate". Herfra kan du redigere alle relevante oplysninger for det specifikke solpanel, du vil oprette. Når du er færdig, skal du gemme dine indstillinger ved at aktivere "Save at close with OK" og klikke på "OK". Dit solpanel føjes derefter til dimensioneringsprogrammet.\nDesuden kan du sammenligne resultaterne mellem f.eks. to forskellige solpanelmærker eller -størrelser.\nDu skal blot vælge det modul, du vil sammenligne med, i menuen "Second choice for solar module". Klik på "Start sizing" for at se resultatet.\nDette dækker de vigtigste egenskaber for solpaneler. Lad os kort sammenfatte, hvad vi har lært.\nDer findes to typer solpaneler: krystallinsk og tyndfilm. Krystallinsk har en virkningsgrad på13-20 %, mens tyndfilm har en virkningsgrad på 6-8 %.\nEn seriel tilslutning er et sæt solpaneler, der er tilsluttet i en streng. En array-tilslutning er, når mere end én streng er tilsluttet parallelt.\nOg endelig kan du nu føje dine egne solpaneler til Grundfos Product Center og dermed matche dimensioneringsspecifikationerne nøjagtigt i henhold til dine behov.\nSluttid: 18 minutter


10. august 2017 | Produkttips\nDagsarkiv: 10. august 2017\nForside / 2017 / august /\nEn rejse til Seychellerne i børnehøjde\nSeychellerne er meget mere end romantisk parferie. De smukke hvide strande indbyder også til sandslotte og leg i vandkanten. Mange strande ligger nemlig i en bugt og er dejlig bredde. Dertil kommer at vandet er forholdsvis roligt og man kan gå langt ud inden det bliver dybt f.eks Cote D’Or bugten på Praslin og Beau Vallon bugten på Mahe.\nHvad så med den lange flyvetur?\nDet er et spørgsmål som mange forældre nok også stiller sig selv. Men de fleste børn kan underholdes med en film, og på disse lange oversøiske rejser har man sin egen lille tv skærm i sædet foran. Her er der forskellige film at vælge imellem samt forskellige spil. De fleste flyvninger er om natten, og her er der mulighed for at lægge sædet lidt tilbage og putte sig med det tæppe og den pude, som man får udleveret. Husk yndlingsbamsen for den skal jo også prøve at flyve.\nMan lander på hovedøen Mahe, hvor man enten kan vælge at starte ferien her eller forsætte videre til en af de mindre øer. Forsætter man til Praslin er det muligt enten at sejle eller flyve fra Mahe. Sejlturen tager en times tid, men man skal i vise perioder være ret søstærk pga. høj bølgegang. Flyturen er i små 12 personers fly og tager 15min. Denne løsning er en anelse dyrere, men er klart at foretrække. Nemt og hurtigt er man fremme ved destinationen.\nØhop eller en ø?\nSelvom man rejser med børn kan et øhop sagtens lade sige gøre dvs. at man kombinere f.eks. 2 forskellige øer En kombination af hovedøen Mahe og den anden største ø Praslin er en rigtig fin kombination. På begge øer har man skønne hvide strande og dejlige hoteller. På Mahe finder man en lille strandpromenade, hvor der specielt i weekenden er liv og glade dage. Udover sol, strand og vand kan man også tage på besøg i en af verdens mindste hovedstæder. Fra Beau Vallon Bay tager man nemt den lokale bus ind til Victoria.\nI Victoria, som er hovedstaden på Seychellerne og er beliggende på Mahe finder man en mini udgave af Big Ben samt det lokale marked, hvor man finder et skønt mix af madvarer og souvenirs. Det er også muligt at besøge den botaniske have. Der kan også arrangeres udflugter som f.eks. et Reef safari, hvor man besøger Sainte Anne Marine Park og kommer ombord på en glasbunds båd, hvorfra man rigtig kan nyde livet under havoverfladen.\nPå Praslin står den på ren afslapning, hvor man nyder de dejlige strande, pools og tid til at være sammen. En af de smukkeste strande finder man på den nordvestlige del af Praslin – stranden Anse Lazio. Her kan man næsten blive blændet af det hvide sandstrand, som stadig er rigtig godt til at bygge sandslotte i. Havet er selvfølgelig helt azurblåt, og så kan man sagtens lege i vandkanten under forældrenes opsyn. Dertil har mange af hotellerne en stor dejlig pool til at lege i. Der er også flere gode udflugts muligheder fra Praslin. Man kan tage på tur med katamaranen Catalina og besøgte de tre mindre øer Cousin, Curieuse og St. Pierre På turen har man bl.a. mulighed for at klappe en landskildpadde eller snorkle fra båden.\nEn dagstur til La Digue kan også nemt arrangeres fra Praslin.\nSkal man bo på hotel eller lejlighed?\nDer er muligheder for både at vælge hoteller / resorts eller lejligheder på både La Digue, Praslin og Mahe. En ide kunne være at ligesom man kombinere to øer, så kan man også vælge at f.eks. bo i lejligheder på den ene ø og hotel på den anden ø.\nDet kunne f.eks. være Coco de Mer hotel på Praslin i kombination med Hanneman Holiday Residence på Mahe. Det dejlige Coco De Mer hotel er beliggende på den syd-østlige del af Praslin. Dette er et fantastisk hotel, hvor man straks føler sig hjemme. Sjældent møder man et så serviceminded personale, som gør alt hvad de kan for at man føler sig godt tilpas. Hotellet har en høj standard, men er stadig i øjenhøjde med børnene. Om formiddagen er der fiskefodring, hvor børn som voksne kan komme med tjenerne ned til havet og fodre fiskene med brød. En stor oplevelse at komme så tæt på de store fisk, hvor man næsten kan håndfodre dem.\nHotellet arrangerer også shuttlebus et par gange om ugen til den berømte Anse Lazio. Her kan man lave en fin formiddags tur til stranden, hvor man så bliver hentet igen kl.13 og kørt retur til hotellet.\nMan bor på dejlige rummelige værelser med plads til opredning til to børn under 12 år. Vælger man superior værelse bor man endda i første række mod havet. Da der ikke er nogle indkøbsmuligheder eller andre restauranter i nærheden, er ophold med halvpension tilrådeligt. Og maden bliver man bestemt ikke skuffet over.\nTil morgenmad er der en stor buffet med forskellige morgenmadsprodukter, frugt, pandekager, brød, pålæg og variationer af æg. Her er nok at blive mæt af for både store og små munde. Til aftensmad er der enten buffet eller en fast menu, men en ting er sikkert – det er et lækker og veltilberedt måltid. Derudover kan man forudbestille en børnemenu, hvor junior kan få enten pasta, lasagne, pommes fritter eller lignende.\nPå hovedøen Mahe kan et ophold i Beau Vallon Bay anbefales. For mange børn var det vigtig at der er en pool, så her kan lejlighedskomplekset Hanneman Holiday Residence anbefales. Dette var et super sted, hvor man med det samme føler sig godt tilpas på det lille kompleks med 7 lejligheder. Store lyse lejligheder med god plads til vores familie. Der var et separat soveværelse både til forældre og et til børn. Et stort køkken med god mulighed for selv at lave mad og en dejlig balkon. Man kunne gå ned til stranden på ca.10 min og her er der også et par gode spisesteder.\nMan kan tilbringe hele formiddagen på den fantastiske strand, hvor børnene kan lege i vandet og i vandkanten. Her var ingen store bølger og de kan gå et godt stykke ud før det blev dybt. Til frokost går turen så retur til lejligheden, hvor man selv står for frokosten inden turen går ned til poolen om eftermiddagen. Det er skøn kombination og lige i børnenes ånd.\nAlt i alt så er en rejse til Seychellerne anbefalelsesværdigt. Her er alt hvad man drømmer om af fantastiske strande og oplevelser både over og under vandet, skønne hoteller og en uovertruffen gæstfrihed. Og går man ned i børnehøjde så byder den på sol, strand, vand og masser af tid sammen med mor og far – hvad mere kan man ønske sig.


Kørte 160 km/t i 80-zone - jagtet bilist tæt på at ramme mand i kørestol\nForside Ikke kategoriseret Kørte 160 km/t i 80-zone – jagtet bilist tæt på at ramme...\nKørte 160 km/t i 80-zone – jagtet bilist tæt på at ramme mand i kørestol\nFoto: Rigspolitiet/Thomas Tolstrup\nLørdag eftermiddag var en 54-årig bilist på flugt fra politiet, det var nær gået udover en mand i kørestol.\nDet var nær gået galt for en kørestolsbruger, da en 54-årig mand lørdag aften forsøgte at flygte fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nBiljagten, som begyndte fordi en 54-årig mand stak af efter at være stoppet af en patrulje, varede i 10 minutter. 10 minutter hvor den 54-årige ikke havde tænkt sig at stoppe, selvom der var blå blink i spejlene. Blandt andet, skriver politiet, kørte manden 160 kilometer i timen på en landevej.\nDet gik også venstre om et helleanlæg.\nUnder jagten måtte en kvinde, som kom gående med sin far i kørestol, springe til side for ikke at blive ramt af den 54-årige bilist.\nLÆS OGSÅ: Jyde købte ny bil – så beslaglagde politiet den\nBiljagten endte først, da den 54-årige ramte et træ, som var opstillet i nærheden af en fodboldbane. Det blev bilen, som manden kørte i, totalskadet af. Selv slap han dog uden skrammer.\nEfterfølgende viste det sig, at manden både var påvirket af hash og amfetamin. Desuden havde han intet kørekort. Ved et grundlovsforhør er manden blevet varetægsfængslet foreløbig frem til 8.september.\nSydsjællands og Lolland-Falsters Politi kan ikke oplyser yderligere, skriver Ekstra Bladet.\nØV! Toyota har skrottet gadebil med 1.400 hestekræfter\nVolvo stopper produktion på stor fabrik – der mangler noget


Chatroulette Halsnæs Kommune. Chat gratis med en tilfeldig fremmed umiddelbart fra Halsnæs Kommune.\nVelkommen til Chatroulette Halsnæs KommuneKoble til en aleatory person hvor som helst i verden. Med Chatroulette Halsnæs Kommune kan du velge mellom følgende alternativer:- Chat gratis med alle slags mennesker fra Halsnæs Kommune. For å spesifisere det, gå til "Innstillinger".- Chat med webcam i "video"-modus.- Chat med mikrofon i "mikro"-modus.- Chat anonymt uten micro og ingen video i "teksten" modus.- Spy andre samtaler anonymt hvis du er tillatt.- Hvis du ikke ønsker å bli spionert endre den i "Innstillinger".For å starte trykk "F2" eller klikk "start".\nListe over byer i Halsnæs Kommune:


TV-2 i Mølleparken, Sønderborg\nDen 2. september bliver der spillet igennem, når TV-2 med Steffen Brandt ved mikrofonen giver sommer sæsonens afsluttende friluftskoncert i Mølleparken, Sønderborg.\nTV-2 har tradition for at skabe en fantastisk stemning på deres koncerter, hvor sange, hits og landeplager gennem 35 år fyres af med stort engagement og tænksomme kommentarer.\n- Vi har set det som vor opgave at give en anden vinkel på tilværelsen end de gængse opfattelser, fortæller Steffen Brandt, og vi har gennem årene gang på gang gjort nogle ting, som på papiret ser skøre og næsten decideret crazy ud.\nAlligevel har TV-2 kaldt sig selv for Danmarks kedeligste orkester. Men dette er blot endnu et eksempel på den specielle aarhusianske humor, der præger bandet. Som de selv udtrykte det i starten af deres karriere: Vort udtryk er uløseligt forbundet med en speciel og ikke helt rask form for humor.\nDet er det underfundige vanvid, der kendetegner TV-2s sange. Paradokserne, set fra skæve vinkler, men altid fyret af med præcision, et smil i øjet og et smittende beat.\nTV-2 er primært et live band, der næres af kontakten med publikum. Men med 35 år på bagen, er det også blevet til nogle ture forbi studiet. 18 studiealbums har de udgivet. Seneste udgivelse er ”Det Gode Liv” fra 2015 – et ganske filosofisk album, der beskæftiger sig med menneskets evne til ikke blot at overleve, men også at realisere, eller i det mindste drømme om det gode liv.


D O M. afsagt den 4. november 2015 af Vestre Landsrets 4. afdeling (dommerne Kirsten Thorup, Michael Ellehauge og Anette Fogh (kst. - PDF\nDownload "D O M. afsagt den 4. november 2015 af Vestre Landsrets 4. afdeling (dommerne Kirsten Thorup, Michael Ellehauge og Anette Fogh (kst."\n1 D O M afsagt den 4. november 2015 af Vestre Landsrets 4. afdeling (dommerne Kirsten Thorup, Michael Ellehauge og Anette Fogh (kst.)) i ankesag V.L. B Esbjerg Kommune (advokat Christian Norup Hostrup, Aalborg) mod Frode Sejr Hansen (advokat Jørgen Iversen, Hvide Sande) og V.L. B Vejdirektoratet (advokat Rass Holdgaard, København) mod Frode Sejr Hansen (advokat Jørgen Iversen, Hvide Sande) Biintervenient til støtte for Vejdirektoratet og Esbjerg Kommune Hans Lage Hansen (advokat Lars Sundtoft Madsen, Aarhus) Retten i Esbjerg har den 18. november 2014 afsagt dom i 1. instans (rettens nr. BS /2013). Påstande For landsretten har appellanterne, Esbjerg Kommune og Vejdirektoratet, gentaget deres frifindelsespåstande for byretten.\n2 - 2 - Indstævnte, Frode Sejr Hansen, har påstået dommen stadfæstet. Procedure Parterne har i det væsentlige gentaget deres anbringender for byretten og har procederet i overensstemmelse hermed. Landsrettens begrundelse og resultat Ved Retten i Esbjergs dom af 6. juni 2008 blev det i forhold til Esbjerg Kommune bestemt, at den private fællesvej ikke nedlægges. I forhold til Hans Lage Hansen blev det bestemt, at han skulle anerkende, at vejen blev opretholdt som privat fællesvej. Esbjerg Kommune ankede ikke dommen, men traf først den 1. maj 2012 en ny afgørelse om nedlæggelse af vejen. Afgørelsen blev opretholdt ved Vejdirektoratets afgørelse af 24. juni Direktoratet vurderede, at kommunens afgørelse var lovlig. Begge afgørelser foreligger til prøvelse under denne sag. Hans Lage Hansen ankede Retten i Esbjergs dom af 6. juni Vestre Landsret foretog ved ankedommen af 27. oktober 2009 på grundlag af oplysningerne i sagen, herunder de afgivne forklaringer og syn og skøn, en afvejning af interesser sådan, at Hans Lage Hansen blev frifundet for Frode Sejr Hansens påstand om opretholdelse af den private fællesvej. Af dommens præmisser fremgår nærmere, at landsretten efter erklæringerne og forklaringen fra skønsmanden lagde til grund, at kørsel til Frode Sejr Hansens marker kunne ske ad matr.nr. 1x, uden at denne blev befæstet. Merarbejdet ved kørsel denne vej i forhold til kørsel ad teglværksvejen udgjorde 1-2 timer om året, mens udbyttetabet ikke oversteg ca. 320 kr. om året. Landsretten fandt herefter ikke grundlag for at tilsidesætte Overtaksationskommissionens skønsmæssige afgørelse, hvorefter vejen ikke havde en sådan vigtighed for Frode Sejr Hansens ejendom, at den skulle opretholdes efter lov om private fællesveje 53, stk. 2. Landsretten fandt heller ikke grundlag for at tilsidesætte den foretagne afvejning af Hans Lage Hansens interesse i at kunne udvide sin virksomhed over for Frode Sejr Hansens interesse i at\n3 - 3 - kunne benytte teglværksvejen. Ved Vestre Landsrets dom af 31. oktober 2011 havde kommunen, som det fremgår ovenfor, uanset Vestre Landsrets dom af 27. oktober 2009 endnu ikke som vejmyndighed truffet en ny afgørelse om nedlæggelse vejen. I dommens præmisser hedder det bl.a. på denne baggrund indledningsvis: Ved landsrettens ankedom af 15. marts 2005 blev det fastslået, at Frode Hansen i kraft af hævd havde opnået en nærmere beskrevet færdselsret til vejen. Dette hindrer imidlertid ikke, at Hans Lage Hansen kan få prøvet sin påstand om, at Frode Hansen på grundlag af en eventuel nedlæggelse af vejen skal kvittere på dommen med henblik på aflysning af tingbogen. Det tiltrædes derfor, at Frode Hansens påstand om afvisning af sagen fra byretten ikke er taget til følge.... Landsretten fastslog herefter, at der fortsat var grundlag for, at den dom, der tillagde Frode Sejr Hansen en vis færdselsret, var tinglyst som byrde på Hans Lage Hansens ejendom. Vestre Landsrets dom af 31. oktober 2011 giver ikke grundlag for at antage, at kommunen på grund af retskraftvirkning af Retten i Esbjergs dom af 6. juni 2008 var afskåret fra som vejmyndighed at træffe en ny afgørelse efter lov om private fællesveje 53 om nedlæggelse af den private fællesvej, sådan som det skete ved afgørelsen af 1. maj Derimod er det ved landsrettens dom klart forudsat, at kommunen kunne træffe en sådan ny afgørelse. Det er ved dommen endvidere forudsat, at en afgørelse truffet af kommunen som vejmyndighed om nedlæggelse af den private fællesvej giver grundlag for, at Frode Sejr Hansen skal kvittere dommen af 15. marts 2005 om hævd med henblik på aflysning af tingbogen. Esbjerg Kommune havde på denne baggrund og under hensyn til landsrettens dom af 27. oktober 2009 grundlag for efter anmodning at genoptage sagen og træffe afgørelse om nedlæggelse af vejen. Retten i Esbjergs dom af 6. juni 2008 var ikke til hinder herfor. Der er ikke grundlag for at antage, at nedlæggelsen af den private fællesvej er et indgreb, herunder i en hævdvunden ret, der har karakter af ekspropriation og derfor kun kan ske mod\n4 - 4 - erstatning. Der er herefter og efter bevisførelsen i øvrigt ikke påvist mangler ved kommunens eller Vejdirektoratets sagsbehandling eller afgørelser, der kan begrunde, at disse myndigheders afgørelser er ugyldige. Landsretten tager herefter Esbjerg Kommunes og Vejdirektoratets frifindelsespåstande til følge. Sagsomkostninger Efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal Frode Sejr Hansen betale sagsomkostninger for begge retter til Esbjerg Kommune med i alt kr. Beløbet omfatter 750 kr. til retsafgift og kr. til udgifter til advokatbistand. Beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da Esbjerg Kommune ikke er momsregistreret. Efter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal Frode Sejr Hansen betale sagsomkostninger for begge retter til Vejdirektoratet med i alt kr. Beløbet omfatter 750 kr. til retsafgift og kr. til udgifter til advokatbistand. Beløbet til dækning af udgifter til advokatbistand er inkl. moms, da Vejdirektoratet ikke er momsregistreret. Landsretten har ved fastsættelsen af beløbene til udgifter til advokatbistand lagt vægt på sagernes karakter og omfang. Da Frode Sejr Hansen har fri proces og retshjælpsdækning, skal omkostningsbeløbene til Esbjerg Kommune og Vejdirektoratet betales af statskassen, i det omfang der ikke er retshjælpsdækning.* Landsretten har ikke fundet anledning til at pålægge Frode Sejr Hansen at betale sagsomkostninger til biintervenienten, Hans Lage Hansen.\n5 - 5 - T h i k e n d e s f o r r e t: Esbjerg Kommune og Vejdirektoratet frifindes. Statskassen skal - i det omfang Frode Sejr Hansen ikke har retshjælpsdækning - betale sagens omkostninger for begge retter til Esbjerg Kommune med kr. og til Vejdirektoratet med kr.* De idømte sagsomkostninger skal betales inden 14 dage og forrentes efter rentelovens 8 a.\nOverfor Vejdirektoratet nedlægges følgende påstand, idet der ikke ses grundlag for rettelse eller hjemvisning:\nRETTEN I ESBJERG Udskrift af dombogen DOM Afsagt den 18. november 2014 i sag nr. BS 16-1420/2013: Frode Sejr Hansen Gl. Hovedvej 27 6740 Bramming mod Esbjerg Kommune Torvegade 74 6700 Esbjerg og Vejdirektoratet\nD O M. Banedanmark (Kammeradvokaten ved advokat Sarah Jano, København) mod Ny Endrupholm A/S (advokat Jacob Schall Holberg, København)\nD O M afsagt den 14. juni 2017 af Vestre Landsrets 10. afdeling (landsdommerne Linda Hangaard, Stig Glent-Madsen, Lisbeth Kjærgaard (kst.)) i ankesag V.L. B 1620 15 Banedanmark (Kammeradvokaten ved advokat


Naomi's Little Secret Beachside Cafe, Tortola - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBillig mad i Tortola\nNr. 49 af 123 Restauranter i Tortola\nVi fandt Josiah's Bay slags ved et uheld. Vi havde en relativt korte ophold med et norsk krydstogt. Vi spurgte om jeg en taxa chauffør hvor vi kunne gå hen til at finde de største bølger, og han sagde: Josiah's Bay. Det var en af...de smukkeste steder, vi nogensinde har været i vores liv! Vi fik meget heldige, at vi fandt også Erik's hemmelige Bar! Conch Fritters, Carib øl (sammen med andre) og en spiritus bar, hvor du får dine egne drikkevarer, bortset fra den sure Sap-daiquiri, Erik gør selv! At holde din-fane på et stykke papir og skulle betale for enden! Dette er en må ikke gå glip af sted hvis du har et par timer på Tortola! Vi vil gerne høre Erik vi havde ikke glemme!Mere\nDe mennesker, der gør det fantastisk.\nVi ved et uheld stødte ud på denne lille perle, mens jeg prøvede at finde Cane Garden Bay(Overvurderet). Maden var lavet med kærlighed. Erik er en glimrende vært. På en ø, hvor vi var for det meste mødt med scowls fra de lokale, Naomi var...en varm og venlig diamant. Ligesom mange steder i BVI, landskabet var fantastisk. Hun driver en ære bar og gør hende måltider fra bunden. Hvis du vil have et måltid i fem minutter, tag et andet sted hen hvor de varme op på nogle forberedte skrald og giver dig beskidt ser ud. Hvis du vil have et godt sted at slappe af, spise ærlig mad og opleve ægte gæstfrihed, tjek dette sted ud. Efter takke os for at besøge med et knus hun bad os om at vente så vi kunne mødes hendes søn. Virkelig forfriskende! Prøv Roti. Tak Erik!Mere\nDejlig oplevelse af Island gæstfrihed. Værd at tage turen til den fantastiske strand og det dejlige cafe\nDen oprindelige BVI Beach Bar\nErik's var den første på Josiah's Beach og vil altid være den bedste. Maden er enkel og billig og Linda og hendes team vil gøre alt hvad de kan for at gøre din oplevelse det bedste. Intet er for meget besvær. Gå ikke glip af...det!Mere\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Naomi's Little Secret Beachside Cafe.\nAdresse: Josiah's Bay East End, Tortola\nTelefonnummer: +1 284-495-2818


Om mobilepay og nødløgne – Hanne Jul Jakobsen\nTale ved Nytårsfesten i Møllevangskirken 2015\nSidste år til denne nytårsfest, kunne jeg –synes jeg da selv- holde en vældig opbyggelig tale med udgangspunkt i årets ord. Årets ord i 2013, var ordet ”undskyld” – Igen i år har der været en kåring af årets ord – og det var, som nogle af jer måske ved, ordet ”mobilyepay” der løb af med sejren. Et lidt mindre eksistentielt valg, end ordet ”undskyld”. Og lidt mindre oplagt for en præst at tage udgangspunkt i en nytårstale! På alle måder mindre væsentligt. – men altså, i mere end en forstand har årets ord været flittigt brugt af danskerne i årets løb. Mobilepay, der er kåret som årets ord, gør, at man med sin smartphone nemt kan overføre penge til en bekendt ved at indtaste vedkommendes telefonnummer. Det er virkelig smart. Og altså nyt og vigtigt nok til at vinde.\nMen mobilepay er ikke noget særligt spændende ord – og heller ikke noget særlig dansk ord, og man kan godt få den tanke at der må være en virksomhed der har givet en ret stor middag eller noget, for at få trumfet det igennem som årets ord. For det var ikke nogen let kamp. Der var mange – i mine øjne – meget mere interessante ord i spil. I kampen om at blive årets ord slog mobilepay blandt andre ordene ebola, inklusion, konkurrencestat, regnbueaktivist, girafgate og nødløgn.\nOg se det sidste – nødløgn- er interessant. Og i juledagene her blev der føjet et ekstra kapitel til det ord, men det vender jeg tilbage til. At nødløgn blev et begreb vi talte om i 2014 er en længere historie med baggrund i den såkaldte Christiania-sag fra 2012, der endte med at koste Morten Bødskov posten som justitsminister. Da retsudvalget skulle besøge Christiania blev besøget udskudt af sikkerhedsmæssige årsager, men retsudvalget fik ikke dengang sandheden at vide. To embedsmænd stak Folketinges retsudvalg en såkaldt nødløgn – og i 2014 blev det ved en dom slået fast, at det var en lovlig nødløgn. Sagen blev altså et eksempel på, at det i helt ekstraordinære tilfælde kan være lovligt at komme med en nødløgn.\nNødløgn blev et ord som i juledagene desværre har fået en kedelig ny dimension tilføjet, fordi Jyllandsposten har spurgt en masse præster, hvad vi egentlig går og tror på.\nFor denne – ganske vist noget primitive undersøgelse, der lader som om troen kan krydses af i et multichoice skema – har alligevel efterladt spørgsmålet, om vi præster er sådan en stak utroværdige tjenestemandsansatte nødløgnere. Der ikke tror på det vi siger, og som stikker folk en lille nødløgn om det evige liv og opstandelsen, for at gøre alle tilfredse. Hvis det var tilfældet, så burde vi fyres hele bundet!\nKan være nogen af os – præster åbenbart inklusive – stadig bliver hængende i den gamle indvending: Hvordan kan man tro på at verden er skabt på syv dage, når nu Darwin og big bang for længst er blevet børnelærdom. Den indvending kan gå, når man er 14 år – men som voksne burde vi være i stand til at se at der ikke er nogen modsætning mellem tro og videnskab – eller at det simpelthen er hjertet og hjernen der tror at den ene er vigtige end den anden. Vi kan ikke leve uden hverken hjerne eller hjerte – uden videnskab eller tro.\nSkabelsesberetningen forkynder det mest livsvigtige og sande budskab om livet som Guds hellige gave og opgave, uanset om du så nedstammer aldrig så meget fra aberne.\nDet blev også sagt i juledagene af præsten der var kommet i fjernsynet, om Jesu opstandelse, ”At det er mig en tand for overnaturligt”. Som om Gud, alt livs skaber og ophav ikke kan være større, end at han skal kunne rummes af din og min intellektuelle kapacitet – sikke en lille Gud vi så ender med at sidde tilbage med.\nDerfor er spørgsmålet hverken i 2015 eller på noget som helst andet tidspunkt heller ikke, hvordan Gud harmonerer med vores naturvidenskabelige viden. Spørgsmålet er, om vi tør holde det for sandt, at i Jesus står vi ansigt til ansigt med Guds inderste væsen og vilje. Det er et spørgsmål, hvor der er al mulig plads til tvivl og tvivlere, men ikke til nødløgne.\nNødløgne er kun lovlige i meget ekstraordinære tilfælde – som fx hvis man skal gøre rede for hvor tit man dyrker motion eller hvor meget man ryger – Nødløgne er utilstedelige, når vi skal tage hinanden og os selv alvorligt.\nOg ja, måske var det så alligevel meget godt at det blev ”mobilepay” der blev årets ord. I hvert fald er det noget mindre ødelæggende.\nHeld og lykke med overførslerne og de nødvendige sandheder i 2015\nPrevious Previous post: Iklædt Kristus\nNext Next post: Ja, du er gammel!


Aldi i flensborg luksus bordel / Sumas esbjerg\ntest af smagsprofilen samt en velovervejet lagring og emballering af kaffen er - som ved god vin - en absolut forudsætning for. Det er situationen i Tyskland og Holland, som har gjort, at både EU-Parlamentet og Europarådet nu anbefaler en kriminalisering af sexkøb som en god model til at bekæmpe prostitution og kvindehandel. Fra dyrkningen af kaffeplanten til de mange forskellige tilberedningsmetoder, kræves der masser af omsorg, tålmodighed og viden om kaffebønnen. Det bliver bestemt ikke en skummel hule, men tværtimod et meget stilfuldt og luksuriøst sted til internationale gæster fra hele Europa, forestiller sig rigmanden fra Sydtyskland. Efterlysninger i Tyskland Pha thaimassage sanmarcoristorante. De første kaffebuske blev formodentlig dyrket for næsten 1000 år siden i det område, der dækkes af det nuværende Etiopien. Produkttests udført af uafhængige testinstitutioner bekræfter regelmæssigt den fremragende kvalitet af vores kaffeprodukter. Denne handel pressede også priserne før finanskrisen. .\nFor siden de østeuropæiske lande i kom ind i EU, har de østeuropæiske kvinder overtaget gadeprostitutionen. Gratis pornofilm online nuru massage copenhagen. Det stigende udbud af prostituerede skyldes hovedsageligt den stadig stigende handel med kvinder og piger til prostitution. Sex med min mand til Tyskland for i større byer som fx Husum, Flensborg og Hamborg. Flensborg hamborg luksus bordel - var det. Åbningen af et bordel midt i byen indebærer risikoen for, at hele området for et dårligt ry som erotik-kvarter, siger hun og fortsætter: - Jeg er ikke principielt mod bordeller.\nSexindustrien er kold, kynisk business, og massage kalundborg brugtbilsforhandler fyn ideen om den lykkelige danske luder med det frie valg er ikke virkelighed i dagens Europa. Nu skal reglerne strammes, men på bordellet i Flensborg vil det næppe. Og de er gode og svanemærket. Frække eksotiske thaipiger tilbyder dig det meste indenfor thaimassage og erotik. Som aldi i flensborg luksus bordel en af de største detailhandlere i Europa er vi bevidste om, at der ved produktionen og forarbejdningen af råkaffe i stigende grad skal tages sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter i betragtning. I vores internationale kaffe-indkøbspolitik har vi derudover sat os konkrete mål for wie masturbiert man richtig sybian demo at hæve andelen af bæredygtigt produceret råkaffe i vores produkter af egne mærker. Fra dyrkningen af kaffebønnen til det færdige produkt kontrolleres løbende råkaffens kvalitet, og bønnerne bearbejdes skånsomt med den største omhu. Rudloff er angiveligt parat til at investere 2,5 millioner euro i bygningen. I slutningen af næste år skal klubben aldi i flensborg luksus bordel åbnes til fornøjelse for betalingsdygtige kunder. Kummerlige forhold, avisen Der Spiegel satte i en artikelserie fra maj 2013 fokus på, at de prostituerede på flat rate-bordellerne er fattige og ofte handlede kvinder fra.\nNyt luksus - bordel deler.\nSyd- og Sønderjylland Sexkunde på all inclusive- bordel : Jeg havde sex syv til ni gange.\nSex i jylland aldi i flensborg.\nBrasiliansk voks Knebel 3f flensburg luksus.\nDer findes efter sigende i alt 44 personer, der nyder godt af loven, der arbejder på bordeller og som har søgt om de sociale goder. Tak DR, for med forbrugerprogrammet To blowjobs, tak at slå fast med syvtommersøm, at dansk lov tillader, at mænd kan købe kvinder helt lovligt på linje med en burger fra McDonalds: Prostitution handler om mænds efterspørgsel på at købe seksuel adgang til kvinder. Nordjylland Kr New Kruså /Flensburg 15min(fransk, sex). Med prik: Sex i jylland aldi i flensborg. Hej Jeg skal med arbejdet til flensburg/harrislee i løbet af den næste uges tid.\nSex med afføring bordel odense 531\naldi i flensborg luksus bordel Global Coffee Platform (GCP) for at guiden erotik ebeltoft biograf fremme en bæredygtig udvikling af kaffesektoren. Tidligere har huseret i Jylland -. Videos, hamborg haul flensborg hamborg luksus bordel. I al sin enkelhed er der nemlig kun én måde at begrænse udbuddet på: Begræns efterspørgslen ved at gøre det forbudt at købe sex. Tyskland har mindst 150.000 prostituerede.\nSøger ung fyr bedste danske pornofilm 181\nThai massage køge landevej massage escort nordjylland 233


ITO -målmaterialeforsyning er hovedsageligt i Japan\nITO-materiale er et n-type halvledermateriale, som inkluderer ITO -pulver, mål, ledende pasta og ITO gennemsigtig ledende film.Dens hovedapplikationer er opdelt i: fladskærm (FPD) industri, såsom flydende krystaldisplay (LCD), tyndfilm transistor display (TFT-LCD), elektroluminescerende display (DET), visning af feltemission (FED), elektroorganisk lysemitterende fladskærm (OELD), plasma display (PDP), etc.; solcelleindustri, såsom tyndfilmede solceller; funktionelt glas, såsom infrarødt reflekterende glas, anti-ultraviolet glas såsom gardinvægsglas, fly, bilens anti-tåge forrude, maske og glas Tre hovedområder, såsom typeskiver.\nI 2008, den globale årlige efterspørgsel efter ITO -målmaterialer var ca. 1,500 tons, prisen var omkring US $ 1.000/kg, og det samlede marked var omkring US $ 1,5 mia..\nDen nuværende indenlandske efterspørgsel efter ITO -mål er ca. 150 tons.Med udviklingen i Kinas økonomi og uddybningen af den globale industrielle arbejdsdeling, mange producenter af fladskærme i Japan, Taiwan, og Sydkorea har flyttet deres produktionsbaser til det kinesiske fastland. I fremtiden, fastlandet Kina vil blive verdens største LCD -fremstillingscenter.Det skønnes, at den indenlandske efterspørgsel efter ITO målretter materialer ind 2010 vil overstige 500 tons.\nTil levering af ITO -målmaterialer, de vigtigste leverandører er hovedsageligt fra Japan. Blandt dem, Japan Energy, Japan Mitsui Mining Corporation, og Japan Tosoh omfatter mere end 80% af ITO -markedet..De vigtigste indenlandske producenter omfatter Shandong Weihai Blue Fox Special Material Development Co., Ltd., Zhuzhou Smeltningsgruppe, Liuzhou Huaxi Group Co., Ltd., og Kinas nationale farve (Ningxia) Oriental Group Co., Ltd .. På grund af begrænsningerne ved ITO -målproduktionsteknologi i Kina, målprodukterne er små i størrelse og lav i kvalitet. De fleste af produkterne kan kun bruges på mellem- og lavmarkedet. Alle indenlandske high-end displaymål er afhængige af import..\nForrige: Forskellen mellem vakuumbelægning og optisk belægning\nNæste: Future development trend of ITO target


Didaktiske modeller undervisningsplanlægning - PDF\nDidaktiske modeller undervisningsplanlægning\nDownload "Didaktiske modeller undervisningsplanlægning"\n1 Didaktiske modeller undervisningsplanlægning\n2 Design af undervisningsforløb Design og planlægning af undervisningsforløb er et centralt element i undervisningen på begge specialiseringer på kandidatuddannelsen, og det er min erfaring at en begyndende konkretisering af "hvordan" er givende for kandidatstuderende Gruppevis arbejdes med design af undervisningsforløb, der præsenteres og diskuteres på kurset.\n3 1. Planlæg og beskriv et kursusforløb der strækker sig over 2 dage. Formuler et program til Rowang, der giver indblik i hvad firmaet kan forvente sig af dit kursus. Det danske firma Rowang (en fusion af Robert Hansen a/s og Hiwang) har 20 ansatte. De ønsker et kursus der kan fremme medarbejdernes samarbejdsevne. Firmaet producerer vinduer og døre efter mål, men har også et standartsortiment. Der er medarbejdere på kontoret, i maskinhallen og i salg og montering. Der er flere tilfælde af kommunikationssvigt, hvilket også er udgiftskrævende for virksomheden. Der er visse tendenser til klikedannelse, både inden for de forskellige felter, men også blandt de ansatte i maskinhallen.\n4 Planlæg et forløb i almen studieforberedelse på et gymnasium i 1 g. på en måde der opfylder kravene i studieordningen. Se uddrag af studieordningen her: 1. Identitet og formål Almen studieforberedelse er et samarbejde mellem fag inden for og på tværs af det almene gymnasiums tre faglige hovedområder: naturvidenskab, humaniora og samfundsvidenskab. I almen studieforberedelse arbejdes der med betydningsfulde natur- og kulturfænomener, almenmenneskelige spørgsmål, vigtige problemstillinger og centrale forestillinger fra fortid og nutid med anvendelse af teorier og metoder fra alle områder.almen studieforberedelse har til formål at udfordre elevernes kreative og innovative evner og deres kritiske sans i anvendelsen af faglig viden gennem fagligt samarbejde samt styrke deres evne til på et bredt fagligt og metodisk grundlag og i et fremtidsorienteret perspektiv at forholde sig reflekterende og ansvarligt til deres omverden og deres egen udvikling. Desuden skal almen studieforberedelse styrke elevernes evne til at sammenholde viden og metoder mellem fag og bidrage til at kvalificere deres valg af fag i gymnasiet og deres valg af videregående uddannelse.\n5 Didaktisk kompetence Refleksionskompetence kommunikation handlingskompetence Fagkompetence planlægningskompetence iscenesætte opdrage analysekompetence\n6 Didaktikken opgave: analyse, planlægning og iscenesættelse af undervisning 3. Metaniveau: Systematisk refleksion af betingelser for og konsekvenser af analyse og planlægning af undervisnings og læreprocesser (kritik) 2. Analyse og planlægningsniveau: Analyse af undervisnings og rammebetingeler (deskriptiv) Planlægning af undervisningsprocesser og rammebetingelser (præskriptiv) 1. Procesniveau: konkret gennemførelse gennem fælles handling af lærer og elever i uv. praksis\n7 Pædagogisk /didaktisk udfordring Uddannelse må forholde sig til: a. Kundskabsbase: Hvad skal man have viden om? b. Dannelsesideal : Bevidsthed om hvilke menneskelige værdier og egenskaber man ønsker man at fremme? c. Kompetence (færdighed/kunnen) Pædagogik/didaktik afhængig af svar på a og b og d: Birthe Lund,AAU,\n8 Hvad er muligt at udvikle? Hvor mange ressourcer vil det være klogt at investere i udviklingen? Hvem gavner denne undervisning? Hvordan skaber vi en forståelse af dette undervisningsforløb? Er denne undervisnings tidssvarende er vi bagud eller forud? Hvor hurtigt vil dette indhold blive forældet kan deltagerne selv indgå i udviklingen? Undervisning/ kursus Hvordan ser den nuværende lovgivning ud inden for området og er der noget der tyder på fremtidige ændringer? Er der en speciel etik eller moral som vi skal leve op til? Er der specielle krav fra branchen? Hvordan er den samfundsmæssige trend inden for vores område og hvor bevæger den sig hen? Individ Kursus Samfund Er der et behov for vores undervisningen? Er der er villighed til at investere i forløber for den enkelte kursist/kunde/leverandører? Er der tilstrækkelige menneskelige ressourcer til at udvikle, producere og gennemføre undervisniningen? Marked Hvem er vores konkurrenter? Hvad har vores konkurrenter at byde på? Er der muligheder for samarbejde? Hvordan skal vi kunne afsætte vores idé eller produkt? (Hvad vil være den rigtige pris for os? Vil der være en forretning i det i vores idé? ) (Reference: Idéudvikling - det er ikke spørgsmålet om hvor mange idéer du får, men mere om du kan gennemføre de gode. Jan Hein, VirksomhedsStart & Vækst, 2004.)\n9 Didaktiske spørgsmål: Hvem? Hvad? (læseplans/curriculum teori/kriterier) Af hvem? Hvornår? (udviklingspsykologisk, læringsteoretisk, curriculært) Med hvem? (arbejdsformer) Hvorfra? (videnskab/etik) Hvordan? ( metoder, rollespil, fremtidsværksted, storyline, projektorganiseret case, Ved hjælp af hvad? (bøger, ikt, film,) Hvorfor? (for at.. dannelsesideal/læringsmål)\n10 Jank & Meyer s strukturmodel Mål Undervisnings- og læringslogik Opgaveformulering Retningslinjer og aftaler Handlinger Handlingslogik Handlingsplanlægning Undervisningsog læringsformer Indhold Sagens logik og tilgængelighed Tematik Undervisnings- og lærestoffet Relationer Relationslogik Social arkitektur Rumlig og social udformning Processer Metodisk forløb Forløbsplanlægning Undervisningstrin 10\n11 Didaktiske modeller og retninger Formål: Oversigt og orden Reducerer kompleksitet Retningsgivende understøtter analyse, planlægning og evaluering handlingsorienteret Didaktiske retninger: Dannelsesdidaktik (Klafki) Læringsteoretiske didaktik (Schults) Kritisk kommunikativ didaktik Eksemplarisk didaktik (Wagenschein) Målorienteret didaktik (R. Mager/Tayler)\n12 Den didaktiske trekant lærer elev stof\n13 Kilde: Larsen, Carl Aage; Larsen, C.A.Høeg (1997): Didaktiske emner, Danmarks Pædagogiske Bibliotek, p. 72\n14 Ideal model : 1. Mål-formulering 2. Analyse af forudsætninger status 5. Kontrol af målopfyldelse 3. Udkast til en handleplan 4. Udførelse af handlingen\n15 Kilde: Hiim, Hilde; Hippe, Else (1997): Læring gennem oplevelse, forståelse og handling en studiebog i didaktik, Gyldendal Uddannelse, p.93\n16 Læringsteoretisk didaktik 2. Refleksions niveau: faktoranalyse 1.Normdannende 2.Betingelsessættende 3. Formskabende intentionalitet tematik metodik medievalg beslutningsfelter 5. Antroprogene forudsætninger 6. Sociokulturelle forudsætninger betingelsesfelter Paul Heimanns model 1. refleksionsniveau Strukturanalyse (empirisk orienteret)\n17 Dimension i læringens sigte Kognition Viden Færdigheder Forståelse Mening Psyko dynamik Personlighed Identitet Refleksivitet Biograficitet Samspil samfund NB!Hver dimension behøver de andre for at blive indfriet! Socialitet Samarbejdsevne Kommunikationsevne Engagement m.m.\n18 Referencer: Unge pædagoger 2001 nr 8: Læring og lærerroller af Knud Illeris (modeller) Didaktiske modeller - Grundbog i didaktik Serie: Gyldendals Lærerbibliotek, af Werner Jank; Hilbert Meyer\n19 Tilgængelig litteratur: Hiim, Hilde; Hippe, Else (1997): Læring gennem oplevelse, forståelse og handling en studiebog i didaktik, Gyldendal Uddannelse. Illeris, Knud (2000): Læring aktuel læringsteori i spændingsfeltet mellem Piaget, Freud og Marx, Roskilde Universitets Forlag.. Laursen, Per Fibæk (2003): Didaktik og kognition - En grundbog, Gyldendals Lærerbibliotek. Larsen, Carl Aage; Larsen, C.A.Høeg (1997): Didaktiske emner, Danmarks Pædagogiske Bibliotek. Nielsen, Klaus; Kvale, Steinar (2003): Praktikkens Læringslandskab at lære gennem arbejde, Akademisk Forlag. Schön, Donald A. (2004): Hvordan professionelle tænker, når de arbejder, Klim.\nUdviklingslaboratoriet for Pædagogisk og didaktisk praksis Fag og faglighed. 8. Oktober 2014 Uddannelsesplanlægning tænkt på ny\nUdviklingslaboratoriet for Pædagogisk og didaktisk praksis Fag og faglighed 8. Oktober 2014 Uddannelsesplanlægning tænkt på ny Uddannelsesplanlægning tænkt på ny Der er brug for at tænke i kompetencer\nRedaktion: Lektor, cand.pæd. Hans Jørgen Kristensen Professor, ph.d. Per Fibæk Laursen\nGyldendals Lærerbibliotek henvender sig til lærerstuderende og folkeskolelærere, og til andre kommende og nuværende undervisere. Serien omfatter fag- og lærebogslitteratur inden for pædagogik, psykologi\nI gymnasiet går man allerede til eksamen i innovation. INNOVATION I GYMNASIET\nI gymnasiet går man allerede til eksamen i innovation. INNOVATION I GYMNASIET Maja Bødtcher-Hansen Københavns Universitet, Humaniora, TEACH BAGGRUNDEN EN REFORM AF GYMNASIET Reformen 2005 Undervisningsbeskrivelser\nPædagogisk koncept i forhold til klinisk simulation\nPædagogisk koncept i forhold til klinisk simulation Hvad kvalificerer det vi gør? Sydvestjysk Sygehus LAKK Oktober 2008/August 2012 1 Pædagogisk model Hvorfor Pædagogisk filosofi Menneskesyn og samfundssyn\nAT årgang Almen studieforberedelse. Tværfagligt forløb fra 1.g til 3.g\nAlmen studieforberedelse AT årgang 2015-2018 Tværfagligt forløb fra 1.g til 3.g Synopsis og mundtlig eksamen i 3.g : Karakteren tæller 1½ gang i gennemsnittet! Mange fag og lærere involveret Langsom opbygning\nSamfundsfag i gymnasiet\nSamfundsfag i gymnasiet Hvad bidrager samfundsfag til i forhold til gymnasiets overordnede formål? samfundsvidenskabelig almen(dannelse) samfundsfags bidrag til det almene samfundsfags bidrag til dannelsen\nKURSUSLEDERENS ROLLE PLO Efteruddannelse 2014\nKURSUSLEDERENS ROLLE PLO Efteruddannelse 2014 Workshop d.16 september Hanne Møller Cand.mag. i Læring og Forandringsprocesser hanne@cubion.dk Workshoppens læringsmål At deltagerne får viden om: Hvad læring\nJack Mezirow Fakta Inspiration\nJack Mezirow Fakta Professor, uddannelsesforsker indenfor voksenpædagogik ved Columbia University, New York. Ophavsmand til begrebet "transformativ læring", som han lancerede i 1978 og som han gennem 20\nLedelse og pædagogisk udvikling. Søren Smidt UCC sm@ucc.dk\nLedelse og pædagogisk udvikling Søren Smidt UCC sm@ucc.dk Tendenser Mere fokus på kvalitet Større sammenhæng mellem mål og praksis Struktur, organisation, ledelse som grundlag for pædagogisk udvikling\nFælles principper for AT på FG\n1 AT på FG 2012-13 2. Introduktion 3. Formål og ansvarsfordeling 4. Fag og forløb 5. Synopsis 7. Studierapport 8. Talepapiret og den afsluttende prøve 9. Bedømmelseskriterier 2 Fælles principper for AT\nKLINISK VEJLEDERUDDANNELSE Skema og studieplan - HOLD 465 Efteråret 2014 Undervisningen foregår på Blangstedgårdsvej 4, 5220 Odense SØ\nKLINISK VEJLEDERUDDANNELSE Skema og studieplan - HOLD 465 Efteråret 2014 Undervisningen foregår på Blangstedgårdsvej 4, 5220 Odense SØ Dato Uge 44 27.10 Tidspunkt Emne Underviser Litteratur Kl. 9.15 15.00\nKirsten Hyldahl Pedersen Stud.mag. Læring og Forandringsprocesser Institut for Læring og Filosofi Aalborg Universitet\nSelvreguleret læring - en udvej for inklusionsproblematikken? Kirsten Hyldahl Pedersen Stud.mag. Læring og Forandringsprocesser Institut for Læring og Filosofi Aalborg Universitet Abstract Den store udgift\nKLIISK VEJLEDERUDDAELSE Skema og studieplan - HOLD 371 Efteråret 2013\nKLIISK VEJLEDERUDDAELSE Skema og studieplan - HOLD 371 Efteråret 2013 Dato Lokale Tidspunkt Emne Underviser 28.10 P1.02 9.15-11.00 Præsentation Introduktion til uddannelsens formål, opbygning, indhold\nUndervisningsdifferentiering fra begreb til praksis\nUndervisningsdifferentiering fra begreb til praksis Uddannelsesforbundets fyraftensmøde Københavns Tekniske Skole 8. Oktober 2015 Adjunkt, ph.d., Arnt Louw (avl@learning.aau.dk) Center for Ungdomsforskning\nPædagogiske-didaktiske tendenser Perspektiver på - hvad der sker på den pædagogiske-didaktiske arena lige nu? Akademi: Uddannelsespolitiske tendenser som afsæt for næste skridt Uddannelseslaboratoriet\nOplæg om hfanvendelsesorientering Kursus i fagenes samspil, forår 2008 1 Anvendelsesorientering er profilkendetegn for hf I hf-loven står der, at:.. hf-uddannelse skal gennemføres med vægt på såvel det\nUddannelsesplan for pædagogstuderende i Strandhuse børnehave\nInstitutionens navn: Adresse: Strandhuse Børnehave Skolebakken 41, Kolding Telefonnummer: 23260980 E-mail: Hjemmesideadresse: strandhuse@kolding.dk bhstrandhuse.kolding.dk Åbningstider: Mandag til fredag\nFIP-kursus, studieområdet hhx. Marts 2017\nFIP-kursus, studieområdet hhx Marts 2017 Status på læreplansarbejdet Læreplaner i høring frist for høringssvar 27.3. FIP-kurser i alle fag mar-maj Politisk behandling af høringssvar april Udstedelse af


EFFEKT AF MÆNDS BRILLER PÅ OPFATTELSE OG INTELLIGENS | FÅR DU BRUG AF BRILLER DIG TIL AT SE SMART UD? - KOMMUNIKATIONSEGENSKABER\nUreHårstilarterTatoveringer & PiercingTips Til Hjemmet Og LivsstilDenimFitness / Atletisk\nHome/Kommunikationsegenskaber/Effekt af mænds briller på opfattelse og intelligens | Får du brug af briller dig til at se smart ud?\nEffekt af mænds briller på opfattelse og intelligens | Får du brug af briller dig til at se smart ud?\nNår du skriver 'briller og intelligens' i Google, kommer der nogle undersøgelser op (for eksempel var en af de første resultater for mig http://psychologynewsandreviews.com).\nOplysningerne i denne artikel er dog utroligt gamle - nogle af dem 70 år gamle! Men for det første ændrer briller sig meget i løbet af tiden, og for det andet skiftes også kulturel opfattelse af briller.\nHeldigvis var der en relativt nylig publikation (fra 2011), der undersøgte effekten af briller på et par psykologiske processer.\nEn af fordelene ved denne publikation er, at den blev undersøgt flere forskellige typer briller (ikke kun briller vs. ingen briller). Det er også en meget tæt kontrolleret, godt klaret undersøgelse.\nFire separate eksperimenter blev udført om brillernes virkning på ansigtsopfattelse, genkendelse og indtryk.\nPåvirker forskellige briller (eller ingen briller), hvilke dele af ansigtet en observatørs øjne trækkes mod?\nMed andre ord - gør briller mere opmærksom på øjnene?\nFor at teste dette brugte de enheder til sporing af øjne for at se, hvor observatørernes øjne trækkes.\nBilleder af forskellige mennesker iført fuld-kantede, kantløse, og ingen briller blev vist til observatører.\nAnsigter med fuldbrillede briller var priser som mere karakteristiske end kantløse eller ingen briller.\nFuldramede briller tilføjede mere kontrast til øjenområdet i et ansigt, hvilket resulterer i mere opmærksomhed bliver trukket mod ansigtets øjne end uden briller.\nRimløse briller resulterede også i mere opmærksomhed omkring øjnene.\nFuldramte briller gør opmærksom på øjnene og gør brugerens ansigt mere karakteristisk.\nRimløse briller gør opmærksom på øjnene (men er ikke så karakteristiske som briller med fuld ramme).\nSTUDIE 2 & 3:\nDisse eksperimenter er komplicerede, og du vil sandsynligvis ikke gider at skrive procedurerne ud. Men de konklusioner, de gjorde, var:\nBriller “bliver en del af den interne repræsentation af ansigtet” i en persons hukommelse.\nMed andre ord, hvis du bruger briller, bliver de bogstaveligt talt en del af dit ansigt i folks erindringer.\nSelv briller uden kant havde denne effekt.\nPåvirker briller observatørers evalueringer af en persons personlighedstræk og tiltrækningskraft?\nBilleder af randomiserede fotos af mennesker med briller med fuld kant, briller uden kant eller ingen briller blev vist til deltagerne.\nDeltagerne vurderede billederne på forskellige personlighedstræk.\nAnsigter med briller (både fuldrandede og kantløse) blev opfattet som:\nMere vellykket (end ingen briller)\nMere intelligent (end ingen briller)\nMere troværdig (end ingen briller)\nAnsigter uden briller blev opfattet som:\nMere tiltrækkende (end briller med fuld ramme)\nUden briller og ingen briller blev vurderet som lige attraktive.\nMere sympatisk (end briller med fuld ramme)\nAlle tre ansigtstyper var ligevurderet om samarbejdsevne.\nVæg opmærksomheden mod øjnene\nBliv en del af dit ansigt\nAttraktivitet (Bortset fra briller uden kant)\nSandsynlighed (Bortset fra briller uden kant)\nBetyder briller typen noget?\nJa. Rimløse briller har tendens til at være et 'lykkeligt medium.'\nPå næsten alle mål faldt briller uden kant mellem briller og ingen briller.\nNogle af de negative effekter af briller (nedsat tiltrækningskraft og lighed) forsvinder med briller uden kant.\nMEN kantløse briller vurderes som mindre 'særprægede'.\nHvilken effekt går du efter?\nIngen briller Uden kant briller Fuldt indrammet briller\nAttraktivitet Mere Mere Mindre\nSærpræget karakter Mindre Mindre Mere\nØjenkontrast Mindre Mindre Mere\nOpmærksomhed på øjnene Mindre Mere Mere\nSuccesfuldhed Mindre Mere Mere\nIntelligens Mindre Mere Mere\nPålidelighed Mindre Mere Mindre\nSandsynlighed Mere Mindre Mindre\nDette er kun et sæt eksperimenter fra Europa. Kilometertal kan variere andetsteds.\nDette er 3 år på dette tidspunkt.\nDet er klart, at effekten af briller i høj grad afhænger af andre faktorer (hvor attraktiv personen er bortset fra briller, ansigtsudtryk, tøj, opførsel osv.). Hvis du er en almindelig, ikke-synes godt om SOB, hjælper det ikke at få kontaktlinser.\nLigesom med alle undersøgelser, BRUG FÆLLES SENS. Hvis du generelt ser bedre ud med briller, skal du ikke lade denne undersøgelse overbevise dig om andet. Det er baseret på samlede gennemsnit!\nLeder, H., Forster, M., & Gerger, G. (2011). Brillestereotypen genbesøgt: Effekter af briller på opfattelse, genkendelse og indtryk af ansigter. Swiss Journal Of Psychology / Swiss Journal For Psychology / Revue Suisse De Psychologie, 70 (4), 211-222.\nAbstrakt her: http://www.researchgate.net\nBedste skægolie - Top 10 skægolier og balsam\nStyle Podcast # 70: 5 Matchende regler\nSådan klæder du din kropsform (muskuløs, mager, fedt) - Modetips til mænds kropstyper\n7 måder at blive en bedre forhandler på\ngammelt hollandsk skæg\npersonlig stylist herre