10 Delicious Karnataka Morgenmad opskrifter Du skal prøve | DK.Hair-Action.COM\nEr du fra Karnataka? Elsker du din lokale mad? Hvis ja, så er dette indlæg er til dig! Her har du de fantabulous opskrifter, der fremhæver den magiske Karnataka køkken!\nVil du vide, hvad disse lækre opskrifter er? Tjek vores pluk af de øverste lækker Karnataka morgenmad opskrifter, der vil være et hit med din familie. Og gæt hvad, du kan gøre disse derhjemme minus mange problemer!\nKarnataka Morgenmad Opskrifter - Top 10:\n1. Smør Dosa:\nSkålen stammede fra Davanagere, en by i Karnataka. Det er en perfekt morgenmad til at forkæle din familie søndag morgen. Du kan tjene fad med stegt kokos chutney og kartoffelmos.\nSættetid dal og ris med bukkehorn separat natten over.\nTøm vandet og male den gennemblødt ris.\nTilføj gennemblødt dal, raffineret mel og pustede ris til en pasta.\nBlend igen og tilsæt salt.\nLad det gære i flere timer.\nTilføj madlavning soda til blandingen.\nVarm en gryde og hæld en slev af blandingen. Spred det tyndt og energisk fra centrum til at danne en cirkel.\nCook, indtil det viser sprød brun\n2. Tomat Dosa:\nDet er et spin-off på den populære dosa. Friske tomater føje til sin røde farve og en unik smag. Du bør suge ris natten for de bedste resultater.\nSoak risene i vand og lad det gære\nGrind ris med alle ingredienser undtagen olie og salt.\nTilsæt lidt vand for at lave en jævn blanding. Derefter tilsættes salt.\nHæld en slev af blandingen. Spred det tyndt og energisk fra centrum til at danne en cirkel.\nLad det koge indtil de er sprøde.\nServeres det varmt med kokos chutney.\n3. Pundi Gatti Eller Rice Dumpling:\nDet er en nem opskrift fra Karnataka regionen. Det er for ganske lækker. Det smager bedst når den serveres med sambar og rød kokos chutney.\nSoak begge typer ris i en time.\nSlibe blandet ris med vand og revet kokosnød.\nTilsæt salt til det og hældes i wokken.\nTilføj opvarmede sennepsfrø og andre krydderier ingredienser til det og varme op wokken.\nOmrør indtil væsken bliver til en dej.\nSluk for varmen og lad blandingen køle af lidt. Foretag ovale bolde med dejen.\nSæt dem på idli stande og damp kok i 20 minutter.\nServeres dem varme.\nDen Karnataka delikatesse er ideel til kalorieindhold bevidste mennesker, der ønsker at forkæle deres smagsløg. Du kan gøre dette ved hjælp af en løbende ris mix. Serveres det varmt med chutney.\nGrind kokos og ris til en jævn pasta.\nTilsæt salt og vand til det.\nVarm en slip-let pande med lidt olie og hæld passende blanding.\nKog det indtil det bliver sprødt.\nDet er en signatur skål Karnataka. Du kan tjene det til morgenmad eller andre måltider. Tjene med kokos chutney eller dal.\nBland alle ingredienserne i en skål undtagen olie.\nTilsæt lidt vand og gøre en blød dej.\nSmør en pande og dup dej på dens overflade.\nSæt på gaskomfur og lave et hul i midten af spændet dej.\nHæld lidt olie gennem hullet.\nKog indtil roti er sprød og brun.\nFlip og kog i et minut.\n6. Karnataka Upma med kokos:\nDet er en ret, vil være en sikker-shot hit med dine børn. Ingefær og kokos føje til smag af skålen.\nRava / semulje\nKøkken konge masala\nTør stege semulje og holde den til side.\nTørre stege sennepsfrø og stege de Dals indtil de er brune.\nSauter karry blade og chili i olie.\nTilføj snittede løg og yngel.\nTilføj revet ingefær og ærter.\nTilsæt vand og salt. Blandingen koges.\nTilsæt derefter Køkken konge masala.\nTilføj Rava / semulje og holde omrøring.\nDet vil blive tykkere gradvist.\nPynt med kokos og tjene.\n7. Tomato Curry / Tomato Gojju:\nDet er en Karnataka specialitet, som du kan gøre derhjemme uden en besværet. Du kan tjene det varmt med forskellige typer af indisk brød. Du kan den tykke karry som en pizza topping.\nGrind gennemblødt birkes med kokos.\nFry spidskommen og sennepsfrø i olie.\nTilsæt løg og svits.\nDerefter tilsættes tomaterne og kog.\nTilsæt kokos og valmue pasta. Tilsæt salt og vand.\nDrys hakket koriander.\n8. Nem Gulerod Halwa:\nDet er en sund sød fad lavet med gulerod. Det smager fantastisk, og du kan tjene dette til børn til morgenmad med roti, chapatti eller parathas. Brug ikke for meget sukker til at holde en fane på kalorie tæller.\nSautér mandler og rosiner. Hold dem til side.\nTilsæt gulerødder og steges ved lav varme.\nHæld i mælk og rør.\nTilsæt de stegte mandler og rosiner.\nServeres det kølet.\n9. Chitranna Eller Lemon Ris:\nChitranna er en af de mest traditionelle syd Karnataka morgenmad opskrifter. Du kan tjene det med Raita eller kokos chutney. Du kan tilberede dette som en weekend særlige at bryde monotonien af idlis og dosas.\nKog risene og holde den til side.\nSauter dals, tørrede røde chilier og asafoetida\nTilsæt sennepsfrø og jordnødder med karry blade.\nDernæst tilsæt gurkemeje pulver.\nNu hæld i ris, citronsaft og salt.\nKaste alt godt og serveres med revet kokos på toppen.\nDen brune roti er velsmagende og sundt. Du kan tjene det med karry, chutneys, etc. Hvis du planlægger at tjene det til børn, bruger færre grønne chili at gøre det.\nRevet Fresh Coconut\nBland alle ingredienser, vand og varm olie til at danne en dej.\nDel dejen i runde kugler.\nSmør panden og flade dejen bolden ind i en cirkel.\nSteg det med lidt olie indtil sprøde.\nServeres det lige fra panden.\nDisse er blot et par enkle Karnataka morgenmad opskrifter, som du kan prøve i dit køkken. Krydre din morgenmenu og se dine børn fortære deres morgenmad på ingen tid med disse populære retter!\nHar du nogensinde prøvet disse Karnataka opskrifter til morgenmad? Lad os vide, hvilken en er din familie favorit. Hvis du har fået mere sunde og yummy morgenmad ideer til børn, kan du dele dem med os ved at kommentere i boksen nedenfor!


Skat.dk: Hæftelse for told - dobbeltfakturering - repræsentant eller klarerer - toldværdi\n06 Dec 2011 13:49\n03 Dec 2010 13:44\n11. afdeling, B-2098-08\nSærlige procedurer + Forsendelse og transitering\nTold, hæftelse, repræsentant, klarerer, forældelse\nSagen vedrører om sagsøger hæfter for en efteropkrævet toldskyld.\nSagsøger er en virksomhed, der beskæftiger sig med køb og salg af tekstilvarer. En del af disse varer bliver indkøbt i Østen, hvorfra de sendes til Danmark med henblik på indfortoldning. Varerne bliver herefter sendt videre til sagsøger i Tyskland.\nDet fremgik ikke klart af angivelserne om det danske speditionsfirma optrådte som klarerer eller som repræsentant.\nLandsretten fandt, at sagsøger var klarerer i henhold til toldkodeksen og dermed debitor for den toldskyld, som parterne var enige om var opstået.\nLandsretten fandt endvidere, at der var begået handlinger, der kan give anledning til retsforfølgning, hvorfor kravet mod sagsøger ikke er forældet.\nToldkodeksen artikel 4, stk. 1, nr. 18\nToldkodeksen artikel 201, stk. 3\nToldkodeksen artikel 221, stk. 3\nToldkodeksen artikel 221, stk. 4\nToldvejledningen 2011-2 A.1.8\nToldvejledningen 2011-2 A.2.2.1\nToldvejledningen 2011-2 A.22.8\n(advokat Line Kjær, prøve)\n(Kammeradvokaten ved advokat Tine Gry Høirup ved advokatfuldmægtig Anne Bækkel Kjær i. h. t. proceduretilladelse)\nKarsten Bo Knudsen, Ole Græsbøll Olesen og Anne Louise Bormann\nDenne sag, der er anlagt ved Byretten og af denne i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1, henvist til behandling ved Østre Landsret, drejer sig om, hvorvidt\nH1 GmbH er rette debitor for et toldkrav på 7.334.080 kr.\nSagsøgeren, H1 GmbH, har nedlagt principal påstand om, at Skatteministeriet tilpligtes at anerkende, at den ved SKATs afgørelse af 8. juli 2003 opkrævede told på 7.334.080 kr. med tillæg af renter er uberettiget opkrævet sagsøger, og at sagsøgte til sagsøger tilpligtes at tilbagebetale 7.334.080 kr. forrentet fra 26. maj 2008, jf. rentelovens § 5, stk. 1.\nSubsidiært påstås sagsøgte tilpligtet til sagsøgeren at tilbagebetale 2.311.295,26 kr. forrentet fra 26. maj 2008, jf. rentelovens § 5, stk. 1.\nLandsskatterettens afgørelse af 11. april 2008\nKlagen skyldes, at regionen har efteropkrævet i alt 7.334.080 kr. i told for klagerens indførsel af varer til EU's toldområde i perioden 1. april 1999 - 30. september 2001, idet toldværdien ved indførslen har været angivet for lavt.\nToldSkat afgørelse stadfæstes.\nKlageren er en virksomhed, der beskæftiger sig med køb og salg af tekstilvarer. En del af disse varer bliver indkøbt i Hong Kong, hvorfra de bliver sendt til Danmark med henblik på indfortoldning. Varerne bliver herefter sendt videre til klageren i Tyskland. I forbindelse med indfortoldningerne har varerne været angivet under procedurekode 42 00, hvilket betyder, at varerne er blevet indfortoldet til fri omsætning.\nI august måned 2001 anmodede de danske toldmyndigheder om bistand fra de tyske toldmyndigheder om verifikation af klagerens indførsler af varer. På baggrund af de tyske toldmyndigheders undersøgelser hos klageren, hvor der blev fundet en række fakturaer for køb af varer i Hong Kong, traf regionen den 8. juli 2003 afgørelse om efteropkrævning af told og moms overfor klageren. Afgørelsen blev indbragt for Landsskatteretten bl.a. med påstand om, at den påklagede afgørelse var ugyldig som følge af, at der ikke var foretaget partshøring af klageren forinden en afgørelse blev truffet, ligesom klageren og denne repræsentant ikke havde haft adgang til de akter, som regionen baserede sin afgørelse på.\nLandsskatteretten afsagde den 15. november 2006 kendelse vedrørende formalitetsspørgsmålet, hvoraf fremgår følgende:\nEfter toldlovens § 71a, stk. 2, finder reglerne i skattestyrelseslovens kap. 3 og 3A tilsvarende anvendelse ved klage til Landsskatteretten.\nEfter Processuelle regler på ToldSkats område 2003, afsnit E.3.5.3 og E.3.6, skal den myndighed, der er bemyndiget til at træffe afgørelse i 1. instans i bl.a. toldsager, udarbejde en sagsfremstilling og forslag til afgørelse, før der træffes en afgørelse. Forslaget til afgørelse og sagsfremstillingen skal sendes til afgørelsens adressat. Denne skal have en frist på mindst 14 dage til at komme med kommentarer og bemærkninger til materialet, herunder til at anmode om et møde med myndigheden, inden der træffes afgørelse i sagen.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at efter at forslaget til afgørelse af 18. marts 2003 blev forkyndt for klageren via de tyske myndigheder den 30. maj 2003, blev klageren og dennes repræsentant tilbudt at mødes med regionen allerede i juni måned 2003, forinden en afgørelse blev truffet den 8. juli 2003, jf. SKATs notat af 6.juni 2006. Mødet blev imidlertid ikke afholdt pga. forhold, som alene må tilskrives klageren og dennes repræsentant og uagtet, at det var blevet oplyst overfor klagerens repræsentant, at mødet skulle afholdes i juni måned på grund af de særlige korte fristregler, der gjaldt indenfor toldsager. Klageren og dennes repræsentant har samtidig efterfølgende ved et møde den 26. august 2003 fået lejlighed til at udtale sig omkring sagen, forinden afgørelsen af 8. juli 2003 blev endeligt forkyndt overfor klageren den 2. september 2003.\nDet må endvidere lægges til grund, at klageren i forbindelse med forkyndelsen af forslaget til afgørelse af 18. marts 2003, der skete via de tyske myndigheder den 30. maj 2003, fik overbragt sagens dokumenter, og derfor har været i besiddelse af disse fra dette tidspunkt, jævnfør herved SKATs bemærkninger her om.\nAllerede som følge af disse omstændigheder foreligger der således ikke en tilsidesættelse af væsentlige garantiforskrifter, der må anses for egnet til at påvirke en afgørelses lovlighed og rigtighed.\nDen påklagede afgørelse må derfor anses som gyldig.\nFor så vidt angår de materielle spørgsmål vedrørende opgørelsen af toldskylden samt om hvorvidt klageren er rette debitor for denne toldskyld, vil Landsskatteretten tage stilling hertil efter behandling af disse spørgsmål ved en særskilt sag."\nKlagerens repræsentant har oplyst, at klageren har haft en mangeårig mundtlig aftale med firmaer G1 Trade Ltd og G2 Limited Blk i Hong Kong om indkøb af tøj fra disse. Firmaerne var registreret i Danmark som importør ved den danske speditør R1 Freight System A/S (senere R1 Logistics Denmark A/S), der også var det speditionsfirma, der forestod importerne af de omhandlede varer, herunder de toldmæssige forpligtelser. Det har således ikke været klageren, der har antaget speditøren.\nI 1999 ønskede R1 imidlertid at ændre processen således, at H1 fik et dansk importørregistreringsnummer. H1 blev som følge heraf importørregistreret den 26. marts 1999. Handelsmønsteret mellem parterne fortsatte imidlertid uændret efter importørregistreringen af H1. Der skete således ingen ændringer i salgs- og importprocedurerne i perioden efter 1999. H1 havde således fortsat efter 1999 intet at gøre med toldbehandlingen af varerne, herunder afregningen af tolden samt honorering af R1 Logistics (Denmark) A/S. R1 fortsatte med at indfortolde varerne på ordre og for regning af sælgerne G1 Trade Ltd og G2 Limited Blk, hvorfor sælgerne fortsat også betalte for R1 Logistics' ydelser samt tolden. Dette forhold afspejles af den anvendte leveringsklausul DDP delivered duty paid ifølge hvilken sælgeren G1 Trade Ltd og G2 Limited Blk skal bære omkostningerne forbundet med leveringen, herunder forsikring og fortoldning. Varerne, som H1 har købt, er således leveret til H1 for sælgers regning og risiko.\nRepræsentanten har endvidere oplyst, at klageren i forbindelse med importen af varer fra Hong Kong kun modtog én faktura fra leverandøren i Fjernøsten, og at der blev leveret DDP, dvs., alt vedrørende told og levering var betalt. Tolden har således skullet afholdes af firmaerne i Hong Kong. Klageren har ikke haft kendskab til de andre fakturaer, som har været anvendt ved indfortoldningen, og som er blevet fundet hos R1 Freight Systems A/S. Klageren har samtidig fået og betalt de fakturaer, der har haft det højeste pålydende. Klagerens repræsentant har i denne forbindelse oplyst, at det næppe er sandsynligt, at leverandøren i Fjernøsten vil godtgøre den betalte told, da de højest sandsynlig er insolvente.\nRegionen har fremlagt momsregistreringsblanket underskrevet af klageren den 26. marts 1999. Af blanketten fremgår, at virksomhedens navn er H1 GmbH med c/o adresse R1 Freight Systems A/S. På blanketten er angivet, at den vigtigste aktivitet er agenturhandel med beklædning. Det fremgår ikke efter hvilken afgiftslov mv., virksomheden har ladet sig registrere. Regionen har endvidere fremlagt importørregistreringsblanket underskrevet af klageren den 16. april 1999. Af denne fremgår, at virksomhedens navn er H1 GmbH med c/o adresse R1 Freight Systems A/S. Det fremgår videre af blanketten følgende:\n"Firmaet anmelder sig herved i henhold til toldlovgivningen til registrering som erhvervsmæssig varemodtager i overensstemmelse med ovenstående."\nDet fremgår ikke efter hvilken afgiftslov mv., virksomheden i øvrigt har ladet sig registrere, ligesom afregningsformen ikke er angivet.\nRepræsentanten har herom oplyst, at klageren blev registreret med eget registreringsnummer, men med R1 Freight System A/S som speditør og klarerer. Baggrunden herfor var, at i 1999 ønskede den danske speditør at ændre processen, således at varerne kunne komme ud på en hurtigere måde. Dette var alene af hensyn til handlen med varer indenfor EU-landene, og havde således ikke noget at gøre med indførslen af varer fra Hong Kong.\nKlagerens repræsentant har oplyst, at der endvidere har været rejst en straffesag mod en afdelingsleder ved R1 Logistics Denmark A/S, der har forestået de omhandlede importer. Vedkommende blev frikendt for alle anklager om dobbeltfakturering/udeholdelse af beløb fra toldværdigrundlaget ved Byrettens dom af 25. oktober 2004, som er fremlagt i kopi.\nRegionen har oplyst, at der er rejst en straffesag mod klageren i Tyskland, men denne er stillet i bero. Klagerens repræsentant har om dette oplyst, at der ikke er rejst nogen tiltale mod klagerne i Tyskland.\nRegionen har fremlagt kopi af fortoldningsangivelserne samt tilhørende fortoldningsfakturaer + fakturaer fundet af de tyske toldmyndigheder vedrørende de samme varepartier, som har været indfortoldet i Danmark. Der er endvidere fremlagt beregningsdokumenter, der viser, hvorledes regionen er kommet frem til det opkrævede beløb.\nRegionen har efteropkrævet i alt 7.334.080 kr. i told for indførsler i perioden 1. april 1999 til den 30. september 2001.\nVed indfortoldningerne har der været angivet for lave toldværdier efter toldkodeksens artikel 29. Dette er konstateret ved, at værdierne på de fakturaer, der er fremlagt i forbindelse med indfortoldningerne har været lavere end de fakturaer, som de tyske toldmyndigheder har fundet hos klageren, og som er den værdi, som klageren reelt har betalt for varerne. Der har således været tale om dobbeltfakturering.\nUnderretning af debitor om beløbets størrelse kan jf. EF-toldkodeksens artikel 221, stk. 3, ikke ske efter udløbet af en frist på 3 år, regnet fra toldskyldens opståen. Underretning kan dog ske efter udløbet af denne frist, hvis toldskylden er opstået på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til strafferetsforfølgning, jf. toldkodeksens artikel 221, stk. 4.\nIdet klageren har angivet toldværdien med for lave beløb har klageren begået en handling, der kan give anledning til strafferetsforfølgning. Som følge heraf kan der ske efteropkrævning 5 år tilbage, jf. 1908-lovens § 1, nr. 4.\nKlagerens repræsentant har fremsat principal påstand om, at der ikke skal ske efteropkrævning af det omhandlede beløb, subsidiært at der alene skal opkræves et mindre beløb og mere subsidiært, at sagen hjemvises til regionen for en korrekt opgørelse af toldskylden.\nKlageren kan ikke anses for at være klarerer og dermed debitor for den efteropkrævede toldskyld, jf. toldkodeksens artikel 201, stk. 3.\nDet følger af toldkodeks artikel 201, stk. 3, at debitor er klarereren og ved indirekte repræsentation tillige den person, for hvis regning toldangivelsen er afgivet. Det er den danske speditør, der er klarerer, jf. toldkodeks artikel 4, nr. 18), og ikke klageren. Henset hertil samt til, at der ikke er etableret et indirekte repræsentationsforhold efter toldkodeksens artikel 5, er betingelserne for opkrævning af told ved klageren ikke til stede.\nToldkodeksen er umiddelbart gældende og bindende i Danmark. Toldkodeksen fastlægger udtømmende reglerne for toldskyldens opståen samt reglerne for, hvem der hæfter for toldskylden, jf. EF-domstolen i blandt andet dom af 23. september 2004 i sag C-414/02. Dommen fastslår, at hæftelsesbestemmelserne i toldkodeks udtømmende gør op med, hvem der er tolddebitor. Nationale regler kan i henhold til EF-domstolspraksis derfor ikke udvide kredsen af hæftende.\nDet følger således udtømmende af toldkodeks artikel 201, stk. 3, at debitor for toldskylden under nærværende sag er klareren eller ved indirekte repræsentation den person, for hvis regning toldangivelsen er afgivet. Klarererbegrebet er fastlagt i toldkodeks artikel 4, stk. 1, nr. 18, hvorefter toldangivelsen kan foretages i en anden persons navn. Foretages angivelsen i navnet af en anden person, og er betingelserne herfor opfyldt så vil denne anden person være klarerer og hermed den, der hæfter for tolden, jf. toldkodeks artikel 201, stk. 3.\nBetingelserne for at foretage en toldangivelse i en anden persons navn (såkaldt "direkte repræsentation") er fastlagt i toldkodeks artikel 5, der tillige fastlægger betingelserne for, at klarereren kan etablere et indirekte repræsentationsforhold og således opnå en solidarisk medhæftende, jf. artikel 201, stk. 3. Toldkodeks artikel 5 fastlægger, at enhver kan lade sig repræsentere over for toldmyndighederne med henblik på at opfylde toldformaliteterne. Repræsentationsforholdet kan ifølge artikel 5 enten være direkte eller indirekte.\nAf artikel 5, stk. 4, fremgår samtidig, at det er en betingelse for etablering af et repræsentationsforhold, at repræsentanten erklærer at handle på den repræsenteredes persons vegne, samt angiver, hvorvidt det drejer sig om direkte eller indirekte repræsentation og er besiddelse af en fuldmagt.\nHvis betingelserne for etablering af direkte eller indirekte repræsentation ikke er opfyldt, faldes tilbage på udgangspunktet, hvorefter klarerer og tolddebitor er en og samme person: nemlig den, der har indgivet toldangivelsen.\nDer er mellem regionen og klageren enighed om, at R1 Logistics rent faktisk har udfærdiget fortoldningsangivelserne og indsendt disse til ToldSkat, jf. hermed regionens sagsfremstilling af 8. juli 2003 side 2, 2 afsnit. Da R1 Logistics således har foretaget toldangivelsen og herunder angivet procedurekode 42 00 svarende til fortoldning til fri omsætning, er det klare udgangspunkt, at R1 Logistics er klarerer, jf. toldkodeks artikel 4, stk. 1, nr. 18 og hermed den, der hæfter for toldkravet.\nDer er ikke etableret et repræsentationsforhold, idet speditøren ikke har handlet for regning af klageren, hvilket er en betingelse for, at regionen kan opkræve told hos klageren. Regionen har uagtet erkendelsen af, at R1 Logistics har foretaget toldangivelsen i sagsfremstillingen anført, at klager er klarereren. Regionen har således lagt til grund, at toldangivelsen er foretaget i klagerens navn og for dennes regning, jf. toldkodeks artikel 5, om direkte repræsentation.\nR1 Logistics har altid henholdt sig til sælgeren af varerne, herunder også i relation til afregning af told. Klageren har således aldrig været involveret i afregningen eller opgørelsen af tolden, idet klageren i hele samhandelsforløbet alene har modtaget én faktura, hvorpå tolden i øvrigt ikke har været udspecificeret. Klageren har således ikke kendskab til toldværdien af varerne, idet klageren alene har haft kendskab til den samlede pris inkl. sælgers avance, fragt i og uden for EU, told, forsikring i og uden for EU, kvoter og andre omkostninger forbundet med fragten fra Kina til det endelige bestemmelsessted i EU. Dette understøttes i øvrigt af den typisk anvendte leveringsklausul DDP, ifølge hvilken sælger betaler samtlige omkostninger, herunder told frem til bestemmelsesstedet.\nAllerede af den årsag, at R1 Logistics aldrig har handlet for regning af klageren, men alene for regning af sælgeren, er betingelserne for at anse klageren for direkte (og hermed for klarerer) eller indirekte repræsenteret ikke opfyldt, idet den person, der repræsenteres altid er den person, for hvis regning toldangivelsen foretages, jf. toldkodeks artikel 5.\nDa R1 Logistics aldrig har handlet for regning af klageren, vil klageren således ikke kunne anses for hverken klarerer eller indirekte repræsenteret og hermed for debitor for toldkravet, jf. toldkodeks artikel 201, stk. 3. Det følger heraf, at klageren ikke hæfter for toldkravet.\nEndvidere er repræsentationsforholdets karakter ikke angivet, hvorfor formalia ikke er iagttaget.\nR1 Logistics har som anført ikke på noget tidspunkt handlet for regning af klageren, hvilket udelukker en hæftelse for klageren. Selv hvis R1 Logistics havde handlet for regning af klageren, er de øvrige betingelser for etablering af et repræsentationsforhold efter toldkodeksens artikel 5, ikke opfyldt, hvorfor opkrævning af tolden ved klageren også af denne årsag er udelukket.\nDet er ifølge toldkodeks artikel 5, en betingelse for etablering af et repræsentationsforhold, at det over for ToldSkat erklæres, hvem der repræsenteres, samt om der er tale om direkte eller indirekte repræsentation.\nFølgende er ifølge toldangivelsen erklæret over for ToldSkat\nRubrik 8: Modtager:\nc/o R1 Logistic A/S\nRubrik 14: Klarerer/repræsentant:\nR1 Logistic (Denmark) A/S\nRubrik 20: Leveringsbetingelser:\nRubrik 54: Sted og dato ...\nKlarererens/repræsentantens navn og underskrift:\nR1 Logistics (Denmark)"\nGennemførelsesbestemmelserne indeholder i bilag 37 en vejledning til udfyldelse af enhedsdokumentet og hermed en vejledning til ToldSkat i, hvordan toldangivelsen skal opfattes. I de omhandlede toldangivelser, er R1 Logistics anført i rubrik 14, hvilket i overensstemmelse med vejledningen er en klar tilkendegivelse til ToldSkat om, at R1 Logistics er klarerer. Direkte repræsentation er således udelukket.\nHvis klageren skal anses for klarerer, skulle R1 Logistics have anført "modtager" eller "H1" i rubrik 14 i enhedsdokumentet i modsætning til det, som R1 Logistics reelt faktisk har anført: nemlig "R1 Logistics". Dette er ikke sket, og det er som følge heraf udelukket at anse klageren for at være direkte repræsenteret og hermed for klarerer.\nTilbage står en vurdering af, hvorvidt R1 Logisties via toldangivelsen har angivet, at der er etableret et indirekte repræsentationsforhold, eller om der blot er tale om standard indfortoldning, ifølge hvilken R1 Logistics som sædvanligt over for ToldSkat hæfter for tolden med regres mod sin ordregiver, konkret G1 Trade Ltd og G2 Limited Blk.\nHenset til at Skatteministeriet gentagne gange har udtalt, at indirekte repræsentation ikke anvendes i Danmark - senest ved udarbejdelse af vejledning til elektronisk angivelse, samt indrettet det elektroniske angivelsessystem således, at der ikke kan ske angivelse af indirekte repræsentation, er det udelukket, at ToldSkat kan lægge til grund, at R1 Logistics via toldangivelserne har angivet at være indirekte repræsentant for klageren.\nHerudover er fuldmagtskravet som nævnt i toldkodeksens artikel 5, heller ikke opfyldt, hvorfor speditøren anses for at handle i eget navn og for egen regning. Det fremgår af toldkodeks artikel 5, at repræsentanten skal være i besiddelse af en fuldmagt, idet repræsentanten i modsat fald anses for at have handlet for egen regning og i eget navn.\nI brev af 2. september 2003 anmodede klagerens repræsentant om aktindsigt i\nregistreringsanmeldelse, der danner grundlag for H1s registrering i DK\nimportørregistreringsanmeldelse, der danner grundlag for registrering i DK\ndokumenter, som bekræfter R1 Freight Systems' status som repræsentant for H1.\nRegionen udleverede ved brev af 12. september 2003 registreringsanmeldelserne. I brevet skriver regionen videre, at "De har endvidere anmodet om aktindsigt i dokumenter, der bekræfter, at selskabet R1 Freight Systems har status af repræsentant for Deres klient, H1. ToldSkat skal i den anledning oplyse, at sådanne dokumenter ikke eksisterer".\nRegionen har således ikke kunnet fremlægge dokumentation for, at speditøren R1 Freight Systems har været i besiddelse af en fuldmagt, der dokumenterer, at R1 Logistics har adgang til at handle i klagerens navn og for klagerens regning. Henset hertil er kravet til etablering af et repræsentationsforhold også af denne årsag ikke opfyldt.\nKravet om, at speditøren skal kunne fremlægge en fuldmagt for at overvælte hæftelsen på en af parterne i handelsforholdet, er helt i tråd med Landsskatterettens kendelse af 3. september 2002 vedrørende indførsel af støvler. Ligeledes er kravet i overensstemmelse med det synspunkt, som regionen tidligere har gjort gældende over for R1 - i den sag, som gik forud for nærværende sag. Det fremgår således af udskriften af dombogen for Byretten, at:\n"Da R1 ikke har kunnet fremlægge dokumentation for, at selskabet har været bemyndiget til at handle i de registrerede varemodtageres navn og for disses regning, har toldmyndighederne anset R1 for at have handlet i eget navn og for egen regning, hvorved selskabet er anset for at have været klarerer. R1 er på den baggrund vedrørende leverancer til de 49 varemodtagere efteropkrævet og har betalt et samlet, unddraget toldbeløb på i alt 16.082.584 kr."\nRegionen kan således ikke i den første del af sagen gøre gældende, at speditøren må anses for at handle i eget navn og for egen regning og bortse fra dette synspunkt i nærværende sag, blot fordi regionen nu - i øvrigt i modstrid med toldkodeks hæftelsesbestemmelser - ønsker at opkræve toldskyldsbeløbet hos klageren i stedet for R1 Logistics. Såfremt regionens opfattelse skulle gælde, ville det i yderste konsekvens betyde, at den endelige aftager af en vare, der ved indførslen til EU er blevet toldberigtiget til et for lavt beløb, ville hæfte for den efteropkrævede told, blot fordi det var denne, der i sidste ende havde betalt tolden. Dette til trods for, at varerne hverken har været indført i dennes navn eller for dennes regning.\nRegionens afgørelse er truffet den 8. juni 2003, hvormed fristen for underretning om en toldskyld afbrydes, jf. toldkodeks artikel 221, stk. 3. Regionen er således afskåret fra at foretage efteropkrævning af told hidrørende fra en periode, der går længere tilbage end tre år fra underretningsdagen. Da der endnu ikke er rejst straffesag mod klageren i Danmark eller i Tyskland kan regionen alene efteropkræve 3 år tilbage. Regionen har heller ikke fremlagt noget som helst materiale vedrørende "straffesagen i Tyskland". EF-domstolens dom i sag C-62/06 giver samtidig ikke de nationale toldmyndigheder carte blanche til at gå ud over 3-års fristen, idet der fortsat skal foreligge handlinger, der kan giver anledning til strafferetlig forfølgning, hvilket ikke er tilfældet her. Henset hertil skal toldkravet nedsættes.\nDe fakturaer, som klageren fik, var som oven for anført en samlet faktura for varer, told m.m. Med andre ord havde klageren på intet tidspunkt kendskab til de fakturaer og dermed den pris, som blev anvendt af den danske speditør som grundlag for værdiansættelsen.\nDet er et faktum, at klageren aldrig har haft kendskab til indfortoldningen i Danmark eller de beløb, der blev opkrævet, idet alle betalingerne blev foretaget af R1 Logistics A/S på vegne af sælgerne.\nRegionen har tilsyneladende opgjort toldskylden som forskellen mellem den faktura, der dannede grundlag for indfortoldningerne og de fakturaer, som klageren har betalt. Regionen har derved ikke taget højde for, at flere af de priselementer, som indgår i den samlede pris, som er betalt af klageren er elementer, som ikke skal indgå i toldværdigrundlaget, nemlig speditørhonorar, eventuel EU-fragt og forsikring, indkøbsprovision, kvoter m.m.\nHenset til, at det alene er sælger og eventuel R1 Logistics, der har kendskab til, om der i toldværdien opgjort af regionen indgår de ovenfor nævnte elementer, hvoraf der ikke skal beregnes told, kan klageren ikke bistå med en korrekt opgørelse over toldkravet. Såfremt Landsskatteretten således måtte finde, at klageren hæfter for tolden, bør sagen hjemvises til regionen til en fornyet og korrekt opgørelse af toldværdien.\nSKAT repræsenteret ved Kammeradvokaten har indstillet, at den påklagede afgørelse stadfæstes.\nKlageren er rette debitor og hæfter for toldskylden, der samtidig ikke er delvist forældet. Efter EF-toldkodeksens artikel 201, stk. 3, 1. pkt., er debitor for toldskylden klarereren og klageren hæfter for den opgjorte toldskyld i medfør af denne bestemmelse. Ifølge toldkodeksens artikel 4, nr. 18, er klarereren den person, der foretager toldangivelse i eget navn, eller den, i hvis navn toldangivelse foretages. Klageren er i indfortoldningsdokumenterne indsat i rubrik 8 som "varemodtager". Speditionsfirmaet R1 er indsat i fortoldningsdokumentets rubrik 14 som "klarerer/repræsentant". Der sondres ikke i det daværende enhedsdokument mellem de to kategorier. Normalt skulle det ene streges ud, der ikke var relevant, men det gjorde man ikke i praksis på daværende tidspunkt.\nEfter dansk toldpraksis anses den angivne varemodtager som medhæftende klarerer, fordi varerne anses for indført i varemodtagerens interesse og i hans navn. Heraf følger, at klageren hæfter for toldskylden i medfør af toldkodeksens artikel 201, stk. 3, 1. pkt.\nKlageren hæfter solidarisk for toldskylden med speditøren, jf. toldkodeksens artikel 213.\nDet gøres endvidere gældende, at klageren hæfter for toldskylden i medfør af toldlovens § 39, stk. 1, nr. 1. Det følger heraf, at en varemodtager, der lader toldpligtige varer indføre til det danske toldområde, hæfter for de opståede toldskyldsbeløb. Det ligger fast, at klageren var varemodtager og var den, der lod varerne indføre til Danmark. Alle importer er udelukkende sket i klagerens interesse. Derfor er der ingen tvivl om, at klageren hæfter for tolden. Der er henvist til ordlyden af § 39, samt til forarbejderne hertil. Det bemærkes, at Højesteret har anvendt hæftelsesreglen i § 39, stk. 1, nr. 3, i SKM2002.518.HR.\nDet afgørende er, at klageren i sidste ende er den, der har betalt den for lave told og som derfor også skal betale den efteropkrævede told. Endvidere har virksomheden oprindelig af toldmyndighederne - og uden indsigelse fra virksomheden - været anset som eneste debitor (klarerer) for den toldskyld, som oprindelig opstod for virksomheden.\nToldbehandlingsbekendtgørelsens § 23, stk. 1, bestemmer videre, at transportøren, dvs., den der befordrer varer til et sted i det danske toldområde, eller dennes repræsentant, hæfter for told og afgifter, indtil de er angivet. Ifølge § 23, stk. 2, hæfter varemodtageren for told og afgifter, som er angivet. Der er herefter ingen tvivl om, at klageren hæfter for den opgjorte toldskyld efter både toldkodeksen og den danske toldlov og toldbekendtgørelsen.\nFor så vidt angår opgørelse af toldskylden er der ikke indtrådt forældelse. Efteropkrævning af det afgiftsbeløb, som følger af en toldskyld, foretages med hjemmel i artikel 220, stk. 1, i EF-toldkodeksen. Underretning af debitor om beløbets størrelse kan, jf. artikel 221, stk. 3, normalt ikke ske efter udløbet af en frist på tre år regnet fra datoen for toldskyldens opståen. Hvis toldskylden er opstået på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til retsforfølgning, kan underretningen af debitor om beløbets størrelse imidlertid også ske efter udløbet af treårs fristen, jf. artikel 221, stk. 4.\nSom det fremgår af ordlyden i stk. 4 er det tilstrækkeligt, at handlingen "kunne give anledning til retsforfølgning", for at treårs fristen i stk. 3, kan tilsidesættes. Der er henvist til EF-Domstolens dom i sag C-62/06.\nDet er samtidig et faktum, at der blev rejst straffesag mod klageren i Tyskland for mistanke om skattesvig ved fremlæggelse af underfakturerede fakturaer ved import af tekstiler fra Hong Kong og Macao til Danmark. I den forbindelse anmodede det tyske Zollfahndungsamt Told- og Skattestyrelsen om bistand i medfør af Rådets forordning nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i medlemsstaterne og samarbejdet mellem disse myndigheder og Kommissionen med henblik på behørig anvendelse af told- og landbrugsordningerne samt Konventionen mellem EF- medlemsstaterne om gensidig bistand mellem toldforvaltningerne af 7. september 1967 (Napoli-konventionen).\nDen tyske straffesag er pt. sat i bero i afventen af Landsskatterettens afgørelse.\nPå denne baggrund har klageren ved at angive toldværdien med for lave beløb, begået en handling, der kunne give anledning til retsforfølgning, hvorfor kravet ikke er forældet efter toldkodeksen. Under alle omstændigheder gælder den tre-årige forældelsesfrist i artikel 221, stk. 3, for efteropkrævningen af de beløb, der vedrørte perioden fra den påklagede afgørelse af 8. juli 2003 og tre år tilbage.\nSærligt vedrørende opgørelsen af toldskylden, skal denne beregnes af toldværdien af indførte varer, dvs. transaktionsværdien, der er den pris, som faktisk er betalt eller skal betales for varerne ved salg til udførsel til Fællesskabets toldområde, i givet fald justeret i henhold til toldkodeksens artikel 32 og 33, jf. artikel 29.\nAf artikel 32 fremgår, at der ved fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 29 lægges en række i bestemmelsen listede elementer til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen.\nAf artikel 33 fremgår, at toldværdien ikke omfatter en række elementer, der er listet i bestemmelsen, hvis de er særskilt angivet i forhold til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for de indførte varer.\nI denne sag er der tale om dobbeltfakturering, idet det ved en gennemgang af kontrolmateriale fra de tyske toldmyndigheder fremkom, at de beløb, der fremgår af de fakturaer, der er anvendt ved fortoldning, er lavere end de beløb, som fremgår af de fakturaer, som SKAT har modtaget med kontrolmaterialet fra de tyske myndigheder, dvs. betalingsfakturaer. De "lave" fakturaer er med andre ord anvendt ved fortoldning, og de "høje" fakturaer er anvendt ved leverandørbetaling, Transaktionsværdien, jf. artikel 29, er derfor større end den angivne værdi, hvoraf der er beregnet yderligere told.\nKlageren har gjort gældende, at opgørelsen af de for lidt angivne toldbeløb var behæftet med regnefejl, idet der ikke var taget hensyn til at varerne var leveret DDP, hvorfor der var beregnet told af tolden. For så vidt angår dette spørgsmål anføres i Landsskatterettens kontorindstilling, at i det omfang klageren kan dokumentere, at den efteropkrævede told er beregnet på elementer, der efter reglerne i toldkodeksens artikel 32 og 33, har skullet udholdes af toldværdien, skal der foretages en regulering heraf, hvorfor sagen bør hjemvises til SKAT. Da der imidlertid allerede er taget hensyn til leveringsbetingelsen DDP i opgørelsen af toldbeløbet, er der ikke grundlag for en hjemvisning til SKAT herom.\nKlageren har endvidere gjort gældende, at der i opgørelsen ikke var taget hensyn til interne EU-fragtomkostninger. Der er ikke i forbindelse med opgørelsen beregnet fradrag i toldværdien for interne EU-fragtomkostninger. Fragtdokumenterne er udstedt med leveringssted ..., Tyskland (ca. 200 km syd for ...). Speditionsfirmaet R1 har foranlediget varerne omdirigeret til .. til fortoldning i Danmark og til det endelige bestemmelsessted i ..., Tyskland. De af R1 i denne forbindelse opkrævede fragtomkostninger mv. er ikke medtaget ved beregning af toldværdien i det omfang, de er blevet angivet af klageren. Der er således ikke grundlag for hjemvisning til SKAT for så vidt angår beregning af interne EU-fragtomkostninger.\nDen toldmæssige opgørelse er derfor fuldstændig korrekt.\nKlarereren: den person, der foretager toldangivelse i eget navn, eller den, i hvis navn toldangivelse foretages."\nAf toldkodeksens artikel 5, fremgår følgende\nAf toldkodeksens artikel 201, fremgår følgende\n2.Toldskylden opstår på tidspunktet for antagelsen af den pågældende toldangivelse.\nAf toldkodeksens artikel 221, fremgår følgende\n4. Hvis toldskylden er opstået på grund af en handling, der på det tidspunkt, hvor den blev begået, kunne give anledning til retsforfølgning, kan underretning af debitor om beløbets størrelse på de i de gældende bestemmelser fastsatte betingelser ske efter udløbet af den i stk. 3 nævnte frist."\nAf gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen (Kommissionens forordning nr. 2454/93 af 2. juli 1993 med senere ændringer), fremgår af bilag 37 følgende under bemærkningerne til udfyldelse af de enkelte felter 8 og 14:\nHer anføres navn, firmanavn og fuldstændig adresse på den eller de personer, som varerne skal leveres til ...\n14. Klarereren eller eksportørens repræsentant (eventuelt afsenderens repræsentant)\nHer anføres den pågældendes fulde navn eller firmanavn og fuldstændige adresse. Er klarereren og eksportøren (eventuelt afsenderen) en og samme person, anføres "eksportøren" (eller eventuelt "afsenderen").\nAf toldlovens (lovbekendtgørelse nr. 1238 af 20. december 2002) § 39, stk. 1, nr. 1, fremgår følgende:\n1) Den, der i det danske toldområde indfører eller lader indføre varer, som ikke er i fri omsætning i EU's toldområde."\nAf toldbehandlingsbekendtgørelsens (bekendtgørelse nr. 5167 af 7. juni 2001) § 23, fremgår følgende:\n"Transportøren, dvs., den der befordrer varer til et sted i det danske toldområde, eller dennes repræsentant hæfter for told og afgifter på varerne, indtil disse er angivet.\nDet lægges til grund, at der for de omhandlede indfortoldninger er opstået toldskyld efter toldkodeksens artikel 201. Af denne artikels stk. 3, fremgår hvem debitorerne for toldskylden er, dvs. klarereren og ved indirekte repræsentation også den, for hvis regning toldangivelsen er afgivet. Som det fremgår af EF-Domstolens dom af 23. september 2004 i sag C-414/02 præmis 39 har fællesskabslovgiver med toldkodeksen udtømmende villet fastsætte hvilke personer, der er debitorer for den opståede toldskyld. Dette medfører, at der ikke i den danske toldlovgivning med tilhørende toldbehandlingsbekendtgørelse kan fastsættes videre rammer for hvem, der kan være debitor for en opstået toldskyld i forhold til hvad, der er fastsat i toldkodeksen.\nDet må herefter lægges til grund, at det har været speditionsfirmaet R1 Logistics (Denmark) A/S, der har optrådt som klarereren og angivet sit navn og SE-nr. i rubrik 14 på fortoldningsangivelserne. Idet klageren samtidig er anført i rubrik 8 på toldangivelsen som varemodtager, må dette medføre, at toldangivelsen må anses som sket i dennes navn og for dennes regning, uanset at dennes navn ikke optræder under klarereren under rubrik 14.\nDer foreligger derfor direkte repræsentation, som defineret i toldkodeksens artikel 5, stk. 2, 1. pind.\nDette understøttes af, at klageren har været angivet som modtager af varerne på fortoldningsangivelserne og har også rent faktisk været modtager af varerne. Derved har der som udgangspunkt været en formodning for, at indførslen og angivelsen af varerne er sket på vegne af klageren. Dette understøttes tillige af, at klageren i den omhandlede periode har været registreret som importør/varemodtager med c/o adresse hos speditionsfirmaet R1 Freight Systems A/S, senere R1 Logistics (Denmark) A/S.\nHenset til disse omstændigheder foreligger der et direkte repræsentationsforhold mellem R1 Logistics (Denmark) A/S og klageren, hvorefter R1 Logistics (Denmark) A/S har handlet i klagerens navn og for klagerens regning ved de omhandlede indfortoldninger. Klageren er som følge heraf også debitor for den opståede toldskyld, jf. toldkodeksens artikel 201, stk. 3, 1. pkt.\nDet bemærkes samtidig, at det forhold, at de formelle betingelser efter toldkodeksens artikel 5, stk. 4, ikke har været opfyldt, kan ikke være tilstrækkeligt til at fratage forholdet mellem klageren og R1 Logistics (Denmark) A/S karakteren af et direkte repræsentationsforhold, når de faktiske omstændigheder peger på, at dette har været tilfældet. Særligt vedrørende den manglende fuldmagt bemærkes, at denne først og fremmest skal tjene som bevis for, at repræsentanten optræder på vegne af andre. Såfremt fuldmagten ikke kan fremlægges kan den, der påstår, at han repræsenterer andre, komme til at hæfte for toldskylden, hvilket Landsskatterettens afgørelse af 3. september 2002 offentliggjort i SKM2002.603.LSR også er udtryk for.\nFor så vidt angår spørgsmålet om forældelse af toldkravet bemærkes, at der efter det oplyste er rejst en straffesag mod klageren i Tyskland. Henset hertil og henset til, at der foreligger dobbeltfakturering ved indfortoldninger, der er sket på klagerens vegne, jf. ovennævnte findes der at være et tilstrækkeligt sikkert grundlag for, at efteropkrævningen har kunnet gå ud over 3-års fristen som nævnt i toldkodeksens artikel 221, stk. 3,jf. også EF- Domstolens dom af 18. december 2007 i sag C-62/06.\nSåfremt klageren kan dokumentere, at den efteropkrævede told er beregnet på elementer, der efter reglerne i toldkodeksens artikel 32 og 33 har skullet udeholdes af toldværdien, skal der ligeledes foretages en regulering heraf. Klageren eller dennes repræsentant har imidlertid ikke fremlagt dokumentation for, at regionens opgørelse har været behæftet med fejl.\nH1 har ikke bestridt de faktiske omstændigheder, der er gengivet i Landsskatterettens afgørelse. Der er for landsretten endvidere enighed mellem parterne om, at der i forbindelse med den i sagen omhandlede import af tekstilvarer fra Asien til H1 er betalt for lidt i told, og at toldkravet er korrekt opgjort. Tvisten angår således alene spørgsmålet om, hvorvidt H1 hæfter for dette toldkrav og i givet fald, om kravet er delvist forældet.\nDen 3. oktober 2000 skrev DJ, som var søfartschef i R1 Logistics (Denmark) A/S (herefter R1) til MN hos H1 blandt andet følgende:\n"Vedr.: Selskabsregistrering og fortoldning i Danmark\nUnder henvisning til ovenstående og vores allerede eksisterende samarbejde vedlægger vi en fuldmagt.\nDe danske myndigheder har bedt os om at få denne fuldmagt underskrevet og stemplet af jer, for at vi kan fortsætte med at forestå fortoldningen i Danmark.\nSom du kan se, angives det i denne formular, at vi handler som jeres repræsentant her i Danmark, og formularen er en opfølgning på den toldformular, som I allerede har underskrevet."\nAf fuldmagten, der er underskrevet af VM, der er direktør i H1, den 4. december 2000 fremgår blandt andet, at fuldmagten meddeles af kunden, der er registreret hos toldmyndighederne i Danmark under navnet H1 GmbH c/o R1 Logistics (Denmark) A/S. Endvidere fremgår, at kunden giver R1 "bemyndigelse til at repræsentere kunden over for toldmyndighederne i Danmark", og at R1 "skal handle i Kundens navn og for Kundens regning ved at anføre R1 Logistics (Denmark) A/S i sin egenskab af dansk repræsentant for kunden i alle dokumenter og al korrespondance." Endelig fremgår, at kunden er indforstået med at være ansvarlig for alle dispositioner, der foretages af R1, med undtagelse af dispositioner, der foretages uden kundens samtykke, og at kunden straks skal betale krav, som toldmyndighederne rejser over for R1.\nDen 27. november 2000 skrev DJ blandt andet følgende til VM og LT, der er bogholder hos H1\n"Vedr.: Fortoldning i Danmark\nUnder henvisning til ovenstående og Deres brev af 20. november 2000 kan vi hermed bekræfte, at vi vil følge den nedenfor beskrevne procedure:\nNår vi modtager dokumenterne til fortoldning fra Deres leverandør, sender vi en kopi heraf pr. telefax til deres godkendelse.\nVi lader ikke nogen forsendelser til Dem fortolde, før vi har Deres skriftlige godkendelse af dokumenterne (faktura, pakkeliste osv.)\nEfter fortoldningen kan vi forsyne Dem med en telefaxkopi af tolddokumentet (hvis De har brug for det)."\nDen 26. august 2003 blev der afholdt et møde vedrørende ToldSkats afgørelse af 8. juli 2003. På mødet deltog fra H1 VM, LT og ND. Endvidere deltog KS og NV fra R2, som er selskabets revisorer. Af ToldSkats referat af mødet fremgår, at KS redegjorde for, at virksomheden var uenig i afgørelsen, og blandt andet fremførte følgende indsigelse:\n"H1 har afgivet underskrevet registreringsanmeldelse (MOMS og importørregistrering) i april 1999, men der er først udfærdiget generalfuldmagt til R1 Freight i dec. 2000. Det var derfor virksomhedens opfattelse, at den ikke hæftede for de fortoldninger, der var afgivet (udfærdiget af R1 Freight) før dec. 2000, idet varerne var købt DDP, leveret til H1, Tyskland. Toldbeløb skulle betales af leverandøren og var derfor H1 uvedkommen."\nAf mødereferatet fremgår endvidere, at ToldSkats afgørelse skulle bekendtgøres for H1 via de tyske toldmyndigheder. Da dette ikke var sket, blev der udleveret en kopi af afgørelsen til KS.\nAfgørelsen blev forkyndt for H1 den 2. september 2003.\nVed Byrettens dom af 25. oktober 2004 blev DJ frifundet for blandt andet overtrædelse af straffelovens § 289 a ved i perioden omkring den 15. januar 1996 til omkring den 21.januar 1998 i forbindelse med import af tekstilvarer til blandt andre H1 fra Hong Kong at have anvendt fiktive fakturaer over for ToldSkat. Der var under straffesagen enighed mellem forsvareren og anklagemyndigheden om, at der havde fundet dobbeltfakturering sted i det i anklageskriftet nævnte omfang. Bevistemaet var således alene, om tiltalte havde handlet forsætligt. Af dommens sagsfremstilling fremgår blandt andet:\n"Da R1 ikke har kunnet fremlægge dokumentation for, at selskabet har været bemyndiget til at handle i de registrerede varemodtageres navne og for disses regning, har toldmyndighederne anset R1 for at have handlet i eget navn og for egen regning, hvorved selskabet er anset for at have været klarerer. R1 er på den baggrund vedrørende leverancer til de 49 varemodtagere efteropkrævet og har betalt et unddraget toldbeløb på i alt 16.082.584 kr."\nDer er i Tyskland iværksat en efterforskningssag mod de ansvarlige i H1 på grund af mistanke om skatteunddragelse. Af et brev af 25. september 2008 fra Hauptzollamt fremgår blandt andet, at straffesagen er udsat, indtil der foreligger et resultat af nærværende sag. Der fremgår endvidere, at hvis resultatet af retssagen bliver, at H1 skylder skatter og afgifter, burde der foreligge tilstrækkeligt bevis til gennemførelse af en straffesag.\nDer er for landsretten fremlagt en erklæring af 2. juni 2010 fra H1s revisionsselskab R2 GmbH. Af erklæringen fremgår blandt andet, at H1 har udarbejdet en ekstrakt af deres virksomheds- og regnskabsmateriale, der ifølge H1 indeholder alle fakturaer, der er fremsendt til selskabet af R1 i årene 1999, 2000 og 2001 (R1-arket). Der fremgår endvidere, at revisorerne har gennemgået revisionsarbejdspapirerne for årene 1999, 2000 og 2001 og ikke har fundet tegn på yderligere forpligtelser for H1 til fordel for R1, end de, der fremgår af R1-arket. Revisorerne bekræfter, at de ikke i deres gennemgang er blevet opmærksomme på noget, der kunne indikere, at R1 på noget tidspunkt fakturerede omkostninger i forbindelse med tolddeklarationer og transport til EU (tekstiler) til H1 i 1999, 2000 og 2001. Revisorerne anfører endvidere, at der heller ikke er tegn på, at ledelsens erklæring om, at R1 i de pågældende år aldrig fakturerede H1 for levering af varer (tekstiler), tolddeklarationer og transport til EU, skulle være falsk.\nDer er afgivet forklaringer af VM, ND, LT og DJ.\nVM har forklaret blandt andet, at han er direktør i H1 GmbH, og det var han også i perioden 1999-2001. Firmaet indkøbte tekstiler hovedsageligt fra Bangladesh og Kina og solgte dem i hele Europa til blandt andet Aldi-supermarkeder. Han beskæftigede sig med salg til Tyskland, Østrig, Holland og Belgien og var involveret i indkøb fra Asien til dette område. De havde samarbejdet med de i sagen omhandlede leverandører i en årrække. Leverandøren G3 havde de samarbejdet med siden slutningen af 80'erne, og han har også besøgt virksomheden. Når de skulle indkøbe varer, indhentede de priser fra flere leverandører, og når de så havde valgt leverandør, tjekkede de prisen igen, før de placerede ordren. De lagde vægt på at handle med leverandører, som de havde tillid til. Nogle afgav tilbud C & F, mens andre anvendte DDP. G3 anvendte DDP priser ved indførelse gennem Danmark. G3 tilbød dem at levere varerne uden formaliteter. Det var firmaet R1, der stod for fortoldning. De forhandlede ikke priser med R1. Det firma var ikke en partner. Det var leverandørerne, der valgte R1, og han har ikke besøgt dette firma. En medarbejder fra R1 har en gang besøgt H1. Foreholdt fuldmagt af 4. december 2000, forklarede han, at R1 krævede en underskrift til brug for de danske myndigheder for at kunne fortolde varerne. MN, som fuldmagten blev sendt til, er ansvarlig for håndtering af import. Det var MN, der vare- tog kontakten til R1, men MN var ikke bemyndiget til at underskrive en sådan fuldmagt. Han kan ikke svare på, hvorfor fuldmagten først blev underskrevet den 4. december 2000. Han opfattede det ikke sådan, at fuldmagten ændrede den hidtidige procedure. Han kan bekræfte at have underskrevet et dokument af 26. juni 2001 fra R1 med oplysning om et antal containere, der er ankommet. Det skyldes formentlig, at han har bedt MN om at få oplyst præcis, hvornår containerne kom. Han opfattede R1 som repræsentant for leverandørerne i Hong Kong og ikke for H1. Forevist to fakturaer fra G2 Limited henholdsvis C & F og DDP vedrørende det samme ordrenummer, forklarede han, at han ikke tidligere har set disse fakturaer, men forskellen mellem fakturabeløbene må vedrøre told, R1s fortjeneste og transportomkostninger. Han deltog i et møde i august/september 2003 med de danske toldmyndigheder. På mødet forstod han ikke, hvordan toldmyndighederne var nået frem til de angivne tolddifferencer. Han mener ikke, at han på dette tidspunkt havde modtaget en endelig afgørelse. De gik ud fra, at der efterfølgende ville blive truffet en endelig afgørelse. Han kan ikke huske, hvornår han modtog en afgørelse, der var oversat til tysk. Han kendte ikke noget til de procedurer, hvorefter R1 skulle forelægge fakturaerne for H1 inden fortoldning. Der er ikke nogen sammenhæng mellem selskaberne G3 og H1. Han er bekendt med, at G3 satte et skilt op for at reklamere med, at de var agent for H1.\nND har forklaret blandt andet, at han er direktør i H1, og det var han også i perioden 1999-2001. Han hovedansvarsområde er finans og personale samt management af de Ca. 20 datterselskaber, som han også er direktør i. Han var og er ikke involveret i indkøb. Han havde normalt ikke kontakt til leverandører, og han havde ikke noget at gøre med de vareleverancer, der er omfattet af denne sag. R2 har været revisor for selskabet de sidste 21 år og er også selskabets skatterådgiver. Det er ham, der har ladet "R1-arket" udarbejde til brug for R2, og han har selv deltaget i udarbejdelsen. De fandt samtlige fakturaer fra R1 i bogholderiet, og han har selv haft samtlige fakturaer i hånden. Virksomheden fik besøg af toldmyndighederne i 2002. Han er først i forbindelse med straffesagen blevet bekendt med, at der forelå to forskellige fakturaer for de enkelte handler. Forinden mødet med de danske toldmyndigheder den 26. august 2003 havde de modtaget et udkast til afgørelse. På mødet lovede de at afklare spørgsmålet om dobbeltfakturering nærmere, og derfor blev de overraskede, da de senere modtog en afgørelse dateret den 8. juli 2003. Han kan ikke svare på, om referatet af mødet den 26. august 2003 er korrekt, idet han havde svært ved at forstå, hvad der blev sagt på grund af en sporadisk oversættelse fra dansk til engelsk.\nLT har forklaret blandt andet, at han er bogholder i H1 og har været det i 30 år. I perioden 1999-2001 var han også prokurist. Han så, til hvilke priser varerne blev købt og solgt. Han forstår ikke engelsk. Han kan ikke huske, hvorfor han har underskrevet en telefax af 16. juni 2001 fra R1 vedrørende en containers ankomst. Han har underskrevet en registreringsblanket af 26. marts 1999, men han ved ikke, hvad det vedrører, ud over at det er en anmeldelsesblanket af en art. Han mener, at det var DJ, der bad ham om det. Han opfattede proceduren, hvorefter H1 fik tilsendt fakturaer til forhåndsgodkendelse, således, at formålet var, at de skulle have at vide, hvilke varer der var på vej. Han sammenlignede regningerne med ordresedlerne for at se, om det var de rigtige varer. Så bekræftede han over for R1, at H1 var rette varemodtager.\nDJ har forklaret, at han i perioden 1999-2001 var søfartschef i R1, der var ... speditionsfirma. Han kan godt huske de i sagen omhandlede leverandører. På det tidspunkt havde kinesiske leverandører landespecifikke eksporttilladelser, og da der var "overskud" af tilladelser til Danmark, blev varer importeret via Danmark. De havde en del samarbejde med G3, der var startet midt i 1990'erne, og han har selv besøgt firmaet. De forhandlede priser på transport og indfortoldning med leverandørerne i Asien. Når der var varer på vej, fik de typisk besked fra deres agent i Hong Kong, og det var leverandøren, der gav de nødvendige oplysninger til brug for indfortoldningen. G3 solgte DDP, og derfor fakturerede R1 toldudgifterne til dette firma. Deres daglige kontakt i H1 var MN. Efter den straffesag, hvor han blev frifundet, indførte de en ny procedure i firmaet for at sikre sig betaling, hvis der opstod tilsvarende problemer. Derfor indhentede de generalfuldmagten fra H1 for at sikre, at et eventuelt toldkrav kunne rettes mod H1 i stedet for R1. Han tror, at det var for at tydeliggøre, at de handlede på H1s vegne. Der var tale om en tydeliggørelse og formalisering af den procedure, der hidtil havde været anvendt. Måske fakturerede de herefter toldudgifter mv. til H1 i enkelte tilfælde. Forevist en faktura vedrørende levering i ..., forklarede vidnet, at det var en andet sted end det normale leveringstid, og derfor er der nok faktureret for de ekstra transportudgifter. De sendte fakturaer til H1 til godkendelse forud for indfortoldningen for at sikre, at værdien var korrekt angivet. DDP-fakturaen indeholdt told og R1s omkostninger ved at behandle containeren. Derfor er prisen højere end C & F-fakturaen. Det toldbeløb, som R1 måtte betale som følge af straffesagen, har de ikke gjort gældende over for H1, idet det efter firmaets opfattelse er leverandørerne i Asien, der skal betale. Der blev ikke på daværende tidspunkt sondret mellem repræsentant og klarerer. R1 opfattede sig selv som klarerer.\nH1 har til støtte for sin principale påstand navnlig gjort gældende, at der i forhold til Skatteministeriet altid er mindst en debitor i Europa for ethvert toldkrav, der opstår. Sagen mellem H1 og Skatteministeriet vedrører derfor alene spørgsmålet om, hvorvidt det er H1, der er debitor over for Skatteministenet, eller om Skatteministeriet må rette sit toldkrav mod en anden person.\nDet fremgår af toldkodeks artikel 201-219, hvem der hæfter for et toldkrav. Toldkodeks gør udtømmende op med, hvem der hæfter for toldkravet over for toldmyndighederne, således som EU-domstolen adskillige gange har fastslået, jfr. blandt andet sag C-414/02, præmis 39, hvorved fastslås:\n"Det fremgår imidlertid klart af gennemgangen af de ovennævnte retsforskrifter, at fællesskabslovgiver siden ikrafttrædelsen af toldkodeksen har villet fastsætte udtømmende betingelser for fastlæggelse af, hvilke personer der er debitorer for toldskylden".\nDet er ubestridt mellem parterne, at toldkravet er opstået i henhold til toldkodeks artikel 201, som regulerer den situation, hvor toldskylden opstår i konsekvens af, at varerne angives til fri omsætning i EU.\nHæftelsen skal derfor vurderes ud fra toldkodeks artikel 201, stk. 3, hvoraf fremgår\n"Debitor er klarereren. Ved indirekte repræsentation er debitor også den person, før hvis regning toldangivelsen er afgivet."\nParterne er enige om, at indirekte repræsentation ikke anvendes i Danmark. Problemstillingen i sagen mellem parterne kan derfor indsnævres til at angå spørgsmålet om, hvorvidt R1 som påstået af H1 eller H1 - som påstået af Skatteministeriet - er klarerer.\nKlarereren er ifølge toldkodeks artikel 4, nr. 18 den person, der foretager toldangivelse i eget navn, eller den, i hvis navn toldangivelse foretages. H1 kan derfor anses for klarerer, hvis H1 er den, der har foretaget toldangivelsen, eller hvis R1 har fortaget toldangivelsen og i den sammenhæng gjort det i H1s navn.\nDebitor for toldkravet er en retsvirkning, der følger i og med den formelle angivelse, jf. hermed sag C-251/00, og spørgsmålet om, hvorvidt H1 er klarerer, fremgår således direkte af de enkelte toldangivelser, der er fremlagt under sagen.\nDet fremgår af de fremlagte toldangivelser rubrik 54, at toldangivelserne er indgivet af R1. Det er således R1, der aktivt har indgivet toldangivelserne enten fysisk eller elektronisk Det følger derfor direkte af toldangivelsernes rubrik 54, at det ikke er H1, der har foretaget toldangivelserne i eget navn, H1 kan derfor ikke anses for at være klarerer i henhold til toldkodeks artikel 4, nr. 18, 1. led.\nEn hæftelse for H1 kan herefter alene komme i spil, hvis R1 har fortaget toldangivelserne i H1s navn, jf. toldkodeks artikel 4, nr. 18, 2. led. Toldkodeks artikel 5 regulerer adgangen til at foretage toldangivelser i en anden persons navn. Toldkodeks gør det således muligt at overlade arbejdsopgaven med at fortolde varer til en tredjemand.\nDa indirekte repræsentation ikke anvendes i Danmark, må SKATs påstand om, at H1 hæfter for toldkravet nødvendigvis hvile på et synspunkt om, at R1 formelt og reelt har handlet som direkte repræsentant for H1. Det vil sige, at toldangivelserne er foretaget i H1s navn og for H1s regning, sådan som det er angivet i toldkodeks artikel 5.\nH1 har bestridt, at toldangivelserne er foretaget i H1s navn, og R1 har ikke erklæret over for Skatteministeriet at have handlet på H1s vegne, ligesom R1 ikke har angivet at gøre dette i egenskab af direkte repræsentant for H1, jf. hermed toldkodeks artikel 5. R1 har i toldangivelsen anført selv at være klarerer, ligesom R1 ved angivelsen af sig selv i rubrik 14 i toldangivelsen har understreget, at H1 netop ikke er klarerer, jf. hermed de i hele EU ensartede og i øvrigt i Danmark direkte anvendelige bestemmelser i bilag 37 til gennemførelsesforordningen til toldkodeks, hvoraf sort på hvidt er anført:\n"Her anføres efter behov den pågældendes fulde navn eller firmanavn og fuldstændige adresse i overensstemmelse med gældende bestemmelser. Er klarereren og modtageren en og samme person, anføres "modtager"."\nGennemførelsesbestemmelserne har netop til hensigt at skabe gennemskuelighed og ensartet praksis på tværs af landegrænser i EU med den konsekvens, at toldangivelser læses på en og samme måde overalt i fællesskabet, og at retsvirkningen af oplysningerne i en toldangivelse derfor er identiske overalt i EU. Toldkodeks hjemler således ikke adgang til, at SKAT i Danmark udvikler sin egen og for virksomheder uigennemskuelig og sammenlignet med andre EU-lande modstridende - systematik, hvorefter angivelsen af en varemodtager i rubrik 8 og ikke tillige i rubrik 14 - i uoverensstemmelse med bilag 37 - fortolkes som angivelse af et direkte repræsentationsforhold, hvor varemodtageren er klarerer.\nDer er således er [ikke.red.SKAT] hjemmel i toldkodeks artikel 201, jf. toldkodeks artikel 5 med tilhørende gennemførelsesbestemmelser, til at anse sagsøger for klarereren og hermed debitor for toldskylden.\nDet kan ikke som af Skatteministeriet anført tillægges vægt, at R1 er indsat i rubrik 14, som "klarerer/repræsentant", og at ordet "repræsentant" ikke i noget tilfælde er streget ud af R1. H1 har bestridt, at angivelse af repræsentationsforholdets karakter sker via en manglende overstregning af ordet "klarerer" i overskriften til rubrik 14 i enhedsdokumentet. Danmark gik primo 2001 over til elektroniske angivelser. Det er i sagens natur ikke muligt at overstrege ordet "klarerer" eller ordet "repræsentant" i en skrivebeskyttet overskrift til en rubrik i det elektroniske toldsystem. Det er derfor givet, at den manglende overstregning af ordet "repræsentant" ikke kan fortolkes som angivelse af et repræsentationsforhold. Hertil kommer, at det ikke ét sted i gennemførelsesbestemmelserne er angivet, at en sådan overstregning må finde sted - tværtom er det foreskrevet i gennemførelsesbestemmelserne, at raderinger, udstregninger eller rettelser ikke er tilladt.\nRepræsentationsforholdet kan heller ikke støttes på det forhold, at H1 i det administrative enhedsdokument er indsat i rubrik 8 som "varemodtager", og at varerne derfor er afsendt og toldangivet i H1s interesse og for dennes regning. H1 har således bestridt, at angivelse af H1 i rubrik 8 indikerer et repræsentationsforhold. Det er obligatorisk at angive en varemodtager i rubrik 8 ved fortoldning til fri omsætning. Dette gælder også i tilfælde, hvor der slet ikke anvendes en repræsentant. En angivelse af en varemodtager kan derfor i forholdets natur ikke anses for at være en angivelse af et direkte repræsentationsforhold, endsige et forhold, hvor varemodtageren repræsenteres.\nHvis landsretten mod forventning måtte finde, at hæftelsen ikke er en retsvirkning, som kan aflæses i og med den formelle angivelse, har H1 gjort gældende, at R1 ikke blot formelt set, men også reelt set repræsenterede leverandørerne i Hong Kong.\nH1 har købt varerne i henhold til incoterm DDP "delivered duty paid", ..., Tyskland. DDP klausulen er en såkaldt incoterm; det vil sige en transportklausul udarbejdet af det internationale handelskammer, som nøje definerer hvornår og hvor en vare leveres, hvornår risikoen for varen overgår fra sælger til køber og hvilke omkostninger henholdsvis køber og sælger skal bære.\nH1 har bestridt, at det som anført af Skatteministeriet i sidste ende er H1, der har betalt for told og toldangivelse, herunder R1s honorar, idet H1 har betalt ét samlet beløb for de i Hong kong bestilte tekstilvarer, således at toldangivelsen og betalingen af den skyldige told sidste ende er sket for H1s regning.\nUdtrykket "for regning af" relaterer sig til forholdet mellem repræsentanten og repræsentantens ordregiver - det vil sige den person, som umiddelbart er ordregiver og hermed den person, som klareringsydelsen faktureres til.\nSpørgsmålet om, hvem der ud fra et kommercielt perspektiv i "sidste ende" betaler for toldregningen, er uden relevans for vurderingen af hæftelsen over for det offentlige. Det skal dog for god orden skyld bemærkes, at det ud fra et kommercielt synspunkt må siges at være forbrugeren - ikke H1 - der i sidste ende betaler for toldangivelsen og for tolden på varerne.\nDDP ..., Tyskland indebærer, at varerne leveres fortoldet til H1 i byen ... i Tyskland. Samtlige omkostninger frem til leveringen i ..., Tyskland afholdes af leverandørerne af varerne, og samtlige omkostninger er inkluderet i den aftalte pris. Leverandørerne bærer derfor enhver risiko for omkostningerne til produktion af varerne, til transport og til toldberigtigelse af varerne med videre. Enhver ændring - i positiv som negativ retning af prisen for varerne leveret DDP ..., Tyskland - falder derfor tilbage på leverandørerne, for hvis regning og risiko toldangivelsen er foretaget.\nH1 har købt varerne leveret toldberigtiget i byen ... i Tyskland, jf. de under sagen fremlagte fakturaer mellem H1 og leverandørerne i Hong Kong, og ejendomsretten til varerne og risikoen for varerne er først overgået til H1 i ... i Tyskland, hvorfor H1 ikke har haft adgang til eller ansvar for at forestå klareringen af varerne ved ankomsten til ... i Danmark.\nH1 ikke har entreret med R1 i forbindelse med toldbehandlingen af varerne i ..., Danmark, hvilket ud over at fremgå af leveringsbetingelsen også fremgår af, at en af leverandørerne har oplyst, at det var leverandøren, der valgte R1.\nR1 har til enhver tid sendt faktura for transport til EU og toldbehandlingen i ..., Danmark, til leverandørerne og ikke til H1, hvilket understøtter, at R1 foretog toldangivelsen for regning af leverandørerne, og de faktiske forhold svarer således til indholdet af den formelle angivelse, som R1 har udarbejdet ved fortoldningen af varer for leverandørerne.\nSagen mellem H1 og Skatteministeriet vedrører den offentligretlige hæftelse for tolden. Hæftelsen for toldkravet følger af toldkodeks og af toldkodeks alene. Hæftelsen efter toldkodeks er således ikke identisk med det økonomiske ansvar, som parterne i en købsaftale og i en logistikkæde har aftalt indbyrdes.\nDen fremlagte fuldmagt til R1 ændrer ikke ved det forhold, at R1 formelt såvel som reelt har repræsenteret leverandørerne i relation til de fortoldninger som sagen omhandler.\nTil støtte for sin subsidiære påstand om, at en del af toldkravet er forældet, har H1 navnlig gjort gældende, at kravet er undergivet den treårige forældelsesfrist i toldkodeks artikel 221, stk. 3.\nH1 fik via de tyske myndigheder underretning om toldkravet den 2. september 2003. Der kan derfor alene ske opkrævning af den del af toldkravet, der relaterer sig til angivelser antaget før 2. september 2000, hvis der foreligger en handling, som vil kunne pålægges en strafferetlig sanktion i Danmark efter dansk strafferet, jf. sag C-273/90, præmis 13. Det er derfor uden relevans, at de tyske myndigheder har startet en efterforskningssag i Tyskland med henblik på at undersøge, om der efter tysk ret findes grundlag for at forfølge H1 strafferetligt.\nDet er ikke korrekt, at der er tale om en overtrædelse af straffelovens § 289a, idet der ikke ved toldangivelsen er afgivet urigtige oplysninger med forsæt til at unddrage betaling af told.\nDen af Skatteministeriet foretagne kvalifikation af handlingens karakter er undergivet domstolsprøvelse - en prøvelse, der skal sikre H1 en retsstilling, som ikke er mindre gunstig end en prøvelse i strafferetligt regi.\nPrøvelsen fra landsrettens side skal i givet fald foregå som en tilbundsgående prøvelse af, om der som påstået af Skatteministeriet er begået en forsætlig overtrædelse af straffeloven § 289a under iagttagelse af de retssikkerhedsgarantier, som gælder under straffeprocessen, herunder princippet, hvorefter enhver rimelig begrundet tvivl skal komme H1 til gode, jf. således sag C-62/06, præmis 29 og 30.\nBevisbyrden for, at der med forsæt skulle være begået et strafbart forhold, jf. straffelovens § 289a, påhviler Skatteministeriet, og Skatteministeriet har ikke fremlagt ét dokument, der understøtter Skatteministeriets kvalifikation afhandlingens strafbare karakter, idet Skatteministeriets kvalifikation udelukkende bygger på en konstatering af, at der er en beløbsmæssig forskel mellem toldfakturaen anvendt af R1 og DDP fakturaen, som leverandørerne har udstedt til H1.\nH1 har fra sin side sandsynliggjort, at forskellen mellem toldfakturaen og DDP-fakturaen beror på, at toldfakturaen er renset for blandt andet told og transport inden for EU samt avance, hvilket - som anerkendt af Skatteministeriet - kan være fuldt ud legitimt og i overensstemmelse med toldkodeks. H1 har således sandsynliggjort, at der ikke hos hverken H1 eller andre foreligger et forsæt til at unddrage told, jf. straffelovens § 289a.\nSkatteministeriets påstand om, at der er begået en overtrædelse af straffelovens § 289a, synes alene at være baseret på det faktum, at varerne er blevet toldberigtiget på grundlag af en lavere fakturaværdi, nemlig ud fra en fiktiv toldfaktura - end den, der er aftalt mellem parterne, og som fastlægger, at prisen er for varerne DDP ..., Tyskland. Skatteministeriet har imidlertid ikke bestridt, at en importør efter omstændighederne har mulighed for at anvende et tidligere salg end det seneste som grundlag for toldværdien. Skatteministeriet har således heller ikke bestridt, at anvendelsen af et tidligere salg - reglerne for First Sale for Export/successive salg - indebærer, at der ikke beregnes told af avancen i et senere led. Skatteministeriet anerkender således, at der kan være en - endog væsentlig - forskel mellem toldværdien og en DDP-faktura udstedt af leverandøren til importøren.\nDer vil altid bestå en beløbsmæssig forskel på en DDP-faktura og en toldfaktura, hvilket følger allerede af det forhold, at DDP-fakturaen i modsætning til toldfakturaen indeholder toldbeløbet, og det forhold, at DDP-fakturaen er højere end toldfakturaen, er således på ingen måde ensbetydende med, at der er unddraget told.\nH1 har dokumenteret, at der er sammenfald mellem værdien i de toldfakturaer, som R1 tilsyneladende har anvendt ved toldbehandlingen af varerne, og leverandørernes indkøbspris for varerne leveret C&F til ..., Danmark.\nH1 har således fremlagt en faktura udstedt af G4 Trade Co. Ltd til H1s leverandør G2 Limited i Hong Kong. Det fremgår af fakturaen. at den dækker G2 Limiteds køb af 8.928 stk. jakker i henhold til ordre nummer 4026 samt fragt pr. skib ved lastning i to containere fra G4 i Kina til ... i Danmark. Prisen mellem G4 International leveret CFR ..., Danmark, udgør USD 97047,36 svarende til toldværdien for varerne ved anvendelse af reglen om First Sale for Export også kaldet reglen om successive salg.\nFakturaprisen mellem G4 International og H1s leverandør er identisk med prisen anført i den toldfaktura, som R1 har foretaget indfortoldningen af varerne ud fra. H1s leverandør, G2 Limited, videresolgte selv samme varer, nemlig 8.928 stk. jakker, til H1 ved faktura nr. 20146. Det fremgår af fakturaen udstedt af leverandørerne til H1, at den dækker jakkerne inkl., told sendt fra ... i Danmark med lastbil til ... i Tyskland.\nDer er på denne baggrund ikke grundlag for at opkræve told for angivelse, der er antaget af SKAT tidligere end 2. september 2000.\nSkatteministeriet har til støtte for sin påstand om frifindelse navnlig gjort gældende, at H1 hæfter for den efteropkrævede toldskyld i medfør af toldkodeksens artikel 201, stk. 3, 1. pkt., jf. artikel 5, stk. 2, 1. led, fordi R1 har ageret som repræsentant for H1, idet R1 har handlet i H1s navn og for dennes regning.\nSkatteministeriet har endvidere gjort gældende, at H1 hæfter for den efteropkrævede toldskyld i medfør af toldkodeksens artikel 201, stk. 3, 1. pkt., jf. artikel 4, nr. 18, fordi toldangivelserne er foretaget i H1s navn. H1 er således klarerer og dermed debitor i toldkodeksens forstand, og H1 hæfter som sådan for toldskylden over for toldmyndighederne. Repræsentationsforholdet mellem H1 og R1 er dokumenteret ved den fremlagte fuldmagt udstedt af H1 til R1 med henblik på R1s repræsentation af H1 i Danmark, og repræsentationsforholdet bekræftes endvidere af en lang række af sagens øvrige omstændigheder.\nFor det første bekræftes repræsentationsforholdet af det forhold, at H1 er blevet registreret for moms og som varemodtager/importør ved de danske myndigheder med en c/o-adresse hos R1. H1 har herved i forhold til toldmyndighederne givet udtryk for, at R1 repræsenterede denne og agerede på dennes vegne.\nFor det andet bekræftes repræsentationsforholdet af det forhold, at H1 i toldangivelserne er indsat i rubrik 8 som "varemodtager, ligesom samtlige fakturaer (både de reelle fakturaer og de fiktive fortoldningsfakturaer) er sendt til H1, hvorfor varerne er afsendt og toldangivet i H1s interesse og for dennes regning, idet H1 har betalt leverandøren i Hong Kong for både tekstilvarerne samt transport, forsikring og indfortoldning heraf. Konstruktionen med R1 som mellemled mellem H1 og leverandørerne ændrer således ikke på det forhold, at det i sidste ende er H1, der har betalt for told og toldangivelse, herunder R1s honorar mv., idet H1 har betalt et samlet beløb for de i Hong Kong bestilte tekstilvarer. Toldangivelsen og betalingen af den skyldige told er således i sidste ende sket for H1s regning.\nFor det tredje må det tillægges vægt, at R1 i toldangivelserne er indsat i rubrik 14 som "klarerer/repræsentant", og at ordet "repræsentant" ikke i noget tilfælde er streget ud af R1, hvilket ligeledes bekræfter, at der er etableret et repræsentationsforhold mellem H1 og R1. Rubrik 14 anvendes også uden for repræsentationstilfælde, og da anvendes rubrikken til at angive, hvem der er klarerer, mens rubrikken i denne sag viser, hvem der er repræsentant. Også efter overgangen til elektronisk udfyldning af fortoldningsdokumenterne skal man angive, om den person eller virksomhed, der var angivet i rubrik 14, er klarerer eller repræsentant. Hvordan dette sker elektronisk fremgår af bilag 38 til Kommissionens Forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks.\nFor det fjerde bekræftes repræsentationsforholdet af det forhold, at der har været direkte kontakt mellem H1 og R1, der har korresponderet om toldværdien af forsendelserne. Det fremgår således, at H1 og R1 har korresponderet om forsendelserne og toldangivelsen herfor, og at parterne har sendt fakturaer frem og tilbage som led i deres indbyrdes forhold under henvisning til en gensidig aftale herom.\nEndelig må der lægges vægt på, at også de tyske toldmyndigheder er af den opfattelse, at R1 repræsenterede H1 og indgav toldanmeldelser på vegne af og efter ordre fra H1.\nDet kan således lægges til grund, at der været et tæt og længerevarende samarbejde mellem H1 og R1, der har muliggjort toldunddragelse i et betydeligt omfang, ligesom det tillige kan lægges til grund, at der mellem R1 og H1 har eksisteret en eller flere aftaler om toldbehandlingen.\nH1 har i sagen søgt at tegne et billede af, at der ikke har været nogen kontakt overhovedet mellem R1 og H1, og H1 har med det formål fået udarbejdet en erklæring fra selskabets revisorer. Der er tale om en erklæring, som H1 har indhentet efter sagens anlæg og alene med henblik på brug under denne retssag. Der er endvidere tale om en engelsksproget erklæring, der baserer sig på et opdrag og et materiale, som Skatteministeriet er uden kendskab til. Erklæringen er herudover tilsyneladende udarbejdet på baggrund af et materiale udvalgt af H1 efter kriterier, der ikke er oplyst, ligesom erklæringen er udarbejdet i henhold til en med H1 nærmere fastlagt procedure, der heller ikke er redegjort nærmere for. Denne erklæring kan derfor ikke tillægges nogen bevisværdi i nærværende sag.\nSelv hvis oplysningerne i erklæringen måtte lægges til grund, støtter erklæringen i øvrigt ikke H1s synspunkt om, at H1 ikke er debitor for toldskylden. Erklæringen ændrer således ikke ved, at toldangivelsen er sket i H1s navn og i sidste ende for H1s regning, idet det er H1, der gennem betalingen til leverandøren reelt afholder udgifterne i relation til importen af varerne, herunder udgifter til told på varerne, transportomkostninger samt klareringsydelsen til R1.\nSkatteministeriet har vedrørende spørgsmålet om forældelse navnlig gjort gældende, at opkrævningen af toldskyld hos H1 er sket rettidigt, og at der hverken helt eller delvist er sket forældelse af toldskylden som påstået af denne. Det er således bestridt, at det af H1 opgjorte toldkrav på 2.311.295,26 kr. er forældet, og at toldmyndighederne af den grund skulle have været afskåret fra at foretage efteropkrævning af beløbet.\nDet er i den forbindelse gjort gældende, at den 3-årige forældelsesfrist i toldkodeksens artikel 221, stk. 3, er afbrudt, jf. toldkodeksens artikel 221, stk. 4, fordi H1 i samarbejde med R1 og/eller leverandørerne fra Hong Kong har anvendt et dobbeltfaktureringssystem, der er egnet til toldunddragelse. En sådan handling kan give anledning til retsforfølgning, idet der kan være tale om en overtrædelse af straffelovens § 289a, toldlovens § 76, stk. 1 og 2, og/eller den tyske Abgabenordnungs § 370.\nDer er herved lagt vægt på, at den danske anklagemyndighed tidligere har rejst tiltale mod en medarbejder fra R1 vedrørende et lignende forhold. Den omstændighed, at den konkrete straffesag førte til frifindelse, fordi retten ikke med den for domfældelse i en straffesag fornødne sikkerhed fandt det godtgjort, at den pågældende med forsæt havde medvirket til at begå toldsvig, er uden betydning for vurderingen efter toldkodeksens artikel 221, stk. 4. Af betydning er derimod, at der mellem anklagemyndigheden og forsvareren var enighed om, at der var foregået dobbeltfakturering. Den pågældende medarbejder blev således alene frifundet, fordi det ikke med den fornødne sikkerhed kunne dokumenteres, at han havde haft forsæt til at medvirke til bedrageri, hvorimod bedrageribestemmelsens materielle indhold ansås for fuldbyrdet. Der er videre lagt vægt på, at også den tyske anklagemyndighed, som det er H1 bekendt, forventer at rejse tiltale mod H1 vedrørende den begåede dobbeltfakturering, såfremt de danske domstole endeligt fastslår, at H1 er rette debitor for den opståede toldskyld. Den tyske anklagemyndighed er med andre ord også af den opfattelse, at dobbeltfaktureringen udgør et forhold, der kan føre til retsforfølgning.\nBåde de danske og de tyske toldmyndigheder er således af den opfattelse, at etableringen af et dobbeltfaktureringssystem, der er egnet til toldunddragelse, er en handling, der kan give anledning til retsforfølgning. Følgelig vil en sådan handling medføre, at der kan foretages efteropkrævning af skyldig told også efter udløbet af toldkodeksens 3-årige forældelsesfrist, jf. toldkodeksens artikel 221, stk. 4.\nDer er videre lagt vægt på EU-Domstolens fortolkning af begrebet en "handling der vil kunne undergives strafferetlig forfølgning", jf. dom af 18. december 2007 i sag C-62/06 og dom af 16. juli 2009 i forenede sager C-124/08 og C-125/08. Selv om C-62/06-dommen vedrørte efteropkrævning af importafgifter i henhold til artikel 3 i Rådets forordning 1697/79 (opkrævningsforordningen) er den relevant for nærværende sag, idet kriteriet for afbrydelse af den almindelige forældelsesfrist efter opkrævningsforordningens artikel 3 er det samme som efter toldkodeksens artikel 221, stk. 4. Det fremgår af C-62/06-dommen, at det er uden betydning for vurderingen af, hvorvidt der er begået en handling, der vil kunne undergives strafferetlig forfølgning, om der er blevet rejst tiltale, afsagt fældende straffedom eller indtrådt strafferetlig forældelse, jf. præmis 23-25.\nKvalifikationen af en handling, der afbryder forældelsesfristen efter toldkodeksens artikel 221, stk. 4, forudsætter således ikke, at anklagemyndigheden iværksætter en straffesag, eller at der afsiges en fældende straffedom. Det er med andre ord ikke et krav, at den pågældende kan få prøvet kvalifikationen af sine handlinger inden for rammerne af en straffesag.\nEU-Domstolen udtalte videre i dommen, at kvalifikationen af den handling, der afbryder forældelsesfristen, alene er en procedure af rent administrativ karakter, der udelukkende har til formål at foretage en korrekt opkrævning af det skyldige beløb (præmis 28), og at det forudsættes, at de nationale domstole skal kunne foretage en vurdering af toldmyndigheders kvalifikation af en given handling (præmis 29). Det er derfor heller ikke korrekt, når H1 har gjort gældende, at den i præmis 29-30 nævnte domstolskontrol ikke skulle være til stede for H1 i denne sag.\nSkatteministeriet har derimod gjort gældende, at domstolsprøvelsen i denne og andre sager kan ske derved, at H1 under en civil retssag mod de relevante myndigheder kan anfægte toldmyndighedernes kvalifikation af H1s handlinger. Den nødvendige domstolskontrol er derfor til stede qua domstolsprøvelsen i denne sag Dette bekræftes også af C-125/08 og C-125/08-dommene, hvor EU-Domstolen endvidere præciserede, at det ikke er nogen betingelse for suspension af forældelsesfristen efter toldkodeksens artikel 221, stk. 4, at den handling, der vil kunne give anledning til strafferetlig forfølgning, er begået af debitor, jf. præmis 32.\nDet følger af artikel 201, stk. 3, i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (Toldkodeksen), at debitor for en toldskyld er klarereren. Ifølge artikel 4, nr. 18, er klarereren den person, der foretager toldangivelsen i eget navn, eller den, i hvis navn toldangivelsen foretages.\nI de i sagen omhandlede toldangivelser er R1 anført i rubrikken "klarerer/repræsentant" uden, at det af toldangivelsen klart fremgår, om R1 optrådte som klarerer eller som repræsentant. Dette kunne have været angivet ved overstregning af det, der ikke var gældende, og efter overgangen til elektronisk udfyldning ved anvendelse af den korrekte kode. Af den fuldmagt, som er underskrevet på vegne H1 den 4. december 2000, fremgår imidlertid, at H1 meddeler R1 fuldmagt til at repræsentere H1 over for toldmyndighederne i Danmark, og at R1 skal handle i H1s navn og for dennes regning. DJ har forklaret, at fuldmagten indebar en tydeliggørelse og formalisering af den procedure, der hidtil havde været anvendt, og VM har i overensstemmelse hermed forklaret, at han ikke opfattede det sådan, at fuldmagten ændrede den hidtidige procedure. Toldangivelsen må herefter forstås således, at R1 handlede som repræsentant for H1, således at toldangivelsen blev foretaget i H1s navn og for dette selskabs regning. At R1 var repræsentant for H1 understøttes af, at H1 var angivet i toldangivelserne med en c/o adresse hos R1.\nH1 har til støtte for sit synspunkt om, at klarereren var R1, henvist til toldkodeksens artikel 5, stk. 4. Efter denne bestemmelse skal repræsentanten erklære, at han handler i en anden persons navn eller for en anden persons regning, og være i besiddelse af en fuldmagt. Hvis repræsentanten ikke erklærer dette, anses denne for at handle i eget navn og for egen regning. Formålet med artikel 5, stk. 4, må antages at være at sikre, at toldmyndighederne ved, hvem toldkravet skal rettes mod. Repræsentanten må således efter bestemmelsen bære risikoen for, at denne ikke tilstrækkeligt klart har angivet at handle i en andens navn eller ikke kan fremvise en fuldmagt. Landsretten finder derimod ikke, at den virksomhed, i hvis navn toldangivelsen reelt er sket, og som har givet repræsentanten fuldmagt til at foretage toldangivelsen, kan anvende bestemmelsen til at undgå hæftelsen som klarerer ved at påberåbe sig en uklarhed i toldangivelsens rubrik 14.\nLandsretten finder derfor, at H1 var klarerer i henhold til toldkodeksen og dermed debitor for den toldskyld, som parterne er enige om er opstået.\nDet er uden betydning for afgørelsen af, hvem der var klarerer, om den told, der blev betalt af varerne ved indfortoldningen, blev betalt af R1, H1 eller af vareleverandørerne.\nEfter toldkodeksens artikel 221, stk. 4, kan underretning efter den treårige forældelsesfrist i artikel 221, stk. 3, ske, hvis toldskylden er opstået på grund af en handling, der vil kunne give anledning til retsforfølgning. Ifølge EU-Domstolens dom af 18. december 2007 i sag C-62/06, er det ikke en betingelse for anvendelsen af bestemmelsen i artikel 221, stk. 4, at der er rejst tiltale eller afsagt en fældende straffedom.\nDet fremgår af ToldSkats afgørelse, som er gengivet i Landsskatterettens afgørelse, at værdierne på de fakturaer, der er fremlagt i forbindelse med indfortoldningerne af de af sagen omhandlede tekstilvarer, har været lavere end de fakturaer, som de tyske toldmyndigheder har fundet hos H1, og som er den værdi, som H1 reelt har betalt for varerne. Disse faktiske omstændigheder er ubestridt af H1. En sådan dobbeltfakturering kan, hvis den er foretaget forsætligt eller groft uagtsomt eller i gentagne tilfælde inden for 2 år give anledning til retsforfølgning efter toldlovens § 76. I hvert fald betingelsen om, at der er foretaget gentagne urigtige toldangivelser inden for 2 år, er opfyldt i denne sag. Der er således i denne sag begået handlinger, der kan give anledning til retsforfølgning, og kravet mod H1 er derfor ikke forældet, jf. toldkodeksens artikel 221, stk. 4.\nEfter sagens udfald skal H1 betale sagsomkostninger til Skatteministeriet. Under hensyn til sagens værdi, omfang og forløb, herunder det forhold, at der har været formalitetsprocedure om spørgsmålet om præjudiciel forelæggelse for EU-domstolen, bestemmer retten, at H1 skal betale 250.000 kr. inkl. moms til Skatteministeriet til dækning af omkostninger til advokat og fremstilling af materialesamling.\nI sagsomkostninger skal H1 GmbH inden 14 dage betale 250.000 kr. til Skatteministeriet.


De korte renter stiger i USA, mens de lange trykkes ned.\nOffentliggjort: 13.10.21 kl. 18:47\nEndnu et sæt høje inflationstal fra den amerikanske økonomi har sat yderligere gang i spekulationerne om en tidligere end ventet renteforhøjelse hos den amerikanske centralbank, Federal Reserve, Fed.\nDerfor stiger de korte renter i USA, mens de lange trykkes ned, da renteforhøjelser ventes at bremse væksten og dermed også inflationen på længere sigt.\nResultatet er, at rentekurven, forskellen mellem den toårige og den tiårige amerikanske statsobligation, falder med knap 5 basispoint - ligesom tirsdag - til 119 point.\nBevægelsen i rentekurven, hvor en fladning typisk indikerer mere afdæmpede langsigtede forventninger til væksten og inflationen, skyldes, at den tiårige rente falder med 3 basispoint til 1,55 pct. onsdag, mens den toårige rente går op med 2 basispunkter til 0,36 pct.\nDen modsatrettede bevægelse i de to renter kommer, efter at de amerikanske forbrugerpriser steg med 5,4 pct. i september i forhold til samme måned året før. Økonomerne havde ifølge et Bloomberg News ventet en stigning på 5,3 pct. ligesom i august.\nDet er sjette måned i træk, at USA's økonomi udviser store prisstigninger, og målt på kerneforbrugerpriserne var stigningen på 4,0 pct., hvilket er dobbelt op i forhold til Feds langsigtede mål om prisstabilitet på 2,0 pct. om året.\n"Markedet vædder på, at Fed vil blive tvunget til at løfte renten snart," siger Priya Misra, chef for rentestrategi hos TD Ameritrade, til Bloomberg News.\n"Vi tror det dog ikke. Fed vil være tilbageholdende med at kalde denne inflation for vedvarende, så den vil ikke reagere."\nHandelen med rentefures indikerer dog nu, at markedet i det store hele spår en renteforhøjelse allerede til september eller november næste år, da fed fund futures handles til et niveau, som indikerer en rente på 0,31 pct. i september og 0,34 pct. til november.\nI dag ligger renten i intervallet 0,00-0,25 pct. - altså med et midtpunkt i 0,125 pct. eller 19-22 basispoint under renten for de to futures. Normalt hæver Fed sin rente med 25 basispoint.\nTirsdag var bevægelsen magen til onsdagens. Her var det Den Internationale Valutafonds, IMF's, advarsel til centralbankerne om at være "meget, meget vagtsomme" over for inflationen, som også fik investorerne til at spå tidligere renteforhøjelser fra den amerikanske centralbanks side.\n"Hvis centralbankerne løfter deres renter, fast forward, så skal de korte renter stige, og den lange ende køre ned, fordi det vil dræbe noget af væksten og inflationen," kommenterede seniorstrateg i Danske Bank, Lars Skovgaard Andersen.


Medie: Danmark tager stort hop på verdensranglisten | Tipsbladet.dk\nMedie: Danmark tager stort hop på verdensranglisten\nDe to sejre over Polen og Armenien har sat skub i Danmarks placering på FIFAs verdensrangliste, fortæller ESPN i ny opgørelse inden den nye liste kommer.\nDet danske fodboldlandshold ser ud til at rykke en del op på verdensranglisten, når den nye, opdaterede kommer ud 14. september. Faktisk ser det ud til, at det bliver et kolossalt hop fra nummer 46 til nummer 26.\nDet har det amerikanske medie ESPN regnet sig frem til.\nSå må vi bare se om deres lommeregner har ret. Springet kommer efter sejrene over Polen og Armenien, der blev slået samlet 8-1 i den seneste landsholdssamling, hvor Danmark virkelig fandt glæden frem i spillet.\nSpringet betyder også noget for eventuelle playoff-kampe, hvis Danmark ender toer i deres kvalifikationsgruppe. Her bliver de fire bedste landshold på verdensranglisten af de otte hold seedet.\nHer ligger Danmark med sin nuværende placering som nummer 46 langt fra de seedede pladser, men med lidt held, så kan danskerne komme op i det seedede lag, som vil betyde, at man kan undgå potentielle modstandere som Italien og Portugal.\nDe nuværende toere i de andre grupper og deres placering på verdensranglisten\n26. Danmark (mulig ny placering)


Vil give deres barn til gorilla - Kendte.dk\nVil give deres barn til gorilla\nonsdag d. 12. november 2003 kl: 0. 00 Af: Kendte.dk NY\nDonna Air og kæresten Damian Aspinall, der ejer en zoo, vil give deres datter til en hun gorilla i parken. De vil placere deres datter Freya, der blev født i september, i gorillaernes indelukke i Howletts Zoo i nærheden af Canterbury, Kent. De vil så lade en hun gorilla bære den lille Freya væk.\nDe har ingen problemer med dette, selvom 5 passere er blev slået ihjel af dyr i henholdsvis Howletts Zoo og søsterparken Port Lympne siden 1980. Aspinall udtaler, at det bare er et ritual, og at han nok vil lade den mest dominerende hun gorilla i gruppen tage Freya, og præsentere hende for de andre gorillaer.\nMultimillionæren siger desuden, at hans to andre døtre Clary på 11 år og Tansy på 14 år, begge blev introduceret til gorillaerne på samme måde. Parret stoler begge på, at deres nyfødte datter ikke vil være i nogen form for fare hos gorillaerne. “Hvorfor skulle jeg ikke stole på dem? Jeg kender dem, jeg voksede op sammen med dem, de er mine venner,” udtaler Aspinall. Aspinall overtog parken, da hans far døde. Hans far gik også ind for tæt kontakt mellem dyrepasserne og dyr. Tre dyrepassere blev slået ihjel af tigere, og to blev mast ihjel af elefanter i de to parker. Men gorillaer er kendt for deres rolige og blide behandling af babyer og børn.


Gipsplanklofter i hallen: foto, designfunktioner, gør-det-selv-installation • Alt om reparationer. Professionelle tip\nNormalt efter reparation eller ombygning kommer tidspunktet for design registrering af hjemmet. Der er mange enkle, men meget effektive metoder til den subjektive ekspansion af rummet med en samtidig stigning i belysningen. Den mest tidskrævende, men æstetisk effektive proces er skabelsen af et loftdesign i en gang (billedet af interiører fra "var-var" -serien beviser dette), des mere på grund af den visuelle adskillelse af rummet kan du gøre en reel og radikal ændring i niveauet af belysning. I dette tilfælde kan du selv gøre det meste af arbejdet Gipsplanklofter i hallen: Billeder og videoinstallationsinstruktioner hjælper med at forstå nuanserne af arbejdet.\nDa GKL (gipsplader) ikke kun er alsidigt, men også meget nemt at behandle, er det ideelt til konstruktion af loftet på en hal i en lejlighed. Billeder og video installationsanvisninger findes på internettet. De viser tydeligt ikke kun stadierne af arbejdsgangen, men også en række fordele ved gipsvæggen:\nGipsvæg – et af de mest omkostningseffektive materialer, som altid er tilgængelig i næsten enhver varebutik til byggeri og reparation;\ngipsvæg er let at bruge, så strukturerne af den er monteret meget hurtigt;\nbag bagved loftsplanklofter kan du bedst skjule alle typer ledninger og rør i ventilationssystemet;\nGipsvæggen er meget fleksibel, den bøjer godt, ved hjælp af nogle enkle, let fordøjelige teknikker kan den gives enhver form. På grund af dette kan de mest dristige design ideer realiseres med sin hjælp;\nYderligere reparation af loftet kan ethvert modul fra gipspladen udskiftes uden at forstyrre hele konstruktionen.\nDet er et sikkert, miljøvenligt og allergivenligt materiale. Det har gode brandmodstandsegenskaber; Det er hygroskopisk i moderation: det absorberer overskydende fugt, men det lader det samtidig let ud i tør luft og derved opretholder luftfugtighed inden for visse grænser. Derfor kan den bruges i lokaler med ethvert formål, herunder børns værelser mv.\ngipsvæg på grund af løshed er en god varmeisolator, desuden er den let kombineret med skum eller mineraluld, hvilket skaber ekstra termisk og lydisolering;\ngipsvæg er uundværlig, om nødvendigt hurtigt og med minimale omkostninger for at fjerne uregelmæssigheder og ruhed af loftet eller væggene;\ngipsoverfladebehandling kan ske uden komplekse forberedende arbejde;\nI tilstedeværelsen af gipsplanklofter i rummet kan du arrangere belysning.\nInstallationsprocessen er enkel at implementere, men kræver nøjagtighed, så når værktøjslisten er kortfattet, kan værktøjskassen virke temmelig stor.\nVi opregner de grundlæggende materialer og fastgørelsesdele, der skal installeres:\nplader af gipsplade GKL og om nødvendigt GKLV (gips karton med høj fugtighedsbestandighed);\nUD profiler (28X27 mm) og hoved CD loftsprofiler (60X27 mm). Styreprofilerne er konturerede – de er monteret lige under loftet langs hele rummets omkreds, og hovedloftet (bærende eller langsgående) er allerede indsat og fastgjort i dem. Mellem hovedbæreprofilerne anvendes de såkaldte hoved sekundære profiler (tværgående) som hoppere, der er fastgjort gipsplader til dem og hovedprofilerne;\ndirekte (eller universelle) suspensioner. Der er analoger med klip, men universelle U-formede suspensioner har mange hyppige huller på "vingerne", som giver dig mulighed for hurtigt at justere højden af fikseringsprofilen. Suspensionerne selv er knyttet til hovedloftet;\ndowels og ankre til fastsættelse af suspensioner til loftet og guider til væggene samt krabber til kobling af langsgående profiler med tværgående.\nStuen kan kaldes "ansigt" i en lejlighed, så et værktøj skal vælges omhyggeligt, fordi det endelige resultat afhænger direkte af kvaliteten. Det mindste sæt af værktøjer til at arrangere et gipspladens falske loft er som følger:\nvandstand (det er muligt og normalt, men så vil mærkningsproceduren kræve en størrelsesorden mere tid og kræfter);\nsnedkerfelt eller bare en trekant for at måle retvinkler, når loftet markeres\nmaleri otboyny ledning. Du kan gøre med en blyant, men så kan du ikke gemme indsatsen på flere genbestemte nøjagtigheden af markeringen;\nen skruetrækker (ellers skal du stramme en håndskruetrækker med op til tusind skruer pr. rum med gennemsnitlig størrelse);\nborer perforator med dyser til boring, skærehuller og til blanding.\nEfter installationen af et gipspladerophæng i hallen (fotografiet bekræfter dette), vil behandlingen være nødvendig for at nive sømmen og opnå en perfekt flad overflade. Dette vil kræve:\nspatel og kitt;\nBilleder eller skitser af designere vil medvirke til at skelne mellem to hovedtyper af gipsplankloftkonstruktioner: single-level og multi-level.


Vandingsartikler - Boligcenter.dk\n> Hjem & have> Græsplæne & have>Vandingsartikler\nGå på opdagelse i vores store udvalg af billige Haveslanger. Køb nemt og sikkert i vores online butik. Dit hjem er en afspejling af dig og din personlighed, så lad din bolig signalere stil, elegance og kvalitet med vores produkter. Hos os kan du finde det der passer bedst til netop din stil og dit hjem.\nGå på opdagelse i vores store udvalg af billige Sprinklere & sprinklerhoveder. Køb nemt og sikkert i vores online butik. Dit hjem er en afspejling af dig og din personlighed, så lad din bolig signalere stil, elegance og kvalitet med vores produkter. Hos os kan du finde det der passer bedst til netop din stil og dit hjem.\nGå på opdagelse i vores store udvalg af billige Sprinklere – tilbehør. Køb nemt og sikkert i vores online butik. Dit hjem er en afspejling af dig og din personlighed, så lad din bolig signalere stil, elegance og kvalitet med vores produkter. Hos os kan du finde det der passer bedst til netop din stil og dit hjem.\nGå på opdagelse i vores store udvalg af billige Vandkander. Køb nemt og sikkert i vores online butik. Vi tilbyder 14 dages returret. Dit hjem er en afspejling af dig og din personlighed, så lad din bolig signalere stil, elegance og kvalitet med vores produkter. Hos os kan du finde det der passer bedst til netop din stil og dit hjem.