Indblik 2 2019 by Danmarks Sportsfiskerforbund - Issuu\n02 2 019\nÅEN FÅR DET SIDSTE ORD\nJORDREFORM SKAL LØSE NATUR-, MILJØ OG KLIMAPROBLEMER\nDA LAKSEN VENDTE HJEM TIL OMME Å\nÅdale I årtier er åer og ådale blevet mishandlet. Det har haft store konsekvenser for vores natur og miljø og skabt oversvømmelser på marker og i byer. Indblik sætter fokus på problemet og løsningen.\n"Vi er grundlæggende nødt til at arbejde med og ikke mod naturlovene. Vi er nødt til at slippe naturen og åen fri i ådalene" ˜ Verner W. Hansen, formand ˜\nSLIP NATUREN FRI I ÅDALENE Gennem de senere år har der været stigende problemer med, at landbruget får mere vand på deres marker i de vandløbsnære områder. Samtidig udsættes byerne hyppigere for store oversvømmelser i forbindelse ekstreme nedbørshændelser som følge af klimaforandringerne. Det betyder, at de danske vandløb fremover skal kunne håndtere kraftige skybrud og øgede vandmængder samtidig med, at vi sikrer gode naturforhold i og omkring vores vandløb. Det er vi sådan set også forpligtet til i henhold til EU’s natur- og miljøbeskyttelsesdirektiver. Der er derfor brug for intelligente løsninger, der kan tilgodese både natur, miljø og landbrug – og også gerne muligheden for at dyrke lystfiskeri i vores åer. Indtil nu har årtiers arbejde med at udrette åer, grave dem dybere og hårdhændet vedligeholdelse slået fejl. Det er metoder, der ikke virker. Metoder, der er i direkte modstrid med åens naturlige dynamik. Og det er hovedårsagen til, at vi i dag netop oplever problemer med oversvømmelser og med udvaskning af kvælstof og fosfor. Løsningen er ikke enkel, men den findes heldigvis. Vi er grundlæggende nødt til at arbejde med og ikke mod naturlovene. Vi er nødt til at slippe naturen og åen fri i ådalene. I Danmarks Sportsfiskerforbund ønsker vi derfor en gennemgribende jordreform. En jordreform, der har til formål\nat ekstensivere den landbrugsmæssige drift på de vandløbsnære arealer, der ikke længere er dyrkningssikre. I stedet bør der genindføres tidligere tiders driftsformer, hvor periodevise oversvømmelser af engene i vinterperioden og ved større nedbørshændelser var helt naturlige og en fordel for landmanden. Det vil være løsninger, der medfører flere fordele: • De å-nære arealer kan indgå som buffer til "vand parkering". • Næringsstoffer fjernes og CO2-udledningen begrænses. • Vandløbene sikres en variation, hvor grødeskæring kan udelades eller begrænses til et minimum. • En rigere og mere varieret natur i vandløb og ådale. • Bedre muligheder for at udføre vandløbspleje til gavn for vores vilde fisk og for lystfiskeriet. Det står dog klart, at en jordreform kræver tid, penge og politisk vilje. Det er derfor nødvendigt, at vores politikere afsætter økonomiske midler, der gør det muligt at igangsætte en proces, hvor vi sikrer landbruget god dyrkningsjord og dermed sikrer ådale mod intensiv landbrugsdrift. Det vil på lang sigt være en god samfundsmæssig investering. For ved at omfordele jorden i ådalene kan vi løse de påtrængende klima- og miljøproblemer samtidig med, at vi skaber mere attraktive vilkår for landbruget og for borgerne – og for dig som lystfisker.\n~ Tema: Ådale ~ Søren Møller, formand i Collective Impact Søren Astrup Jørgensen og Collective Impact\nDanmark har behov for en jordreform Natur, miljø og klima er kommet på den politiske dagsorden. Det skyldes, at vi som vælgere finder det vigtigere end nogensinde før, og det kan føre til et nyt blik på vores vandløb og ådale. Ved at omfordele de ånære jorder, kan ådalene fungere som naturlige og naturrige klimaløsninger. Værktøjerne findes allerede - læs om dem her.\nlimaet ændrer sig. Vi oplever i stigende grad ekstremt vejr med meget nedbør og oversvømmelser til følge. Det går ofte hårdt ud over landbruget og byerne. Skal vi komme disse problemer til livs, vil det kræve genslyngning af vandløb og genetablering af den naturlige hydrologi på vandløbsnære enge. Kort sagt skal der være plads til, at åen går over sine bredder i perioder med meget nedbør. Dermed kan vandløbene igen komme til at fungere som buffer mod oversvømmelse af byer og marker nedstrøms. Den type naturlige løsninger vil i langt de fleste tilfælde være billigere end at etablere f.eks. kunstige dæmninger eller andre tekniske løsninger. Så når vi taler\nCOLLECTIVE IMPACT Collective Impact er en samarbejdsform udviklet af konsulentvirksomheden FSG. Samarbejdsformen bygger på, at nogle samfundsproblemer er for komplekse til, at én organisation eller person kan løse dem alene. Fælles proble mer skal løses i fællesskab på tværs af interesser og aktører. Og de skal løses med det langsigtede mål og den varige forandring for øje. Det er Realdania, der har taget initiativ til Collective Impact i Danmark.\nom, at en jordreform er nødvendig, så kunne vi faktisk lige så godt have kaldt det en vandreform. Og uanset ordvalg så er bedre fiskevand ovenikøbet en integreret dags orden. Omfordel jorden i ådalene Både Regeringen, Socialdemokratiet, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet er for nyligt kommet med klimaudspil, og de indeholder alle initiativer om at udtage kulstofrige lavbundsjorde – blandt andet jorde i ådalene – fra landbrugsdrift. Det er centrale og afgørende initiativer, for når de tidligere moser, enge og strandenge, som det er tilfældet i dag, drænes og pløjes, omsættes jordens organiske indhold, hvormed jorderne udleder store mængder klimagas ser.\n"Så når vi taler om, at en jord reform er nødvendig, så kunne vi faktisk lige så godt have kaldt det en vandreform. Og uanset ordvalg så er bedre fiskevand ovenikøbet en integreret dagsorden" Den gode nyhed er, at de klimaløsninger, som lavbundsarealerne kan bidrage med, også er løsninger, som vil forbedre vandmiljøet, skabe mere natur og bedre biodiversitet. Og det er netop disse synergier, som ligger til grund for tankerne om en multifunktionel jordfordeling som omdrejningspunkt for en kommende jordreform. Hvis vi gør det rigtigt, så vil vi også kunne fremme landbrugets\ner ingen hurtige eller nemme løsninger, og gevinster kommer ikke uden investeringer. Men det er helt nødvendige investeringer, fordi alternativet – at lade stå til – ikke er en mulighed. Samarbejde, tid og økonomi Visionen om en landsdækkende jordreform har opbakning fra Bæredygtigt Landbrug, Landbrug & Fødevarer, Økologisk Landsforening, KL, Dansk\nger. Der er 108.000 ha drænede, kulstofrige lavbundsjorde i Danmark. Selvom det svarer til blot fire procent af landbrugsarealet, udgør den årlige udledning af CO2 fra arealet 20-25 procent af landbrugets samlede CO2-udledning. Det er de samme arealer i engdrag og ådale, der kan fungere som filter for næringsstoffer og som vandparkering ved ekstrem nedbør, så byerne nedstrøms ikke oversvømmes. Historisk har vi tidligere gennemført reformer, der grundlæggende har ændret anvendelsen af det danske landskab i retning af mere landbrugsjord eller til veje og byggeri. Nu skal vi lidt den anden vej. Det er tidskrævende, og derfor skal vi i gang med det samme. Da der er store samfundsinteresser på spil, må samfundet være med til at betale processen og yde kompensation, når tidligere land-\nrentabilitet og generationsskifte. Hvis tiltagene udvikles gennem lokal inddragelse og dialog, så vil de kunne understøtte engagement, fællesskab og landdistriktsudvikling, f.eks. ved at tænke adgangsmuligheder til natur og landskab ind. Der er store synergier mellem løsningerne, og vi har ikke råd til at lade være med at forfølge dem. Den alvorlige nyhed er, at det haster, og vi skal i gang nu, for det tager tid, inden effekterne slår igennem. Der\nSkovforening, Landdistrikternes Fællesråd, DGI, Danmarks Jægerforbund, Dansk Ornitologisk Forening, Friluftsrådet, Danmarks Naturfredningsforening, Danmarks Sportsfiskerforbund og Realdania. Og parterne er klar til at tage et medansvar for gennemførelsen. Det er en historisk ny situation. Der er samtidig bemærkelsesværdig stor, politisk enighed om, at netop lavbundsarealerne spiller en nøglerolle i intelligente klimaløsnin-\nbrugsjord får ny anvendelse. Det vi foreslår, kan for så vidt godt sammenlignes med byfornyelsen i de større byer, som vi over en årrække har brugt 80 milliarder på. Eller en jordreform – den største i 200 år – for på ny at fremtidssikre anvendelsen af vores landskaber. Nu er der brug for "landfornyelse", hvor vi løser påtrængende miljø- og klimaproblemer samtidig med, at vi skaber mere attraktive forhold for både erhverv og beboere.\nHensigten med multifunktionel jordfordeling er at løse flere udfordringer i og omkring ådalene på én gang. De tiltagende klimaproblemer med store nedbørsmængder er det mest tydelige og akutte problem, og når det løses ved multifunktionel jordfordeling, giver det samtidig mulighed for bl.a. at forbedre naturen, miljøet og de rekreative muligheder i det pågældende område.\nCollective Impact arbejder på at komme med konkrete anbefalinger til, hvordan en omfattende jordreform kan føres ud i livet. Jordfordeling er kompliceret og kræver både økonomi og tæt samarbejde myndigheder, lodsejere og lokalbefolkning imellem. Foreløbigt har regeringen, Socialdemokretiet og DF bevilget 150 mio. kroner til en jordfordelingsfond.\nDet er at slå flere fluer med ét smæk. Staten skal ikke betale det hele, men der er brug for væsentlige investeringer, som kan sætte den gode spiral i gang. Lokal forankring er essentiel Visionen om en jordreform er at skabe rammerne for, hvordan vi forfølger verdensmål for bæredygtig udvikling lokalt. Det er vigtigt, at den femtedel af befolkningen, som bor på landet, er med i de nødvendige forandringer, der skal til i forhold til miljø og klima, så forandringerne også medfører, at det bliver mere attraktivt at bo på landet. Løsninger, som udvikles på denne måde, giver mere mening lokalt, end regler hvor løsninger trækkes ned over hovedet på folk. Vi skal drage nytte af den danske tradition for konsensusløsninger og folkeoplysning. Lystfiskere kender historien om Skjern Å, som først blev rettet ud af hensyn til landbrugsproduktion og så genslynget af hensyn til vandmiljøet i Ringkøbing Fjord. Og når vandløb igen får sin naturlige plads i landskabet, så indebærer det også forbedrede yngle- og levesteder for fisk. Genetableringen af Skjern Å har været et pionerprojekt – og har dermed også medført en masse diskussion. Men det dengang dyreste naturgenopretningsprojekt i Nordeuropa har været en god forretning – og det skyldes ikke mindst indtægterne fra lystfiskeri. Skjern Å er en stolthed og identitet for alle i området i dag. Kunsten er, hvordan vi får skabt sådanne forandringer uden at køre hen over lodsejerne, men at de også oplever et løft i herlighedsværdien, uden at det har ødelagt deres privatøkonomi. Pilotprojektet om multifunktionel jordfordeling på den nærliggende Lønborg Hede har igen modnet lysten til at arbejde videre med Skjern Å som nationalpark, fordi den multifunktionelle jordfordeling reelt inddrager lodsejerne\nog ikke kommer med et færdigt projekt. Præcis de samme erfaringer har man gjort sig i Vejle Kommune i forbindelse med Omme Å-projektet. Der er altså rigtig mange gode projekter derude, og vi kan slå flere fluer med ét smæk. Du som lystfisker sidder garanteret med vigtig viden, som må bringes i spil, når de intelligente løsninger skal udformes. Og du spiller samtidig en vigtig afgørende rolle i, at der faktisk er økonomi og værdiskabelse i en jordreform.\nUnder projektet Det åbne land som dobbelt ressource arbejder bl.a. landbrugs organisationer og grønne organisationer i Collective Impact, herunder Danmarks Sportsfiskerforbund, på at finde langsigtede løsninger, der sikrer, at brugen af det åbne land gavner landbrug, natur og vandmiljø og samtidig skaber bedre muligheder for attrak tive landdistrikter og friluftsliv – herunder lystfiskeri. Visionen er en stor jord reform med multifunk tionel jordfordeling, der tager hensyn til klima, natur, landbrug og friluftsliv, som centralt redskab. Målet er, at jordreformen påbegyn des i 2022.\nDen danske natur og biodiversitet er under pres, og samtidig er de indre danske farvande plaget af iltmangel og algevækst. En omfattende jordreform, hvor lavbundsarealer i ådalene tages ud af drift, vil både give mere natur og mindske kvælstofudvaskningen til havene.\n~ Tema: Ådale ~ Bent Lauge Madsen Morten Rasmussen, Mette Mørk og Laif Schack-Nielsen\nÅen får det sidste ord Åen er landskabets snedker. Det strømmende vand har energi, åen kan arbejde. Så længe åen har sit fald, vil den høvle af landskabet, forme sit løb og skabe sin ådal.\nelv om ca. 96% af det strømmende vands energi omsættes til varme, er de resterende ca. 4% stærke nok til at brodere hele landskabet med\nerosion. Å og bæk vil være brede og lavvandede. Det mindsker erosionen og sandvandringen.\nådale, drive vandmøller, rive sand og grus løs og til at transportere det ud i havet. Før eller siden ender alt, også Himmelbjerget, sandkorn for sandkorn, ude i havet. Det kommer tilbage, men først efter en flere hundrede millioner år lang rejse gennem Jordens smeltedigel. Naturlovene, der former åen og dens dal, er ikke til forhandling. Laver vi åen om, vil den arbejde på at finde tilbage i sit eget billede. Vi kan lave nok så mange vandløbslove: Åen får det sidste ord. På forunderlig vis økonomiserer åen med kræfterne, så den får mest muligt arbejde ud af så få kræfter som muligt. Det er en gammelkendt naturlov, ikke kun for vandløb. De samme love gælder for planetbaner, hav- og luftstrømme og en bøjet savklinge. Det kan fysikerne forklare med matematik, men det lader vi ligge her. Den "mest økonomiske" vej for ådalenes å er den slyngede mæanderform. Den stjæler noget af faldet, vejen bliver jo længere. Så mindskes strømmens kræfter og dermed bliver mindre grus og sand revet med af åen, erosionen bliver mindre. Selve mæanderkurven har et forløb, der fra punkt til punkt ændrer sig mindst muligt. Den er ikke en sinuskurve, selv om nogle kalder den det. Helt naturligt stræber vandløb mod mindst mulig vanddybde: Vandets vægt tæller på lige fod med strømmens hastighed, når det handler om\nigen bliver plads i åen. Åens dybde og bredde er tilpasset de moderate vandføringer. Hvordan åen kan "vide", hvornår det er på tide at lade vandet gå over bredden, ja, det er en hemmelighed, som åen holder for sig selv. Jeg ved det i hvert tilfælde ikke. Med sig tager vandet grus, sand, ler og mudder. Gruset når ikke langt. Det kan ligge som en lille vold, et levee, på kanten. Men sand, ler og mudder bundfældes, så langt vandet når over ådalen. Sådan bygger åen selv det leje, åsengen, den snedkererer sit evigt skiftende løb i. Åen skaber også selv ådalen: Mæandrene flytter sig ikke blot ned ad åen, cirka en meter om året. De flytter sig også sidelæns, og når de rammer åsengens kant, tager de en bid af "højlandet". Snart i den venstre side, snart i den højre. "Snart" kan være 50 eller hundrede, måske hundreder år. Ådalen bliver bredere og bredere.\nÅens to ansigter Ådalens å har sin sikkerhedsventil, sit nødspor, hvor de store, ødelæggende afstrømninger kan hvile, indtil der\nGudenå-tilløbet Gjern Å viser sine to ansigter: Når "vinteren rinder i grøft og i grav" går åen over sine bredder og parkerer vandet på åsengen. Det skåner åens bund og brinker, og det mindsker oversvømmelserne længere nedstrøms i Gudenåen.\nNår vandet i åsengen senere, stille og roligt, siver tilbage til åen, efterlader det sand og mudder. Sådan bygges åsengen op til en frugtbar eng. Når åens vand står lavt, kan man se, hvordan engen er bygget op i lag på lag, næten som "årringe".\nÅdalen fortæller historie Ådalen er en historiebog, hvor vi kan læse, hvordan dalen er blevet til og har udviklet sig. Nogle af de store, brede dale, tunneldalene, blev gravet ud af vandet under istidens gletsjere. Men deres historie kan gå meget længere tilbage, mange millioner år, hvor jordskælv har dannet dybe sprækkedale i undergrunden, som isen og vandet fulgte. Men det store "tømrerarbejde", der præger vores\nVejle Ådal. Når vi genslynger og genopretter ådalens å, som her ved Haraldskær, får vi en bedre natur. Men vi kan ikke forvente, at den oprindelige natur kommer tilbage. Meget er uigenkaldeligt forandret.\nådale i dag, blev gjort, da isen trak sig tilbage, og vældige vandmasser skulle væk. Hvad der er sket siden, gennem ca. 10.000 år, er snedkerens finpudsning. Fortidens brede åsenge fra smeltevandet, er nu synlige som flade "hylder", terrasser, over de nuværende åsenge. En anden ådalshistorie er engene som det gamle landbrugs livsnerve. Markerne blev udpint, fordi gødningsstofferne, hvor lidt der end var dengang, sivede væk til åen. Noget kom tilbage til engen, når åen svømmede over. Her græssede kreaturerne om sommeren, her høstede man hø, som kreaturerne levede af om vinteren. Deres gødning blev spredt på de udpinte marker, så de kunne bære en ny, om end mager, høst. "Engen er agerens moder," sagde\nBLÅ BOG Ferskvandbiologen Bent Lauge Madsen, født i 1934, er især kendt som åmanden, der passer på vore vandløb. Han er arkitekten bag den nye vandløbslov, der har bragt slyngninger, liv og fisk tilbage til vandløbene. Men han er også biologen, der gennem sit lange liv ude ved åer og bække, sommer og vinter, dage og nætter, har fået stort kendskab til smådyrenes liv derude. Kilde: Naturhistorier fra å og bæk, Forlaget Epsilon.\n"Naturlovene, der former åen og dens dal, er ikke til forhandling. Laver vi åen om, vil den arbejde på at finde tilbage i sit eget billede. Vi kan lave nok så mange vandløbslove: Åen får det sidste ord." 58\nman. Ikke sært, at hver bondegård havde hver sin englod. Fra midt i 1700-tallet lærte man at styre vandet, så det kom på engen, når der var brug for det, og væk fra engen, når høet skulle høstes. Åens vand blev stemmet op eller løftet med et vandhjul og sendt gennem kanaler og render ud over sommerengen. Stadigvæk var afgrøden hø, vinterfoder, der i sidste ende gødede de tørre marker. Engvandingen var afgørende for hedens opdyrkning. Den store forvandling Fra midt i 1800-tallet vandt det modsatte frem: Afvanding. Man sænkede vandstanden ved at rette åer og bække ud og grave dem dybere. Korn, majs og kartofler afløste hø og græssende kreaturer. Storken forsvandt. I 1893 forklarede lærerinde Birgit Møller i sin bog: Naturhistorier for skole og hjem hvorfor: "Den nu næsten gennemførte dræning af enge og moser har således mange steder bevirket, at mindre vandløb, hvor storkene kunne finde deres føde, nu ligger tørre størstedelen af sommeren, for ved regnskyl hurtigt at gå over deres bredder". Det skulle blive meget værre. Den udrettede og uddybede å mistede sin "vandbremse", evnen til at moderere vandstrømmen. Strømmen fik flere kræfter til at grave løs af bund og sider. Da vi skilte åen og dens\nåseng mistede åen sin sikkerhedsventil. Nu var der kun én vej for vand og sand: Nedstrøms og for fuld kraft. Hvad der blev skabt af afvanding opstrøms, gav oversvømmelser nedstrøms. Det lærte Holstebro på den hårde måde i 1973, efter man havde rettet Storåen ud opstrøms. Sådan noget vidste Valdemar Sejr, da han lavede Jyske lov i 1241: Du må ikke fløde (oversvømme) anden mands ager. Engen mistede sin evne til at holde åen ren. Før lagde åen sit mudder herop. Engen fangede jord fra pløjemarken, før det nåede åen. I den våde eng havde jordbunden iltsvind. Her var jernet låst fast. Her blev nitraten, kvælstof, der vaskede ud fra markerne, elimineret af bakterier, for hvem luftens ilt (O2) er gift. Men de kan ånde med nitrat (NO3), som siver ud fra de omliggende marker. Tilba-\nog ender som ødelæggende okker. Nitraten bliver ikke afgasset, men får frit løb ud til fjordens alger. Det nyttige iltsvind i engen flytter ud som et ødelæggende iltsvind i fjorden.\nge er uskadelig kvælstofluft (N2). Vi siger, at nitraten "afgasser". Når man afvander engen, trænger ilten ned i den nu tørre engjord: Godt for afgrøderne, for nu kan rødderne ånde. Ilten låser "håndjernet" op, og det nu frigjorte jern forgifter åen\nÅen er flere steder på vej til at få sin åseng tilbage, hvis den altså har kræfter til det. Faldet er jo mindsket. En af de første, der så muligheder for at skynde på, var Sportsfiskerens legendariske Børge Christensen. For 35 år siden skrev vi sammen kronikken\nÅen får det sidste ord Ikke så snart engen var tør, begyndte naturen at finde vej tilbage. Igen er bakterier på spil, men nu nogle, der kan tåle ilt. De spiser løs af tørvebunden, som vi andre spiser rugbrød. Skive for skive fortærer de den indvundne jord, 1-2 cm om året. De indvundne marker bliver igen våde, fordi overfladen synker og kommer nærmere åens vandspejl. Marken sætter sig. Et kortsigtet modsvar er at grave åen endnu dybere. Det tager endnu mere af åens fald, og dermed åens evne til at føre vandet væk. Afvandingen i ådalene, især dem med tørvebund, var på lånt tid.\n"Farvel Dalgas": Intensivt landbrug væk fra Ådalen, til gavn for landmanden, til glæde for os alle. Den var med til at starte marginaljordsdebatten. Resten er fortsatte gode historier om åer, der igen forenes med ådale. Men kun fantaster tror, at vi kan genskabe den oprindelige natur i ådalene. Som Johs. V. Jensen skrev med vandløb i tankerne: "Til barndommens land kan der ej valfartes. Thi det er, som et Atlantis, sunket i havet". Men vi har vist, at vi ved at samarbejde med åen kan genskabe og vedligeholde en god og rig ådalnatur.\nMedlemstilbud Køb Bent Lauge Madsens po etiske bog, Naturhistorier fra og å og bæk, til medlems prisen 249,- på www.sportsfiskeren.dk/ webshop\nNår vi overvejer at genslynge et vandløb, må vi undersøge, om der vil være et tilstrækkeligt fald tilbage i den nye å. Det er strømmen, ikke gravemaskinen, der skaber og vedligeholder den gode å.\n~ Tema: Ådale ~\nAndreas Findling-Rottem Palle Peter Skov\n– majfluer og laks vender hjem For godt 50 år siden blev 4,5 km af Omme Å rettet ud og gravet dybere. Ved åen lå også syv dambrug med tilhørende opstemninger. Den var i en dårlig forfatning. Men i 2002 tog Vejle Amt de første skridt til at få genskabt en rig natur i Omme Ådal – i samarbejde med de lokale lodsejere. I dag er både majfluer og laks vendt tilbage.\ner man 50 år tilbage, var det næsten som om, at man havde givet op på Omme Å. Store dele af åen var rettet ud, engarealerne var udlagt til landbrugsdrift og dambrugene lå som perler på en snor. På få år, fra 1940’erne til 1960’erne, var det snoede vandløb og den naturrige ådal blevet forvandlet til en lige kanal med landbrugs- og dambrugsdrift for øje. Men lige så hurtigt som åen var blevet lagt i lænker, ligeså hurtigt kom den senere på fode igen. Det var det daværende Vejle Amt, der tog initiativ til at genskabe naturen i ådalen, og som senere hen, i tæt samarbejde med de lokale lodsejere, fik ført visionerne om en frodig ådal og en å i god økologisk balance ud i livet.\nSKET I OMME ÅDAL • Syv dambrugsopstemninger er fjernet. • 374 ha vådområde er etableret i ådalen og tilløb. • 5,5 km vandløb er genslynget. • Ca. 42 tons N og 600 kg P fjernes årligt. • 32 stryg er etableret. • Ca. 115 ha landbrugsjord er blevet til nyt græsland. • 11 km stier, fire p-pladser, madpakkehus, shelters og udsigtstårn er etableret.\n– I 2002 gik Vejle Amt i gang med at lave forundersøgelser i Omme Ådal fra Farre til Ringive. Undersøgelsen blev foretaget dels med henblik på at nedlægge de syv opstemninger ved åens dambrug samt fjerne de syv styrt på strækningen og dels med henblik på at etablere et vådområde i ådalen. Hovedindsatsen i vådområdeprojektet var at hæve vandløbsbunden og genslynge åen, så det blev muligt at reducere udvaskningen af kvælstof og fosfor og samtidig få en rigere natur i åen og ådalen, fortæller Bo Levesen, projektansvarlig fra Vejle Kommune. 1000 kopper kaffe senere Projektet ved Omme Å stod og faldt ifølge Bo Levesen med, at de lokale lodsejere ville være med, da det var helt nødvendigt\nat gennemføre en omfordeling af den å-nære jord, en såkaldt jordfordeling, så det blev muligt at genslynge åen. Derfor begyndte en lang bureaukratisk proces, hvor lodsejere, kommune, landbrugsstyrelsen og andre interessenter omkring åen skulle samarbejde om at finde løsninger, som alle kunne se sig selv i. – Det var nødvendigt, at staten gik ind og opkøbte dyrkningssikker jord væk fra åen, som kunne gives i erstatning til de landmænd, som skulle afgive jord ned til Omme Å. Hele den proces krævede 1000-vis af kopper kaffe og rigtig mange møder, men det lykkedes at få omfordelt jorden, så de å-nære arealer igen kunne blive lagt ud til afgræsning og natur. Og det skyldes i høj grad vedholdenhed og velvillighed fra alle parter i projektet – og i særdeleshed fra de lodsejere, der blev berørt, siger Bo Levesen. Det gode samarbejde rygtedes endda længere nedstrøms i Omme Å, hvor flere lodsejere ønskede at deltage i projektet. – Det var en god dag, da en repræsentant fra lodsejerne længere nede ad åen kontaktede mig og forlangte, at jeg skulle inddrage dem i projektet. Det efterfølgende møde resulterede i en udvidelse af projektet på 110 hektar. Det er et glimrende eksempel på, at nøglen til succes ligger i et tillidsfuldt og tålmodigt samarbejde med lodsejerne, men også med lokalråd, landbrugskonsulenter, landbrugsstyrelsen og organisationer som Dansk Center for Vildlaks (DCV), som også alle har været vigtige parter i projektet ved Omme Å, forklarer Bo Levesen. I dag er der på initiativ fra lodsejerne nedsat et lodsejerudvalg, hvor den fortsatte drift af projektet på\n"Det var nødvendigt, at staten gik ind og opkøbte dyrkningssikker jord væk fra åen, som kunne gives i erstatning til de landmænd, som skulle afgive jord ned til Omme Å. Hele den proces krævede 1000-vis af kopper kaffe og rigtig mange møder" land og i åen koordineres, og hvor der kan orienteres om de gode resultater af projektet. Majfluen danser over engen Og gode historier om natur og miljø i fremgang har det ikke skortet på siden projektets start i 2002. Et af de tydeligste tegn er majfluernes dans over engene i ådalen i slutningen af maj, et andet er de store gydegravninger fra laks, der fra Ringkøbing Fjord i vest trækker mere end 50 km op i åen.\nEn lang række rentvands-insekter er vendt tilbage til Omme Å. Insekterne er en indikation på, at genopretningsprojektet har medført et renere vandmiljø og en større biodiversitet i åen.\nVådområdeprojektet i Omme Ådal er et glimrende eksempel på, at multifunktionel jordfordeling er et nøgleværktøj, når det kommer til at genskabe god natur og samtidig forebygge mod de øgede nedbørsmængder, der er et resultat af klimaforandringerne.\n– I alt er 5,5 km vandløb blevet genslynget i Omme Å og tilløbet Farre Bæk. Alle syv dambrugsopstemninger i Vejle Kommunes del af ådalen er fjernet. Der er udlagt 32 gydestryg fra Farre til Filskov. Ca. 7000 tons grus, hvoraf en væsentlig del er kartoffelsten, leveret til projektet fra de nærliggende landmænd, er sammenlagt smidt i åen. Den smukke majflue er vendt tilbage til åen og sammen med den en masse andre rentvandssmådyr, så faunaklassen er gået fra klasse 4 til den højeste klasse 7, fortæller Bo Levesen og fortsætter: – Dertil kommer, at laksen er vendt tilbage til åen på trods af den store spærring ved Juellingsholm, hvor der kun er meget dårlig passage gennem en fisketrappe. Vejle Kommune og DCV har gennemført flere fiskeundersøgelser siden projektets afslutning. Den seneste undersøgelse i august 2018 på et stryg ved Langelund viste en tæthed på 4 laks pr. meter og 3 ørred pr. meter, hvilket er ganske pænt. Og også stallingen har været i fremgang siden projektets start, om end de hårde isvintre i 2009 og 2010 slog bestanden meget tilbage. Farvel til kvælstof og fosfor Selvom de naturmæssige gevinster i sig selv virker imponerende, har projektets primære formål fra start været at begrænse udledningen af kvælstof og fosfor til de hårdt belastede danske farvande. Og også her har projektet virket efter hensigten. Hvert år fjernes 42 tons kvælstof og 600 kg fosfor i vådområderne ved Omme Å og Farre Bæk. Dertil kommer en yderligere reduktion, hvis man medreg-\nner de 27 tons kvælstof og 2,2 tons fosfor, som årligt blev udledt fra dambrugene inden opkøbene i 2002. – Jordfordeling er et fantastisk og nødvendigt værktøj i alle store naturprojekter herunder vådområdeprojekter – og det gælder også her ved Omme Å, hvor jordfordelingen bl.a. blev brugt til at samle små lodder i ådalen og til at fordele dambrugsareal ved Langelund mellem naboer. Det har så resulteret i et bedre vandmiljø, mere natur og glade lodsejere, slutter Bo Levesen.\nLaks og havørreder er vendt tilbage til Omme Å, men spærringen ved Juellingsholm udgør stadig et stort problem for fiskenes frie vandring. Derfor er åens potentiale som gyde- og opvækstområde langt fra udnytte fuldt ud.\n~ Interview ~ +\nn kilometer fra Farre Bæk bor landmand Jens Erik Therkildsen. Her har han siden 1976 drevet landbrug. Det startede med 9 hektar jord og enkelt ko, men siden er det blevet til 220 jersey malkekøer, 190 stude og 150 kvier. Jerseykøerne leverer mælk til gårdens eget ismejeri og til Thise Mejeri, og studene leverer – efter sigende – noget af Danmarks bedste\nHvad har projektet betydet for lokalområdet? – Farre Bæk-projektet har betydet, at man faktisk i nærområderne er blevet inspireret til lignende projekter. F.eks. i Givskud, som ikke er langt herfra. Flere lodsejere fra det område har været på besøg hos os for at høre om det, og når de kommer ud og ser vores projekt i praksis, så forstår de, at det er muligt at drive landbrug og passe på naturen samtidig. Det er en ting. En anden ting er, at vi er kommet tættere på hinanden herude. Vi møder folk,\nkød. Det skyldes måske, at de i dag græsser i ådalen ved Farre Bæk, hvor de er en del af det store naturgenopretnings- og klimaprojekt, som Vejle Kommune har taget initiativ til. Sportsfiskeren har besøgt Jens Erik for at høre mere om hans engagement i projektet.\nsom vi normalt ikke så før, da vi nu er fælles om åen og ådalen og f.eks. mødes for at lægge gydegrus ud.\nHvorfor blev du en del af vådområdeprojektet ved Farre Bæk? – Først og fremmest var det en fordel ikke at skulle dyrke jorden ned til åen, som ikke var særligt egnet til det. I forvejen havde jeg faktisk allerede haft mine køer til at græsse på store dele af de arealer, jeg har ned til åen, så da Vejle Kommune tog kontakt og ville udlægge det til vådområde, var det oplagt at sige ja. Det krævede egentlig ikke de helt store ændringer af driften. Til gengæld gav det mig muligheden for at være med til at reducere kvælstofog fosforudvaskningen og samtidig sørge for, at de drivhusgasser, der er bundet i humusjorden, ikke ryger ud i atmosfæren.\nMed respekt for naturen Landmand Jens Erik Therkildsen har drevet landbrug uden for Give i 43 år. Først konventionelt, siden økologisk. I 2014 gik han med i et vådområdeprojekt ved Farre Bæk, et tilløb til Omme Å. Læs her, hvorfor det gav mening for ham at være med.\nHvad har du fået ud af at være med i projektet? – Jeg tror, at det har givet mig – og landbruget i det hele taget – et bedre image. Vi viser initiativ til at gøre noget godt for naturen. Der er ofte et sort/ hvid billede af, at landbruget intet godt ønsker for naturen, men det passer ikke. Jeg vil utrolig gerne være med til at genskabe noget af den natur, der over en årrække har været\npå tilbagetog. Jeg vil gerne have fisk og insekter i min lokale bæk og fugle og vildt på mine jorde. Vi laver da også ture ned til Farre Bæk nu, hvor vi elfisker og ser hvad der er af fisk og insekter – og det det er helt fantastisk at opleve biologernes begejstring, når der dukker vårfluelarver og ørredyngel op. Hovedgevinsten har nok været at få mere natur i sin baghave.\nHvad skal der til for at denne type projekter kan blive en succes? – Der skal selvfølgelig være en eller anden form for gulerod. For eksempel penge til at omfordele eller opkøbe noget af jorden. Og så skal der forståelse til fra kommunen og statens side. Her har Bo Levesen fra Vejle Kommune jo været rigtig god og har taget sig tid til at komme ud og tale med mig og de andre lodsejere. Det giver en gensidig forståelse og et godt grundlag for at få mere langsigtede løsninger, som alle kan være tilfredse med.\nBLÅ BOG Jens Erik Therkildsen er født i 1953. Han er uddannet fra Bygholm Landbrugsskole i 1974 og har siden 1976 drevet landbrug uden for Give. I 1997 lagde han om til økologisk drift. I dag driver han sit eget ismejeri, hvor han producerer økologisk flødeis af mælk fra egne køer.\nHjarnø Havbrug A/S vil etablere stort tanganlæg I et høringssvar til Kystdirektoratet anbefaler Danmarks Sportsfiskerforbund, at Hjarnø Havbrug A/S ikke får lov til at etablere et nyt, stort tanganlæg syd for Endelave. Hjarnø Havbrug A/S mangler både at redegøre for et reelt behov for et tanganlæg, ligesom virksomheden tidligere har vist eksempler på dårlig vedligeholdelse og oprydning efter Endelave Havbrug der hører under Hjarnø Havbrug A/S.\nForurening i Liver Å I årevis har frivillige ildsjæle fra Lystfiskeriforeningen for Liver Å lagt tid og kræfter i at genskabe en rig natur og et mylder af fisk i Liver Å i Nordjylland. Men flere gange har foreningens medlemmer måtte se til, når forureninger har slået livet i åen ihjel. Derfor gjorde det også ekstra ondt, da et medlem af foreningen lørdag d. 30. marts opdagede endnu en forurening øverst i åen. Siden har en lokal landmand erkendt, at forureningen stammer fra hans biogasanlæg. Lystfiskeriforeningen for Liver Å, Danmarks Sportsfiskerforbund og Hjørring Kommune vil nu sætte sig sammen for at drøfte, hvordan livet i Liver Å kan reetableres.\nI ly af mørket Natlig UV-jagt med harpun forbydes Som led i en harmonisering, der har til formål at ensrette mulighederne for brugen af fiskeredskaber i hele EU, bliver der indført et forbud mod at dyrke undervandsjagt med harpun fra solnedgang til solopgang. Det er allerede forbudt i alle EU-lande bortset fra Finland og Danmark.\nSkal smoltudsætninger fremover være en lyssky affære? Det spørgsmål søger DTU-Aqua at få svar på ved en undersøgelse af udsatte ørred smolt i Roskilde Fjord, hvor forskerne både følger smolt, der er udsat om natten og om dagen. Hvis der er en større overlevelse ved udsætning om natten, kan det få stor betydning for den fremtidige udsætningspraksis.\nNej til vandindvinding under tørke Regeringen, Socialdemokratiet og DF vil gøre det lettere for landbruget at indvinde vand under tørkeperioder. Forslaget vil gøre det muligt for kommunerne at udstede vandindvindingstilladelser af tre måneders varighed uden at skulle igennem en faglig og demokratisk proces, hvor f.eks. grønne organisationer kan komme med indsigelser. – Det er helt uholdbart, at vi nu sættes ud af spillet, når det skal vurderes, hvor og hvornår det skal være muligt at indvinde vand til markvanding. Natur og fisk mangler jo netop også vand i perioder med ekstrem tørke, siger Lars Brinch Thygesen, natur- og miljøkonsulent i Danmarks Sportsfiskerforbund. De grønne organisationer skal fortsat være høringspart ved vandindvindingstilladelser, slår Sportsfiskerforbundet fast i et høringssvar til Miljø- og Fødevareministeriet.\nIndblik 2 2019


Glitter Lemon Love - ESSENCE NAIL ART & MAKEUP GLITTERS - Beauty Business Company ApS\nBeauty Business Company ApS\nBio Sculpture Manicure Kursus\nBio Sculpture Pedicure Kursus\nBio Gel Permanent Lakering Kursus\nBio Gel Forstærkning & Reparation Kursus\nBio Gel Forlængelse & Neglebider Kursus\nEVO2 Gellak Kursus\nIntensive Brow & Lash\nGlo Skin Beauty - makeup\nGlo Skin Beauty - skin\nGlo Skin Beauty - beauty\nUddannelse til negletekniker\nEVO2 Gel Polish\nETHOS - Neglepleje produkter\nETHOS - Neglepleje\nBio Sculpture Forhandlere\nWax Logic Forhandlere\nGLO SKIN BEAUTY FORHANDLERE\nESSENCE NAIL ART & MAKEUP GLITTERS\nGlitter Lemon Love\nGLO SKIN BEAUTY - MINERAL MAKEUP\nGLO SKIN BEAUTY - HUDPLEJE\nINTENSIVE LASH LIFT & TINT\nBio High Pigmented Nail Art Gel\nBio Sculpture Nail Art\nNail Art Tilbehør Diverse\nSpecial Effect Produkter\nBIO SCULPTURE NEGLELAK\nBIO SCULPTURE SPA\nDISPLAYES & MAGAZINER\nVælg mærke Beauty So Clean Bio Sculpture Bio Sculpture Neglelakker ESSENCE EVO2 Frutique Glominerals Gloskinbeauty Glotherapeutics Intensive Mosaic Scandic Beauty Lashes Vita Liberata Wax Logic YONKA Züca\nDu skal være forhandler for at kunne købe produktet.\nLemon Love er en iriserende neon glitter\nDette glitter er velegnet til negle teknikere.\nPåfør base og 2 x farve og hærd. Bland klar gele med glitteren på et stykke folie. Konsistensen skal være flydende, men med tilstrækkelig glitter til at give dækning - ikke nok gel vil medføre, at applikationen bliver klumpet. Påfør og hærd, gentag om nødvendigt. Afslut med ønsket topcoat.\nGlitter kan også føjes til farvegeler for en anden effekt, eller sandwich glitteren mellem 2 farvelag for en mere subtil effekt.\nStænk på uhærdet 2. lag af farve - Hold altid din krukke under neglen for at sikre, at du ikke spilder for meget glitter. Vip med fingeren, for at fjerne overskydende glitter, støv / børste af overskydende glitter, og fortsæt derefter med eventuel opbygning og afslutning. Sørg altid for at forsegle kanten, så du ikke filer ind i glitteren.\nFlash hærd eller 10 sekunders hærd på 2. lag af farve. Brug en blød børste til at duppe glitter på gelen, børst overskydende væk og hærd. Fortsæt med eventuel opbygning og afslutning. Hvis du bruger glittere i større partikler, kan du bruge en opbyggende gel til at indkapsle glitteren før tilfilning og afslutning.\nDenne teknik virker bedst med holografiske glittere, da det gør glitteren flad, som giver dig den bedste glans! Påfør base og 2 x farve - hærd. Brug en blød børste til at duppe glitteren på hærdet gel og bevæg børsten i små cirkler for at lægge glitteren fladt, fjern overskydende med en orange stick ved neglebåndet og og fortsæt derefter med eventuel opbygning og afslutning.\nTelefonnr.: +45 40 310 315


Mission Gentænk: Kultur | TV2 ØSTJYLLAND\nMission Gentænk: Kultur\nI dette program ser gentækningsagenterne nærmere på kulturen i vores landsdel. Det første, er landsudstillingen i Aarhus i 1909, hvor Aarhus med en stor messe ønskede at markere sig som Jyllands ubestridte hovedstad. Derefter går turen til Holstebro, hvor kommunen i 1960’erne besluttede sig for at satse på kunst og kultur for at ryste sit image som udkantsområde af sig. Til sidst går turen til Herning, hvor man i 2000 besluttede at bygge landets første multiarena, Jyske Bank Boxen. Til sidst skal gentænkningsagenterne beslutte, hvilket et af initiativerne, de synes, har været det bedste eksempel på gentænkning.\nSerie Mission Gentænk\n23. dec 2015 27:59 min\nMission Gentænk: Erhverv\nI dette program ser gentækningsagenterne nærmere på tre af vores landsdels største virksomheder og ser, om de har gentænkt måden at drive virksomhed på. Den første virksomhed, panelet besøger, er mejerigiganten Arla med hovedsæde i Aarhus-forstaden Viby. Derefter besøger panelet vindmøllekoncernen Vestas i Lem og til sidst Grundfos i Bjerringbro, der producerer alle slags pumper. Til sidst skal panelet afgøre, hvilken virksomhed, de synes, har leveret det bedste eksempel på gentænkning.\n22. dec 2015 27:58 min\n21. dec 2015 28:00 min\nMission Gentænk: Fysiske rammer\nDet første eksempel finder panelet i Aarhus, hvor arkitekten Hack Kampmann i slutningen af 1800-tallet fandt på at lave et ringgadesystem rundt om byen – et system, der stadig benyttes i dag. Derefter ser panelet nærmere på jernbanen gennem regionen og besøger blandt andet den ældste jernbanebro i Danmark. Til sidst går turen til den jyske hede nær Viborg, hvor kartoffeltyskere for århundreder siden knoklede for at gøre jorden mere frugtbar. Til sidst i programmet skal panelet afgøre, hvilket initiativ, de mener, er det bedste eksempel på gentænkning.\nDebat - Kæmper for Østjylland i EU\nCaroline fra Nye Borgerlige: Det skal være slut med spontan asyl\nEfterskolepiger samler skrald i fem dage\nHjemløse boliger står klar\nNy uddannelse skaber glæde på Djursland\nLA og Alternativet enige om at sætte flere penge af til sundhed\nSkal cigaretter koste 90 kroner?\nMandag d. 20. maj 2019 22:00 Nyhederne\nBesparelser på sundhedsområdet går ud over patienter på Aarhus Universitetshospital


Udgivet @ 31. maj 2012 12:42 i Videnskab\nTilføjet 31/05/12 12:05 af Lasse Birk Olesen\nDet er næsten lige så utopisk som at høre en socialist tale om sit drømme-samfund. tag fx. seasteading: Hvad sker der, når de stævner ud og frasiger sig statsborgerskab og skattepligt? Mon ikke en eller anden pirat finder ud af, at der er et omkostningsfrit bytte? Ved hvilken domstol skal tvister afgøres? Yep, du gættede det, de bliver snart nød til at etablere politi, retsvæsen og militær, og til det skal de opkræve skat eller leje - kald det hvad du vil. Og så har vi hele historien om igen, bare afspillet på meget få år.\nhjhansen Udgivet 27. maj 2013 13:39\nSelv hvis DK kun havde de tre områder, som du nævner, så ville skatten jo være tættere på nul end vores nuværende skattetryk.\nPointen i kronikken er nu også, at teknologi er langt mere effektivt end politik. Om det bliver seasteading, eller alt muligt andet er egentlig ligegyldigt.\nNiels_H_Nielsen Udgivet 27. maj 2013 13:39\nLasse - rigtig fin kronik og interessant diskussion. I min optik er det betryggende at en stadig større andel af økonomien flytter sig over i det imaterielle domæne. At ideer og arbejde bliver delt. At de sociale medier og nye samarbejdsplatforme faciliterer globale samarbejdsrelationer mellem individer, som er 90'ernes verden totalt overlegen mht. produktivitet. Og vi har kun lige set 10 år af denne udvikling :-)\nPolitikerne har lykkeligvis allerede mistet kontrollen med immateriel IPR. De har bare ikke forstået det endnu.\nMine teenagebørn anser det for en menneskeret at have en computer som virker og hul igennem til verden. Det skal igen tage fra dem, heller ikke en rød, grøn eller blå politiker, så bliver der fan... ballade og nu begynder de snart at gå til stemmeurnerne.\nDe værdiskabende processer som vi deltager i, har i stadig mindre grad et definerbart geografisk udgangspunkt eller centrum. Blandt andet derfor er teknologier som Bitcoin så vigtige for, at individet får mulighed for at udvikle og forme sit liv i en ny global virkelighed, hvor individet igen får kontrol med de midler, som ikke er nødvendige for livets opretholdelse.\nJeg er ikke to sekunder i tvivl om, at teknologien er disruptive i forhold til den nuværende samfundsmodel, så det er nogen spændende år vi går imøde. Jeg er tålmodig optimist.\nFuld gas Lasse - vi er på rette vej og vi skal nok få vores ven Mortens vestlige moderne kulturer transformeret til noget nyt og bedre imens vi glæder os over de resulater vi er i stand til at skabe sammen med nogen af dem fra de mindre udviklede kulturer.\nMorten_-_-_- Udgivet 27. maj 2013 13:39\nTeknologien ændrer blot ratioen.\nDen får vestlige - moderne - kulturer til at svinde ind.\nOg den får mindre-udviklede kulturer til at ekspandere.\nVoila: Ratioen er ændret.\nOg dette er altså godt, kan man forstå.\nJa... hvis man ikke kan overbevise dem ved hjælp af videnskabelige argumenter, så lad os dog opfinde tæppet væk under dem ;-) ... det hælder jeg også langt mere til. Og det er også langt mere produktivt undervejs.\nJeg synes godt nok jeg spilder tiden nogle gange med at prøve at fremføre saglige argumenter, for blot at modtage en anklage om facisme, egoisme, eller hvilke personlige angreb de nu lige kan finde på, fordi man ikke gider være deres slave.\nPolitik er bestemt ikke uvigtigt. Den forkerte politik kan nemlig bremse udviklingen mere end teknologien kan trække.\nJeg kan følge din teknologi-begejstring og er enig i, at har stor indflydelse på verden. Men den er ikke det eneste. Kultur og demografi er ligeledes meget stærke kræfter.\nSelvom truslen fra overbefolkning i vid udstrækning retter sig af sig selv, blandt andet pga. teknologiske fremskridt, så betyder det jo ikke, at den ikke er et yderst reelt problem mange steder. Mit yndlings-uhyggelige-eksempel er Bangladesh, som for ca. 30-40 år siden havde omkring 80 millioner indbyggere, i dag har ca. 150 millioner indbyggere og om ca. 40 år har Bangladesh sandsynligvis omtrent 300 millioner indbyggere - næsten svarende til USAs befolkning i dag. Banglandesh er et land med et areal som blot er fire gange Danmarks areal. Livskvaliteten i sådan et land vil være skod langt ud i fremtiden, alene pga. befolkningstætheden, foruden religionen og kulturen, som i øvrigt er hovedårsagen til befolkningsvæksten.\nVærd at læse? Næh, du. Denne her er der for alvor smæk i:\nDer sker intet uden disse menneskers blå stempel - ergo er politikken over teknologien.\nColeman er ex-MI6 og han er bestemt ikke dårligt informeret.\nDette er en tidligere og ikke opdateret, frigivet udgave af bogen, men stadig et kig værd:\nJeg tror man skal passe meget på med at overdrive teknologiens accelerende tendens... den ændring i livsform der skete ved industrialiseringen i Danmark er formentligt langt den voldsomste der er sket nogensinde. Problemet med Kurzweils analyse (og andre i den dur) er at de ikke vægter de enkelte begivenheder i forhold til hinanden: hvor meget betyder udskiftningen af tofold med trefold i landbruget fx ift. til internettet? Penicillinet ift. til p-pillen?\nDer er imidlertid ikke nogen tvivl om, at teknologien er vigtig i forståelsen af historien. Den franske historiker Fernand Braudel har skrevet en fantastisk bog om samspillet mellem geografi, demografi, teknologi og økonomi i det tidligt moderne samfund - Capitalism and Material Life 1400-1800 (Civilisation Matérielle, Économie et Capitalisme, XVe-XVIIIe). Den er værd at læse.\nSingapore er en by og blot 5 millioner mennesker. De dyrker eksempelvis næppe meget af deres mad selv. Manhattan fungerer jo også fint - men kun fordi der er områder udenfor, hvor der er plads. København fungerer også fint - men det ville være lidt surt ikke at kunne få noget mad og vildt dyrt at spille golf.\nMange ting kan løses, og folk kan vænne sig til meget. Jeg synes ikke det er eftertragtelsesværdigt ikke at have muligheden for at bo med have, luft, kvadratmeter, plads til fritidsinteresser, plads på pisterne, plads på golfbanerne, plads på vejene. Det er heller ikke fedt, hvis god mad, f.eks. kød, bliver prohibitivt dyrt, ligeledes er der en lang række ressourcer som er relativt begrænsede (jeg er enig i, at teknologi løser meget/måske alt - men hvornår?) som bliver dyre, når vi er mange som skal deles om dem.\nKultur spiller helt sikkert også en rolle, men den er sværere at påvirke, og den er ikke selvaccellererende ligesom teknologi.\nSingapore er i øvrigt mere end 7 gange så tæt befolket som Bangladesh og ser ud til at håndtere det fint. Befolkningstilvækst er ikke nødvendigvis uden udfordringer, men de evt. udfordringer ser altså ud til at være mulige at løse.\nOve_Hoeg_Christensen Udgivet 27. maj 2013 13:39\nOlesens kronik er teknologi-begejstret. Men desværre lever vi i en teknologi-fjendtlig tid. Danske folketings- og kommunalpolitikere og samfundsdebattører er typisk ikke interesserede i teknologi. Det samme gælder journalister i dagspressen. Unge mennesker, der er interesserede i teknik, fravælger selvfølgelig journalist-uddannelsen. På den baggrund er det egentlig underligt, at der overhovedet sker en teknisk udvikling i danske virksomheder og uddannelsesinstitutioner.\nDe virksomheder, der klarer sig bedst i den internationale konkurrence, har typisk teknisk interesserede bestyrelsesmedlemmer. Desværre gælder det kun de færreste. Derfor er det bekymrende, at mange virksomheds-bestyrelser og -formænd typisk er uinteresserede i teknologi.\nEr bestyrelsen og bestyrelsesformanden for DONG, for eksempel, tilstrækkelig kvalificerede til at vurdere det teknologiske potentiale i virksomheden..? Man må håbe at det er tilfældet, idet energiselskabets fremtid i høj grad afhænger af evnen til at udvikle ny teknologi.\nIfølge Ugebladet Ingeniørens hjemmeside, ing.dk, foregår i øjeblikket et internationalt teknologisk kapløb i retning af at fremstille og distribuere brint på en effektiv og billig måde. Man må håbe at DONG har en bestyrelse og en ledelse, der er i stand til at vurdere denne tekniske udvikling, så det danske energiselskab kan få (fastholde?) en plads i førerfeltet.\nJa, det er mildest talt problematisk og bekymrende.\nDet som virkelig generer mig er, at det stort set usynligt for de fleste mennesker. Som når DR laver indslag om, at det "godt kan betale sig" at sætte solceller på taget... Ja tak - kun fordi det skatte/afgift-begunstiges helt vildt. I virkeligheden er det en ekstremt dyrt måde at producere elektricitet.\nDet er for mig at se værre - både skabelsen af DONG og det ekstreme fokus på vindenergi synes at være resultatet af netværket omkring Finansnministeriet.\nJeg vil vove den tese, at det nylige energiforlig er resultatet af massiv lobbyisme for at promovere et projekt, der i sidste ende kun har en drivkraft - personlig vinding for tidl. ansatte i Finansministeriet på både skatteydernes og energiforbrugernes regning.\nDet er til skade for dansk energipolitik fordi det gør os voldsomt overeksponeret på vindenergi som er både dyr, ustabil og børdimæssigt imod markedet - når vi har masser af vind, er priserne i bund; når vi ikke har vind, skal vi købe dyr strøm på markedet fra andre.\nDet fører til yderligere ekstreme projekter såsom BetterPlace, der for mig at se er et næsten desparat forsøg på at skabe oplagringsmuligehder for el produceret af vind om natten. Betterplace er endnu et millardprojekt på skattydernes regning - DONG har skudt millarder ind i Betterplace Danmark.\nMin tese er ikke en antydning af "svindel" eller nogst sådant - jeg tror at de involverede løbende overbeviser sig selv om at de gør godt, når de samtidig scorer kassen. BetterPlace har - om noget - en god populistisk historie om el-biler. DONGs etablering var tillokkende for statsadministrationen (gevinsten fra konsolideringen af den danske energisektor skal gå i statskassen - læs monopolgevinsten skal først skabes og dernæst børsnoteres). Vind er politisk korrekt i Danmark, hvor man i årtier voldsomt har subsidieret Vestas.\nDen sidste historie er hvordan pensionsmillarderne skal "arbejde" for Danmark - læs finansiere de aktiviteter som ikke kan finde finansiering på markedsvilkår.\nMin forventing er at hele dette vind-eventyr vil end i det rene ingenting og Danmark i en meget skrøbelig situation. Det urentable Vestas vil blive "solgt" og aktiviteterne fordufte ud af Danmark og efterlade os med en enorm regning for både den historieks e og løbende subsidiering. Energisekstoren er monopoliseret uden handlemuligheder fordi den er groft låst til vindproduktionen og oli/gas-produktionen i Nordsøen vil aftage med sigende problemer til følge.\nGår DONG ikke bare hen, hvor de kan nasse flest støttekroner, lettest?\nHart DONG ikke i løbet af foråret demonstret at det netop er en virksomhed som KUN eksisterer fordi der blev dikteret monopol og der postes enorme beløb ind i tilskud til vindenergi på basis af lobbyarbejdet foretaget af dem som bl.a. sad og skummede fløden i DONG?\nHvordan er DONG-monopolet kommet forbrugerne til gode?\nMed vindmøller har vi da om noget en teknologi som næppe var blevet til noget uden grov overbetaling af el gennem 4 årtier - og som stadig sagtens kan falde til jorden som et stort flop uden fremtid.\nDen teknologiske determinisme du giver udtryk for, er blevet nedsablet af folk fra snart sagt alle fagdiscipliner. Jeg orker ikke at gå i kødet på hele dit indlæg, men to åbenlyst forkerte antagelser sprang i øjnene:\nLovgiverne må nemlig nødvendigvis forme deres virke efter det økosystem af kultur, idéer og teknologi, som det nærværende og de omkringliggende samfund besidder.\nAf disse tre rammevilkår er teknologi i dag blevet den vigtigste og nemmeste at forme.\nSå teknologien er et rammevilkår for politikken, men politikken er ikke et rammevilkår for teknologien? Mon ikke sandheden nærmere er at både politik og teknologi influerer på hinanden (sammen med en række andre faktorer) i et kaotisk samspil, uden simple årsag-virkning forbindelser?\nDet er endvidere i den teknologiske udviklings natur, at den er selvaccelererende.\nDa politiske reformer ikke besidder de samme selvaccelererende egenskaber vil deres samfundsmæssige betydning skrumpe ind relativt til den teknologiske indflydelse.\nDu mener ikke, at det politiske er selvaccellererende? For både teknologi og politik gælder det, at mere vil have mere. Hobbes' Leviathan er ikke død, hvilket både den glubske velfærdsstat og den kroniske udvidelsestrang i EU-regi illustrerer.\nSelvom din argumentation er compelling, betragter jeg fortsat den politiske og teknologiske udvikling som et (ofte) positivt feedback loop, men hvor der også er andre faktorer der gør sig gældende. Teknologien har altid betydet meget for samfundsudviklingen, men den driver ikke alene historien.\nDeri er vi enige. Mit motiv til at skrive kronikken var at argumentere for, at teknologi betyder mere, end de fleste tror. Ikke at den betyder alt.\nJeg holder så endvidere fast i, at tingene tyder på, at antallet af teknologiske reformer accellereres hurtigere end antallet af politiske reformer. Jeg har meget svært ved at se, hvordan man kan bestride, at teknologi har spillet en større rolle de sidste 100 år end det har i de fleste af menneskets 200.000-årige historie som jæger/samlere, og at antage at denne udvikling vil fortsætte synes ikke at være særligt vovet.\nDu argumenterer for at teknologi nemt spredes, men at politiske forhold er afgrænset geografisk og ikke berører naboerne særligt meget. Både 1848, 1989 og 2011 har vist at dette langtfra altid er tilfældet. Der er jævnligt en markant politisk spill-over effekt, ligesom teknologi ikke altid spredes lige nemt, f.eks. har kondomer det svært i en række afrikanske lande.\nJa, men undtagelser betyder ikke, at der ikke er en regel.\nSådan forholder det sig ikke med teknologi. Hvis der er blevet opfundet en ny teknologi, så vil teknologien være i brug i mange, mange generationer frem, formentlig helt frem til i dag, og den historiske teknologiske udvikling leverer dermed sit eget vidnesbyrd uden, at nogen behøver skrive det ned. Derfor lider teknologihistorien formentlig af en mindre nutids-bias end den politiske historie.\nDen teknologiske udvikling har samme nutidsbias, al den stund at vor tids teknologi er ny og, ja, revolutionerende, fordi vi mærker at den ændrer vores liv markant. Omvendt er det mentalt sværere for os at forstå, at en ændring i plovens design for 300 år siden måske var ligeså revolutionerende for samtiden, som nanoteknologi er for os i dag. Man kan således også argumentere for at telegrafen var en større revolution end det moderne internet, omend jeg ikke er enig i den udlægning.\nMåske må vi blot anerkende vores uenighed, der er næppe grund til at recitere Kurzweil og alle kritikerne i denne tråd. Selvom din argumentation er compelling, betragter jeg fortsat den politiske og teknologiske udvikling som et (ofte) positivt feedback loop, men hvor der også er andre faktorer der gør sig gældende. Teknologien har altid betydet meget for samfundsudviklingen, men den driver ikke alene historien.\nEn lille kommentar; en masse teknologi er gået i glemmebogen og teknologi opfindes hele tiden som destruerer anden teknologi, som vi kender det fra Schumpeters creative destruction.\nMen vi har jo også kun nutidens bedømmelse om, hvad der er en vigtig opfindelse, og hvad der ikke er. Og det er jo også noget resten af samfundet (politik, kultur, etc) bedømmer.\nEn interessant ting du kunne kigge på var økonomiske vækstmodeller. Solow osv. Der finder du en masse snak om hvordan teknologi påvirker økonomien.\nEt hurtigt kig henover den liste viser da, at udviklingen i antallet af revolutioner i hvert fald ikke var eksponentiel i 1900-tallet. Tættere på konstant, hvis man skal bruge den liste som udgangspunkt.\nDet er en interessant liste, men det virker sandsynligt, at en liste med politiske revolutioner i høj grad er biased til at inkludere mange revolutioner, som ligger tæt på nutiden, på bekostning af revolutioner der ligger langt tilbage.\nDet skyldes selvfølgelig, at historieskrivningen og overleveringen af information om hændelser til de næste generationer er blevet meget mere detaljeret. Hvis en hændelse imidlertid ikke blev overleveret til de næste generationer er det tabt for historien.\nSådan forholder det sig ikke med teknologi. Hvis der er blevet opfundet en ny nyttig teknologi, så vil teknologien være i brug i mange, mange generationer frem, formentlig helt frem til i dag, og den historiske teknologiske udvikling leverer dermed sit eget vidnesbyrd uden, at nogen behøver skrive det ned. Derfor lider teknologihistorien formentlig af en mindre nutids-bias end den politiske historie.\nDertil kommer, at som antallet af mennesker og selvstændige lande er steget er potentialet for antallet af politiske revolutioner på verdensplan også steget. På samme måde nyder den teknologiske accelleration godt af, at verdensbefolkningen stiger, så flere kan opdage nye ting. Men den væsentlige forskel her er, at mens en politisk revolution i et andet land end Danmark ikke berører os særligt meget, så vil et teknologisk gennembrud foretaget i et andet land end Danmark berøre os meget, fordi teknologi er nemt at kopiere og markedsføre globalt.\nHvis din liste skulle være relevant skulle den derfor istedet kun berøre politiske revolutioner inden for den samme befolkningsgruppe eller et snævert geografisk område.\nJeg medgiver, at det er muligt at udvælge bestemte datapunkter i historien for at tegne det billede, man helst ser. Men Kurzweil udpeger i sin bog ikke selv sine teknologiske paradigmeskift, men plotter dem som uafhængigt er udpeget af 15 forskellige kilder. Derfor er det mindre sandsynligt, at den observerede eksponentielle tendens skyldes tilfældet af udvalgte begivenheder.\nOg som du selv siger, så oplevede mange i middelalderen ikke teknologisk fremgang i løbet af en livstid. Mens selv de fattigste i verden i dag på den anden side bliver introduceret til nye teknologier med få års mellemrum. Denne mere intuitive betragtning bekræfter altså også den eksponentielle tendens i teknologiudviklingen.\nMan kan begynde at tælle, hvis man keder sig:\nDet er i høj grad et definitionsspørgsmål hvornår der er tale om en revolution. Ofte vil man klassificere det som "opstand" hvis oprøret slår fejl, og "revolution" hvis det går godt. Amerikanerne kalder deres uafhængighedskrig en revolution - briterne ville nok rubricere det som en ulovlig opstand. Laver man en grov optælling viser det sig at antallet i 1900-tallet var knapt 3 gange så højt som i 1800-tallet, og at det tal var godt 3 gange så højt som i 1700-tallet.\nMen pointen var såmænd at det var et elendigt argument, da formålet var at sige man altid kan udvælge sine datapunkter ganske selektivt. Hvornår er der tale om en "revolution"? Hvornår er der tale om en "teknologisk landevinding"? Har internettet været vigtigere end dampmaskinen? Det er umuligt at definere, og en kvantitativ argumentation baseret på hændelser man kan vælge til og fra (næsten) vilkårligt vil altid være problematisk.\nEftersom antallet af revolutioner har været eksponensielt stigende i løbet af de sidste 300 år kunne jeg med samme logik sige at politik betyder mere i dag, og teknologien derfor må betyde mindre.\nHar der været den udvikling? Det vil jeg gerne have en reference på.\nHvis man er teknologisk determinist af at mene, at det godt kan have værdi at forsøge at forudsige, hvordan morgendagens teknologi bliver og hvilken rolle det vil spille, så er jeg da teknologisk determinist.\nDet gør dig ikke til "teknologisk determinist", og det kan sagtens have værdi.\nLigeså behøver man ikke være teknologisk determinist for at observere, at en person født i middelalderen levede i et miljø, hvor han havde stort set de samme værktøjer til rådighed både ved sin fødsel og ved sin død, hvorfor politik i øvrigt var den væsentligste faktor i formningen af samfund.\nDer er masser af bønder i middelalderen som ikke oplevede store teknologiske omvæltninger. Men de samme bønder (som udgjorde størstedelen af befolkningen) har heller ikke nødvendigvis oplevet større politiske omvæltninger. Lensherren kan være blevet udskiftet flere gange i løbet af deres liv, uden at dette har haft politisk betydning for bøndernes liv.\nMens personer der lever i dag oplever, at hvert årti bringer adskillige nye teknologier og værktøjer med sig, og at politik derfor nødvendigvis spiller en mindre rolle i dag end det gjorde i middelalderen, fordi teknologi ganske enkelt betyder mere (relativt).\nDet er en usaglig måde at stille tingene op på. Det er i dag primært socialister der holder fast i en nulsums-tankegang, hvor mere af a nødvendiggør mindre af b. Eftersom antallet af revolutioner har været eksponensielt stigende i løbet af de sidste 300 år kunne jeg med samme logik sige at politik betyder mere i dag, og teknologien derfor må betyde mindre. Det holder jo ikke.\nDu påpeger selv, at teknologien også tidligere har betydet noget (Gutenbergs presse). Der kan nævnes mange andre teknologiske fremskridt, og jeg afviser på ingen måde at teknologien spiller en stor rolle. Teknologi har altid spillet en stor rolle for samfundsudviklingen.\nMen du forsøger at sige at teknologien vil komme til at betyde (relativt) mere, og det er dér din argumentation halter. Det er fint at du har den holdning, men den bliver desværre ikke støttet af argumenter i dit indlæg, og det nytter ikke at man bare cherry picks fra historien for at legitimere sin forudfattelse af tingene.\nJeg vil ikke mene at lovgivningens indflydelse er "katotisk", medmindre der er tale om uklar lovgivning a la Data lovgivningen, som kan tolkes og omfortolkes lidt efter lyst og interesse.\nDet er ret nemt at se hvordan Logningsbekendtgørelsen, Anti-hvidvask og striben af it-katastrofer, der vælter ud af Finansministeriet (f.eks. NemId, Digital Post, NemKonto), detailstyrer samfundet via indflydelsen på teknologi både ved at styre hvad der bliver lavet hvordan og hvad der IKKE implementeres/ikke må tages i brug.\nOmvendt KUNNE lovgivningen have dikteret f.eks. Digital Cash skulle være legal tender som betalingsmiddel og dermed dikteret frihed.\nHvis man er teknologisk determinist af at mene, at det godt kan have værdi at forsøge at forudsige, hvordan morgendagens teknologi bliver og hvilken rolle det vil spille, så er jeg da teknologisk determinist. Alternativet til det må være at man mener, at det er fuldstændig tilfældigt, hvad der sker i morgen, og det er det vel de færreste, der mener. Spørgsmålet der er tilbage er så alene i hvor høj grad, man mener, man kan forudsige fremtiden, og så er det ikke længere en væsensforskel, som du gør det til.\nI øvrigt behøver man slet ikke være teknologisk determinist for at sige, at teknologi spiller en større rolle i samfundsudviklingen, end de fleste tror.\nMens personer der lever i dag oplever, at hvert årti bringer adskillige nye teknologier og værktøjer med sig, og at politik derfor nødvendigvis spiller en mindre rolle i dag end det gjorde i middelalderen, fordi teknologi ganske enkelt betyder mere (relativt). Hvis du så vil kalde mig determinist for at ekstrapolere denne trend for accellererende teknologisk udvikling til ind i fremtiden, så kan du godt kalde mig teknologisk determinist for det, hvis du har lyst.\nDet er netop rigtigt. Komplekse økosystemer kan ikke bare reduceres til det ene eller det andet.\nI dag fokuserer langt de fleste samfundsbevidste borgere stadig på de politiske initiativer. Dette fokus bør genovervejes uanset hvilken tilgang til politiske spørgsmål, man har...\nHvis man er benhård socialist giver det KUN mening at fokusere på det politiske. Her er der ingen elementer fra den fysiske verden, der kan hjælpe en i mål, udover politisk magt og fysisk magtudøvelse.\nVenstrepopulisten Udgivet 27. maj 2013 13:39\nDet er vist på tide at hive en gammel traver ned ad hylden:\nLæs den og bliv klogere Lasse. Hvis der er noget den teknologiske udvikling gør, så er det at forstærke behovet for (ordentlige og demokratiske) politiske processer.\nJa, for gud da forbyde at det mindretal der krænkes af flertallet kan bruge teknologien til at undvige de krænkende. For pokker, nej da?!?!\nja, for forbud og administration af ny teknologi er jo nødvendigt. Tænk bare på alle ofrene for internettet!\nKlavs_Klavsen Udgivet 27. maj 2013 13:39\nJeg kan ikke lige finde den på hylden... kan du fortælle lidt mere, gerne med lidt argumenter?\nDet var da dejligt for en ældgammel civilingeniør, at få at vide, at det er teknologi, der oversvømmer os med krigeriske bistandsklienter fra Mellemøsten og Afrika, som opkræver næsten 80% af mine indtægter, som stjæler min ejendom, som jager de danske virksomheder på porten sammen med nyttige og dygtige danskere, som æder mine penges værdi, som har fået Europa ud på randen af kollektiv statsbankerot.\nGad vide, hvor længe denne kommentar for lov at stå?\nHelt enig i din kronik!\nMan kan også gå videre i sin argumentation, fx i et af tidens hotte emner som de globale klimaforandringer (hvis man anerkender at menneskeheden påvirker dem): er det et teknologisk problem eller et politisk problem? Hvis teknologien til CO2-fri energiproduktion til en konkurrencedygtig pris fandtes (og uden en betændt debat som omkring a-kraft), så var CO2-problemerne løst! Ingen ville vælge den dyrere CO2-udledende teknologi, det ville være tåbeligt.\nForurening i storbyer pga. biler og lastbiler? Politiske løsninger: betalingsring o.l, teknologiske løsninger: el-biler, tele-presence o.l.\nDet bedste politikerne kan gøre er ikke at stå i vejen!\nKan du ikke komme med hovedargumentet så vi har noget at forholde os til?\nPolitikernes eneste middel er tvang og dermed lukning af døre, mens teknologi baserer sig på frivillighed og dermed åbning af døre. Du siger tvang er en nødvendighed, men du overser at tvangen har en pris i mindre teknologisk udvikling som kunne have løst samfundets problemer af frivillighedens vej.\nI betragtning af hvor kendt og provokerende hans teori er, er det interessant hvor lidt kritik der er blevet udtalt af den. Det kan synes at han har fat i noget af det rigtige.\nEller at ingen tager ham seriøst og at han i virkeligheden kun er kendt på Institut for Kultursociologi.\nMan kan også gå videre i sin argumentation, fx i et af tidens hotte emner som de globale klimaforandringer (hvis man anerkender at menneskeheden påvirker dem): er det et teknologisk problem eller et politisk problem?\nHvorfor opstiller du problemets felt som et enten-eller? Bruno Latour har i "Nous n'avons jamais été modernes" (på dansk: "Vi har aldrig været moderne") argumenteret for at mange af vores tids problemer netop ikke kan anskues fra kun én den ene side, at opdelingen i natur- og kulturvidenskab er problematisk for forståelse og dermed løsning af problemerne. I betragtning af hvor kendt og provokerende hans teori er, er det interessant hvor lidt kritik der er blevet udtalt af den. Det kan synes at han har fat i noget af det rigtige.\nMeget rigtigt i denne. Du overser dog et afgørende punkt - at hvor teknologi på den enes side kan være frisættende og værdiskabende, så kan teknologi i minst lige så høj grad være kontrollerende, dikterende og overvågende.\nFaktisk er dårlig teknologidesign væsentligt farlige end dårlig lovgivning, forid teknologi DIKTERER og GENNEMTVINGER, hvor lovgivingen kan fortolkes, ignoreres og ændres væsentligt nemmere end implementeret teknologi.\nF.eks. NemId er det ultimative magtmiddel og værst tænkelige for både frihed og økonomisk vælst - alt hvad du foretager dig skal være kontrolleret af en central instans.\n_slettet_bruger_6537 Udgivet 27. maj 2013 13:39\nHehe. Idealisme er en grim ting.\nDet kan sandsynligvis lade sig gøre, og fungerer sikkert fint med certificering af produkter.\nJeg er mindre overbevist mht. privatliv, overvågning.\nLad os forestille os at mikroskopiske nanorobotter som i netværk kan optage lyd og video, kunne spredes over hele landområder meget billigt sådan at det blev teknisk muligt og billigt at overvåge alle mennesker, næsten altid, næsten hvor som helst og med alle mulige interesser; så kommunen kan sikre, at vi ikke bander eller ryger omkring børn, at dine børn får mad (og den rette mad), kommer i seng til tiden, ikke ser skadelige ting på TV etc, at banken og forsikringsselskabet kan overvåge og lave detaljerede risikovurderinger af dig, at skattevæsenet kan overvåge, at du ikke udfører sort arbejde; ja, fantasien har vel ingen grænser, når prisen på denne teknologi kommer langt nok ned.\nDen teknologiske udvikling vil skabe behov for regulering for at beskytte vores privatliv og frihed, desværre. Men jeg har svært ved at komme uden om det uden risikoen for stært dystopisk fremtid.\nI princippet er der muligheder for, at man via i privat regi kunne omgå disse problemer og f.eks. bosætte sig på en Seastead, hvor man har besluttet sig for at forbyde den slags invasion af vores privatliv etc. Men omkostninger vil i så tilfælde være massive og forbeholdt de meget få.\nRegulering behøver ikke nødvendigvis komme fra staten. Man kan sagtens have reguleringer som man frivilligt følger. Det gør desuden også at reguleringerne som regel er i top, og ikke har utilsigtede konsekvenser.\nUL Labs er et udemærket eksempel på dette. De sikkerhedstester ting lige fra mus og keyboards til skudsikre veste. Og hvis man får deres stempel kan man være sikker på ens produkt er i top, og langt de fleste seriøse producenter, især indenfor elektronik, vælger at få deres produkt UL listed. Check under din mus eller keyboard, eller bag på din skærm. Der vil med gå sandsynlighed stå UL listed i en lille cirkel, det betyder at den lever op til meget høje standarder, og ikke pludselig bryder i brænd, giver stød eller lign.\nOg jeg er ked af at sige det; regulere det med henblik på at beskytte vores frihed og privatliv.\nDet vigtige er, at reguleringen ikke sker med henblik på at tjene særinteresser og staten men alene individuel frihed og privatliv og magt over egne data.\nDerfor er det også vigtigt at få gode mennesker til at engagere sig i reguleringen af teknologien.\nEn person der er hensat til at konkludere på baggrund af sine egne ikke-bekræftede antagelser er ikke værd at spilde tid på.\nDet goer du altsaa. Du publicerer frivilligt dit privatliv og videregiver rettighederne.\nHvordan paranoid? Som om at det ikke allerede er i støbeskeen og det kun er noget visse "paranoide" forestiller sig?\nMan skal da efterhånden være idiot for ikke at have fattet at global governance er på vej i strækmarch. Det lader til at una-bomberen alligevel havde ret.\nHvis man er foedt paranoid ja..\nJa, teknologi kan bruges til både godt og ondt. Derfor er det også vigtigt at få gode mennesker til at engagere sig i det.


» Køb Danfoss Living Eco online [Se bedste tilbud]\nFlere e-forhandlere tildeler i dag diverse billige fragtformer til danfoss living eco. Den mest benyttede er lige nu pakkeshoppen, som giver dig fleksibiliteten til at hente produkterne den dag der passer dig. Fragtløsningen er jo i høj grad hensigtsmæssig, samt desuden desuden den prisbilligste leveringsversion.\nDu bør på samme måde udse dig at vælge afsending hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Fragtmuligheden bliver ofte lidt dyrere, men tillige særdeles smertefri med danfoss living eco online. Den mindst kostelige leveringsløsning vil dog til enhver tid være at hente pakken selv, men den løsning er betinget af at du er nærved e-firmaets byggemarked, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringstiden på danfoss living eco kan være yderst aktuel ifald vi skal bruge varen fluks, så derfor er det ret så klogt at du besigtiger det forventede leveringstidspunkt for danfoss living eco. Mange e-firmaer i Danmark – for eksempel Silvan, Jem og Fix, Bauhaus og Harald Nyborg – tilsiger billig 1 dags levering på en hel del varenumre online, men glem ikke at det påkræver at transaktionen realiseres forud for et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få ordren ekspederet forinden de lageransatte har fri.\nEn række internet shops tilbyder fragt uden gebyr på danfoss living eco online, men i de fleste tilfælde kræver det at der købes for et bestemt beløb. Derudover må man overveje den billigste fragtløsning, som ofte vil blive at få fragtfirmaet til at levere pakken til et udleveringssted.\nAdskillige byggemarkedskæder foreslår afhentning hvor man køber billig danfoss living eco derhjemme og afhenter i butikken. For eksempel Bygma, Stark, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, XL-Byg og Davidsen. Byggemarkederne giver bl.a. klik-og-hent på danfoss living eco i følgende områder:\nHobro, Struer, Lystrup, Vordingborg, Gentofte, Silkeborg, Esbjerg, Værløse, Nyborg, Charlottenlund, Helsingør, Varde, Hvidovre, Søborg, Odense, Risskov, Rødovre, Valby, Roskilde, Brønderslev, Hedehusene, Åbyhøj, Fredericia, Albertslund, Frederiksværk, Birkerød, Rudersdal, Haderslev, Slagelse, Vanløse, Ikast, Hillerød, Brøndby, Hjørring, Svendborg, Frederikshavn, Nørresundby, Hedensted, Sønderborg, Skive, Ringsted, Ølstykke, Viborg, Thisted, Virum, Farum, Brønshøj, Tilst, København, Korsør, Vallensbæk, Ishøj, Glostrup, Aarhus, Grenaa, Taastrup, Middelfart, Højbjerg, Haslev, Kalundborg, Allerød, Nakskov, Dragør, Frederikssund, Gladsaxe, Odder, Frederiksberg, Nykøbing Falster, Herning, Nærum, Randers, Lyngby, Solrød Strand, Vejle, Skanderborg, Jyllinge, Aalborg, Køge, Horsens, Hørsholm, Holstebro, Stenløse, Greve, Ballerup, Herlev, Kolding, Rønne, Aabenraa, Lillerød, Brabrand, Næstved, Tårnby, Holbæk, og Kokkedal, .\nClick-and-collect af danfoss living eco er en mulighed i alle dele af landet: Fyn (Sydfyn, Nordfyn, Vestfyn, Midtfyn, Østfyn), Sjælland (Amager, Midtsjælland, Nordsjælland, Østsjælland, Falster, Lolland, Sydsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Vestsjælland) og Jylland (Nordjylland, Østjylland, Sydjylland, Midtjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Syddanmark).\nNår vi kigger i statistikkerne står det markant, at internetbrugere jævnligt søger efter eksempelvis køb danfoss living eco og danfoss living eco priser. Derudover oplever vi typisk netshoppere søge efter bl.a. danfoss living eco tilbud, danfoss living eco online og billig danfoss living eco, plus de store byggecentre som Davidsen, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4 og Silvan.\nPriser på danfoss living eco\nDet er jo ekstremt smertefrit for almindelige mennesker at finde tilbud på billige danfoss living eco online på flere forretninger på nettet, og med det motiv har en lang række internet handler i Danmark ikke kunne lade være med at presse udsalgspriserne på danfoss living eco kolossalt, og derudover præstere gebyrfri levering.\nDet kan trods alt være tiden værd at udforske nogle få internet butikker efter tilbud på danfoss living eco online før du shopper, så du er usvigeligt sikker på at få den mest attraktive pris. Kig ikke kun hos de gængse byggemarkeder som Bygma, Stark, Jem og Fix, Silvan, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg og Bauhaus.\nDu skal alligevel ikke undervurdere, at ifald en butik på nettet udbyder billige danfoss living eco online til salg for en salgspris der virker usædvanlig gunstig, så kan det ofte være et symbol på en uægte online webshop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis inkluderet i en orden, der garanterer dig imod snydagtige online shops.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du vælge en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, såfremt du agter at afbetale beløbet til danfoss living eco senere. Dette tilbydes som regel ved nichefokuserede netbutikker, i modsætning til de gængse byggecentre som for eksempel Bauhaus, Bygma, Stark, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, XL-Byg og 10-4.\nVed kig i tallene bliver det klart, at mennesker jævnligt søger blandt andet danfoss living eco online og danfoss living eco tilbud. Vi ser derudover som regel online shoppere søge efter bl.a. billig danfoss living eco, danfoss living eco priser og køb danfoss living eco.\nTrustpilot resulterer i flere troværdige genveje til at kontrollere en række forhenværende brugeres reflektioner og derved er det fornuftigt, at du udforsker netshoppens bedømmelser forud for at du færdiggør din shopping med billige danfoss living eco online.\nFacebook indebærer tilsvarende egentlig pålidelige genveje til at få indblik i online virksomhedens kundefokus. Foruden det ses endda online virksomheder hvor kunder kan give en omtale af deres køb, hvilket lige så vel kan benyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nFør nogen handler billige danfoss living eco online i en e-forhandler bør man ideelt set gennemløbe webshoppens betingelser, dog er det mange gange ikke super spændende, i særdeleshed hos de udbredte byggecentre som Davidsen, Stark, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, XL-Byg og Bygma.\nEt alternativ kunne måske være at kigge om netbutikken er e-mærket medlem, grundet at det generelt er en tryghed om at internet virksomheden efterfølger gældende dansk lovgivning, foruden at virksomheden fra tid til anden monitoreres af eksperter som kender til reglementet på området.\nDesuden tilbydes du anledning til hjælpende service, hvis du forvoldes vanskeligheder ved din shopping med danfoss living eco. Derudover støtter vi at du er klar over de mest vitale bestemmelser der spiller ind i forbindelse med købet af danfoss living eco online, som eksempelvis den returret e-butikken tilsikrer.\nI den sammenhæng er det tillige vigtigt, at man stadig sikrer sin e-mail kvittering, således man en anden gang kan dokumentere sit køb af danfoss living eco, uanset om man køber ved Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, Davidsen, Bygma, Silvan eller XL-Byg.


Åbenmundet Bonnichsen Jeg håber, du kan svare mig på følgende: Det undrer mig, at det altid er den forhenværende chef for PET, Jørgen Bonnichsen, der udtaler sig på PET's vegne. Er det mon ifølge aftale med PET? På forhånd tak for svar. Venlig hilsen Bodil Andersen\nHans Jørgen Bonnichsen stoppede for seks år siden som operativ chef i PET, og han udtaler sig i dag bestemt ikke på PET's vegne i medierne. Hverken direkte eller indirekte. Tværtimod er det faktisk mit indtryk, at PET (og Justitsministeriet) indimellem har været tæskesure over Bonnichsens udmeldinger. Men han har som andre sin ytringsfrihed (inden for den tavshedspligt, han også er pålagt), og da PET i sagens natur er en temmelig lukket butik, betyder det, at aviser og tv i betydeligt omfang trækker på Bonnichsens erfaring fra hans mangeårige virke i politiet og PET.\nVenlig hilsen Hans Hans Engell kan svare på alt om politik. Send dit spørgsmål til engell@eb.dk\nMå gerne udbetale løsepenge\nI dit svar om Eddie og Søren siger du, der ikke er internationale regler om pirater. Er det nu korrekt? Jeg mener, der er en aftale om, at der ikke må udbetales løsepenge?\nVenlig hilsen Nils R. Christiansen, København K.\nSvaret er, at der ikke findes en international aftale, der forpligter stater til ikke at udbetale løsesum ved gidseltagninger i piraterisager. Gidselkonventionen af 1979 indeholder et forbud mod gidseltagninger, men ikke specifikt mod udbetaling af løsesum. Danmark og andre lande afstår dog af principielle grunde fra at forhandle med pirater og udbetale løsesum under gidseltagninger. Især fordi landenes statskasser simpelt hen er for fristende og stort et mål for piraterne.\nEr krigen i Afghanistan det værd?\nSom medlem af Nato gælder princippet en for alle og alle for en -musketer-eden. Den har vi nu opfyldt ved at deltage militært i flere operationer i udlandet bl.a. i Afghanistan. Mange er døde, og endnu flere sårede. Så et ærligt svar, er det det værd? Taliban fører næsten på alle fronter. Hvordan kan man få et demokrati i et land, som lever som for hundrede år siden. Ud over at der er ekstrem islamisme, høstes der store mængder af heroin, som er en enorm indtægtskilde.\nVenlig hilsen Flemming Franklin Fischer København Ø\nDu har ret i, at Danmark i allerhøjeste grad har ydet sit bidrag i de internationale fredsskabende operationer -og det har kostet dyrt i menneskeliv og penge. Om det har været det værd, er jo et spørgsmål, den enkelte kun kan afgøre med sig selv. Vi kommer ikke til at forlade et Afghanistan, hvor det hele fungerer. Slet ikke. Korruption, kriminalitet, terror og narko-produktion kendetegner fortsat udviklingen, og intet tyder på, at den militære situation bliver stabil. Alligevel vælger jeg at tro, at tingene fungerer bedre nu end uden vores og andre landes indsats. Det gælder bl.a. uddannelsessystemet, infrastrukturen, erhvervslivet og det politiske system. Alt har ikke været forgæves. Venlig hilsen Hans\nSpar Tysklands-tunnelen væk\nNår der nu bliver snakket om krise, og at vi skal spare, så er der noget, jeg ikke forstår. Hvorfor vil man bygge en tunnel til Tyskland til ca. 40 mia. kr., var det ikke bedre at bruge de penge til fængsler, dagpenge, skoler, børnehaver og de svage? Det er der ingen, der taler om, men det er måske mig, der er forkert på den?\nVenlig hilsen Per Trip\nBygningen af den faste forbindelse over Østersøen kommer ikke til at belaste alle de områder, du nævner -dagpenge, skoler osv. For forbindelsen finansieres på den måde, at der optages et stort lån, som skal finansiere opførelsen. Lånet tilbagebetales med de afgifter, som vi alle skal af med, hvis vi benytter forbindelsen. Nøjagtig som med Storebæltsbroen, hvor finansieringen blev holdt helt udenfor finansloven og dermed vores skattebetalinger. Det er brugerne, der kommer til at betale det hele og ikke statskassen.\nRegering med metaltræthed Et eller andet sted har jeg fornemmelsen af, at den nuværende regering ikke holder. At vi får valg inden for en overskuelig fremtid. Og så vil vi opleve et radikalt skift til den blå blok -jeg tror, at denne regering har en konstant trussel fra de radikale, at hvis ikke de gør, som de radikale vil, går partiet over til blå blok.\nMvh. M. Pedersen\nI modsætning til dig forventer jeg, at regeringen sidder hele valgperioden ud. Med så elendige meningsmålinger udskriver ingen regering valg i utide, og hvorfor skulle regeringen også det -indtil videre er de jo kommet igennem med deres politik -to finanslove og en stribe reformer på vigtige områder. Du har ret i, at de radikale 'kører' regeringen hårdt. De står hårdt fast på regeringsgrundlaget og viste også i forhandlingerne om dagpengene, at nok kan de flytte sig -men ikke ret meget. Til gengæld vil de forblive fast i regeringssamarbejdet, til flertallet muligvis skifter ved næste valg. Taber regeringen det kommende valg, har du nemlig ret i, at de radikale ret hurtigt vil søge samarbejde med Venstre. I første omgang bliver det ikke i et regeringssamarbejde, men det kan komme måske i 2019 -hvis der altså bliver blåt flertal.\nVenlig hilsen Hans Send dit spørgsmål eller dine kommentarer til engell@eb.dk Vi kan desværre ikke love, at alle for svar, men hver uges vælges 5-6 interessante spørgsmål ud, som Hans Engell svarer på i EKSTRA\n25. november 2012 kl. 16:21


Weablog – Muro\nLeder man efter gode muligheder indenfor bloggere i Danmark, så har man alletiders mulighed her og nu, for at finde de helt rette bloggere i Danmark, der passer til at skulle promovere jeres brand, produkter eller services. Leder man efter en god hjemmeside, hvor man har alletiders mulighed for at finde en god oversigt over bloggere i Danmark, så kan det være en god ide at se nærmere på dette link, som findes lige her Find weablog her. Her kan man læse meget mere omkring weablog, og dette er en god ide at have kendskab til, hvis man vil i gang med at anvende blogging som markedsføringstiltag. Priserne på blogging er fornuftige, og netop derfor er det også ganske nemt at starte op med. Det kan være svært at vælge hvilke nogle bloggere, som man vil gøre brug af, men her kan det være en god ide at få den rette vejledning indenfor eksperter indenfor blogging. Her kan de lynhurtigt finde de helt rette kandidater som bloggere til jeres produkter.\nEt stort udvalg indenfor bloggere i Danmark\nMan kan være sikker på at finde et forrygende udvalg indenfor bloggere i Danmark, og det gælder både i København, Århus, Odense, Esbjerg, Ålborg men også de mindre byer. Det kommer helt an på hvilken en form for blogger, som man er på udkig efter. Man kan finde bloggere der beretter om mad, livsstil, mode, skønhed, rejser, naturferie, friluftsliv, elektronik og meget mere. Det er stort set kun fantasien, der sætter grænsen.\nEr man interesseret i at vide mere indenfor blogging, så kan det være en god ide at se nærmere på ovenstående hjemmeside, for her kan man både læse omkring weablog, content marketing, men også finde gode oversigter over bloggere i Danmark. Se derfor nærmere i dag, og kast jer ud i de sociale medier og promoveringen igennem bloggere.\nNext Lyskæder i alle mulige varianter


Sorte tøj er en flatterende udgave til enhver garderobe . Med tilgængeligheden af moderne farver og stof blandinger , er sorte tøj kan holde deres farve i længere tid end nogensinde før . For at sikre den længste slid og lyseste farve , skal du følge tøjets hvidvaskning instruktioner\nSort er en farve beder om at køre, når de nye og tiltrække fnug som en beklædningsgenstand slidt . For at undgå blødning , vaskes jeans alene for første gang i varmt vand . Vær sikker på altid at tjekke Jean pleje instrukser til at kontrollere tilladte vandtemperaturer . Efter, at sortere de sorte jeans med andre mørke farver og vask som normalt . For at undgå fnug , kombiner aldrig jeans med håndklæder .\nDet ultimative formål med rengøringsmiddel er at rent tøj, så prøv at undgå rengøringsmidler lovende andet , da de vil efterlade en rest eller måske endda falme stoffet . I sin bog , " Talking Dirty Vaskeri med dronningen af Clean " , Linda Cobb anbefaler enten Purex og Mountain Green vaskemidler , da de ikke har nogen tilsætningsstoffer. Tilsætningsstoffer, som f. eks blegemidler og dufte , ifølge Linda , vil hurtigt falme , og slides tekstiler .\nSkyllemiddel er en glimrende måde at hjælpe tøjet føles blød , frisk , og statisk gratis , men de kan også forårsage en oprustning , som vil medføre farver vises falmet . De bedste tekstilblødgøringsmidler er dem, der både naturlige og additiv -fri . Eddike er en glimrende skyllemiddel og kan føjes til vaske sig i en lignende måde som kommercielle blødgørere , og eddike vil ikke efterlade nogen rester eller lugt .\nHvis et par sorte jeans er begyndt at se falmet , kan det have en sæberester . For at fjerne rester og bringe tilbage farve , vaske sorte jeans i varmt vand med 1 kop eddike . Vær sikker på at kontrollere pleje vejledningen på jeans til at bestemme den anbefalede temperatur for vask .\nHvis du bor i et område med vand , der indeholder store mængder af mineraler , er sæben forhindret fra skummende og vil forblive på tøjet . At afgøre, om vandet er hårdt , observere vandet, mens tøj er agiterer . Hvis vandet ser mørkt og der er ingen bobler , vandet er hårdt . At blødgøre vandet og forbedre vask , tilsættes 2 spsk bagepulver og 1 /2 kop borax til vask .\nhvordan man laver en elektrisk guitar sag\nhvordan man kan indlevere din forår garderobe\nkan orme lever i puder ?\nhvorfor er den asiatiske cobra farligt?\nhvordan man finder døde flåter\nhvordan man rent UGG støvler selv\nhvordan man kan skrumpe læderbukser\nhvordan man rent ripstop nylon


Arbejd hjemmefra som personlig virtuel konsulent - Trendsonline.dk\nHjemSponsoreret indholdContent Ad SpaceArbejd hjemmefra som personlig virtuel konsulent\n4. februar 2017Content Ad SpaceContent PartnereSponsoreret indhold\nudgivet den 04. feb, 2017 på 12:00 pm 23. september 2020\nMange oplever, når de er færdige med studiet, at springet til arbejdslivet er rigtigt stort. I mange år har man siddet med teori, men den praktiske erfaring er for at sige det mildt, mangelfuld. Dette er et større problem end, man lige går og forestiller sig.\nArbejdspladserne søger nemlig medarbejdere med en masse erfaring, og hvis man rådspørger sig i mange virksomheder, vægter de i stigende grad uddannelsessted og karakterer lavere end tidligere. For at imødekomme denne tendens bør du springe ud som iværksætter. På den måde er du ikke afhængig af virksomhederne, men bliver i meget høj grad din egen lykkes smed. Samtidig skaber du dig en masse erfaringer og øger din attraktivitet, hvis du senere vil hen og blive normal lønmodtager\nDet kræver i høj grad planlægning og koordinering at komme godt i gang som iværksætter. Du er ikke længere studerende, hvor du med forholdsvis milde konsekvenser kan overskride deadlines. Det kræver disciplin og målrettethed.\nDu bør overveje og brainstorme, hvilke kompetencer du allerede har i bagagen og bygge videre på dem. Hvis disse kompetencer omhandler projektstyring, administration, procesoptimering og et ’spring-ud-i-det mindset’, er en form for freelance, virtuel konsulent, en mulighed.\nDet er alfa omega, at du benytter dit allerede etablerede netværk. Hvis du for eksempel har et godt forhold til en god tandlæge i København, kan du prøve at danne en professionel relation til dem i stedet for at starte en helt ny relation. Brug også relationer fra dit studie eller tidligere arbejdspladser.\nSom iværksætter er det en god idé nogle gange at tænke ud af boksen. Det kunne være ved at gå ind i industrier som umiddelbart virker utilnærmelige. Det kunne for eksempel være at hjælpe virksomheder, der sælger kondomer. Med et stigende antal mennesker smittet med kønssygdomme og derved en øget fokus på at bruge kondomer, kunne det i og for sig være en meget smart idé.\nFor at bevise dit værd, kan du eventuelt starte ud med at yde dine servicer gratis. På den måde får du noget vigtig erfaren, samt viser en ’goodwill’, som meget muligt kommer dig til gode senere.\nVær opsøgende i din kontakt\nI starten handler i den grad også om at opsøge potentielle kunder. Du må ikke være for stolt til at få en masse afslag i starten – for det får du. Brug de forskellige mulige platforme til at finde disse kunder.\nHelt lavpraktisk kan det være at søge i Google, benytte dig af sociale platforme som Facebook og Linkedin, samt simpelthen at ringe de relevante mennesker op, hvis telefonnummer du kan fremskaffe. Selvom størstedelen af dem ikke er interesserede, vil du få erfaring i dine salgsteknikker samt stille og roligt skabe opmærksomhed omkring dit navn.\nFriheden som iværksætter\nHvis og når det lykkedes dig at etablere din virksomhed, er goderne mange. Et virtuelt erhverv tillader, at du kan arbejde hvor og når, det passer med dig. Det er derved meget lettere at kombinere dit arbejde med dine hobbyer.\nHvis du for eksempel har en hobby omhandlende at spille online, og lige har set en reklame med teksten ’bet365.dks bonuskode til nye spillere’, kan du meget let rive nogle timer ud af kalenderen at spille i. Det kræver selvfølgelig, at du indhenter timerne på et andet tidspunkt.\nSom kontrast til den eftertragtede frihed, står usikkerheden. Inden man bliver veletableret på markedet, lever du fra dag til dag. Du ved ikke, hvad dagen derpå byder på, og er konstant usikker på din økonomiske situation. Konsekvensen af dette er i perioder rigtig hårde tider. Her handler det om at være vedvarende og tage ved lære af sine erfaringer.\nDer er dog ingen tvivl om, at fortjenesten ved egenhændigt at have startet sin egen virksomhed, er kæmpe stor. Kast dig ud i det.


• Billige Hæksaks på nettet – Klik for at se udvalget\nEr du på udkig efter hæksaks? Det kan du købe i følgende online byggemarkeder…\nHægtebeslagHækkeklipper AkkuHækkeklipper BenzinHækkeklipper TeleskopHækkesakseHængeampelHængekrukkerHængekøje Med StativHængekøje På StativHængekøje Telt\nEn stor portion internet butikker foreslår nu om dage diverse forskellige billige leveringsmidler til hæksaks. En sikker vinder er i øjeblikket at få sendt til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente varerne når der er tid til det. Muligheden er nemlig vældig fremkommelig, samt mange gange ligeledes den billigste leveringsløsning.\nDu kan på samme måde beslutte dig for at vælge at få leveret til din private bopæl eller til når du er på job. Løsningen bliver mange gange en sjat mere pebret, men endda rigtig fremkommelig med hæksaks online. Den billigste type af levering kan ikke benægtes at være selv at hente pakken, men det betinges af at du lever med kort afstand til internet forhandlerens butikker, for eksempel Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på hæksaks kan vise sig at være meget central når vi mangler varerne nu og her, så af den grund er det aldeles meningsfuldt at du dobbelttjekker leveringstiden for hæksaks. En hel del forhandlere på nettet – herunder Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – giver billig dag-til-dag fragt på deres favorit varenumre online, men vær på vagt da det forudsætter at ordren køres igennem forinden et konkret klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få varerne skippet afsted før de logistikansatte tager hjem.\nNogle få shops på nettet frembyder levering uden omkostninger på hæksaks online, men i de fleste tilfælde kun ifald du handler for et konkret beløb. Derudover kunne man snuppe den mest prisbevidste fragttype, hvilket i de fleste tilfælde vil være at få bragt din ordre til en pakkeshop.\nMange webshops frembyder afhentning hvor du køber billig hæksaks på nettet og selv henter i butikken. Eksempelvis Harald Nyborg, XL-Byg, Bygma, Bauhaus, Stark, Davidsen, Jem og Fix, 10-4 og Silvan. Byggekæderne foreslår blandt andet click-and-collect på hæksaks i disse områder:\nNørresundby, Kokkedal, Silkeborg, Frederikshavn, Gladsaxe, Farum, Hobro, Ishøj, Stenløse, Brønshøj, Risskov, Viborg, Vejle, København, Randers, Haslev, Nykøbing Falster, Rønne, Hillerød, Ølstykke, Albertslund, Køge, Charlottenlund, Hedensted, Rødovre, Tilst, Nakskov, Søborg, Hvidovre, Aalborg, Hørsholm, Lystrup, Ikast, Frederikssund, Odder, Middelfart, Tårnby, Næstved, Svendborg, Brønderslev, Herning, Varde, Vallensbæk, Fredericia, Slagelse, Thisted, Nærum, Taastrup, Hedehusene, Jyllinge, Ringsted, Haderslev, Nyborg, Herlev, Vordingborg, Skanderborg, Dragør, Vanløse, Aabenraa, Holbæk, Kalundborg, Rudersdal, Værløse, Ballerup, Frederiksværk, Højbjerg, Struer, Hjørring, Aarhus, Esbjerg, Åbyhøj, Greve, Birkerød, Kolding, Solrød Strand, Sønderborg, Allerød, Helsingør, Holstebro, Virum, Grenaa, Glostrup, Roskilde, Lillerød, Skive, Odense, Valby, Brabrand, Brøndby, Frederiksberg, Horsens, Lyngby, Korsør, og Gentofte, .\nKlik-og-hent ift. hæksaks er muligt i samtlige områder af Danmark: Jylland (Nordjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland, Syddanmark, Vestjylland), Sjælland (Hovedstaden, Østsjælland, Lolland, Vestsjælland, Sydsjælland, Falster, Bornholm, Midtsjælland, Amager, Nordsjælland) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn).\nNår man ser på tallene fremstår det tydeligt, at folk typisk søger efter bl.a. hæksaks online og hæksaks priser. Foruden dette ser vi tit online shoppere søge for eksempel køb hæksaks, billig hæksaks samt hæksaks tilbud, plus de kendte byggecentre som Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Stark og Silvan.\nBedste tilbud på hæksaks\nDet er jo efterhånden vældig overkommeligt for almindelige mennesker at vurdere prisniveauet på billige hæksaks online på tværs af internet firmaer i Danmark, og for det har flertallet af online shops fundet det nødvendigt at formindske udsalgspriserne på hæksaks helt i bund, og ovenikøbet frembyde fri fragt.\nTrods dette kan det alligevel blive gavnligt at undersøge nogle enkelte e-forretninger efter tilbud og udsalg på hæksaks online inden du placerer ordren, sådan at man er på den sikre side med at indhente den laveste pris. Se ikke bare hos de velkendte byggemarkeder som Davidsen, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, Stark, 10-4, Bauhaus og Jem og Fix.\nDu skal lige meget hvad være opmærksom på, at i tilfælde af at en e-shop sælger billige hæksaks online for en tilbudspris som kan virke urealistisk letkøbt, bør det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uægte e-handler. Køb med kort er trods alt omfattet af Indsigelsesordningen, som sikrer dig som køber imod snydagtige online virksomheder.\nVi tilråder bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du vælge en afbetalingsordning fra for eksempel ViaBill, forudsat du gerne vil afdrage regningen på hæksaks af flere omgange. Dette foreslåes ofte hos nichefokuserede webshops, men sjældent de gængse byggekæder som eksempelvis Harald Nyborg, 10-4, Bygma, Stark, Bauhaus, Silvan, XL-Byg og Jem og Fix.\nNår vi ser på søgedata står det markant, at mennesker jævnligt søger for eksempel billig hæksaks og hæksaks online. Foruden dette oplever man tit internet shoppere kigge efter fx hæksaks tilbud, køb hæksaks og hæksaks priser.\nAnalyser tidligere køberes anmeldelser\nTrustpilot frembyder visse værdifulde chancer for at dechifrere diverse andre køberes synspunkter og derved foreslår vi, at du gransker internet forhandlerens anmeldelser forud for at du handler billige hæksaks online.\nFacebook fremskaffer også regulære belejlige løsninger til at få et kig ind i internet shoppens troværdighed. Her møder vi faktisk e-shops som tilbyder folk at skrive en vurdering af købsoplevelsen, som tilmed må tages i brug til at danne dig et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nInden nogen køber billige hæksaks online hos en e-handler behøver de i reglen overveje netshoppens handelsbetingelser, dog er det typisk ikke særlig morsomt, specielt hos de velkendte byggekæder som Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, 10-4, Davidsen og Stark.\nEt nemt alternativ kunne måske være at bemærke om e-forretningen er medlem af e-mærke ordningen, eftersom det længe har været en erklæring om at online webshoppen forsvarer de danske regler, udover at e-shoppen hyppigt evalueres af sagkyndige som har meget erfaring med vedtægterne på området.\nDet er en rigtig god anledning til hjælpende service, såfremt du oplever udfordringer med din ordre på hæksaks. Desuden foreslår vi at man er opmærksom på de mest vitale retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af hæksaks online, for eksempel den byttepolitik online butikken lover.\nI den sammenhæng er det ydermere afgørende, at man til enhver tid gemmer ens ordremail, så man fremadrettet vil kunne dokumentere bestillingen af hæksaks, ligegyldig om man har handlet ved Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Stark eller 10-4.\nLone V gav 4 stjerner\nJens F gav 5 stjerner\nLene L gav 5 stjerner