Forside /Afdelinger/Juliane Marie Centret/Afdeling for Fertilitet/Undersøgelse og behandling/Fertilitetskirurgi\nOperationer af tilstande i underlivet, som kan være årsag til barnløshed.\nAfdeling for Fertilitet har sit eget faste ugentlige operationsleje på gynækologisk operationsgang, og det vil altid være en speciallæge fra Afdeling for Fertilitet, med erfaring i kikkertkirurgi, der udfører operationen.\nPatienten bookes direkte til operation fra Afdeling for Fertilitet. Ordningen sikrer, at der er optimal koordination og kontinuitet med den øvrige fertilitetsbehandling og minimal ventetid på fertilitetskirurgi.\nFertilitetskirurgi omhandler operative indgreb på kvinder med et fertilitetsproblem. Det drejer sig næsten udelukkende om indgreb udført ved kikkertkirurgi.\nDet kan være diagnostiske indgreb hos kvinder, hvor man ikke kender årsagen til fertilitetsproblemet, eller behandlende indgreb, hvor man fjerner polypper eller fibromer i livmoderen eller cyster på æggestokkene.\nVed kikkertkirurgi kan man også løsne sammenvoksninger, som kan være opstået omkring æggestokkene og æggelederne efter tidligere operationer eller efter underlivsinfektion. Hvis man har en aflukket, væskefyldt æggeleder kan man nogle gange åbne den op igen ved kikkertkirurgi, men ofte vil vi anbefale, at den bliver fjernet helt, da chancen for graviditet derved er bedre, hvis man allerede har planlagt IVF-behandling.\nVed en hysteroskopi føres kikkerten op i livmoderhulen gennem livmoderhalsen. Indgrebet udføres som regel i fuld anæstesi, men kan også laves i lokal anæstesi, hvor patienten er vågen.\nVed en laparoskopi føres kikkerten ind i bughulen gennem et få millimeter stort hul i navlen, således at man kan se og operere på livmoderen, æggelederne og æggestokkene. Laparoskopi foretages altid i fuld anæstesi.\nPubliceringsdato: 04-06-2021 12:44


Er du til kunst, shopping, gastronomi, antikke ruiner eller moderne skyskrabere? Hos Bravo Tours vælger du selv, hvad den næste storby, du besøger, skal kunne tilbyde.\nBravo Tours arrangerer storbyferier til en lang række metropoler. Så er det op til dig, om det skal være en forlænget weekend i Paris eller London, fem dage i Dubai eller en uge i Bangkok, der giver dig det næste sus af storby.\nBravo Tours brede udvalg af storbyferier tæller også populære europæiske destinationer som Barcelona, Berlin, Lissabon, Madrid, Milano og Rom.\nUanset hvad du vælger, er du garanteret uforglemmelige ferieminder fra begivenhedsrige ophold i pulserende storbyer fulde af stemningsmættet atmosfære og flotte attraktioner.\nStorbyferie hele året\nDer er ikke noget tidspunkt på året, der er bedre til storbyferie end andre. Det handler mere om, hvornår du selv har brug for et afbræk i hverdagen og vil nyde godt at den mentale vitaminindsprøjtning, oplevelsen af en international storby kan give dig.\nMange storbyer opleves bedst til fods, og det kan blive til mange hyggelige kilometer ad gader og stræder hver dag.\nDerfor foretrækker mange at holde storbyferie i foråret og efteråret. Vinteren er især velegnet til storbyferier, der har fokus på shopping og indendørs oplevelser som teater- og museumsbesøg.\nOm sommeren frister især de storbyer, der har en strand i overkommelig afstand fra centrum, så du kan få en svalende dukkert.\nBravo Tours’ storbyferier foregår primært med rutefly. Det giver dig frihed til at vælge, hvor længe du vil være afsted.\nEn af fordelene ved storbyferier er, at du ikke nødvendigvis skal have en uges ferie til rådighed for at komme afsted. En weekend eller forlænget weekend er tilstrækkelig til at få mange storbyer under huden.\nBravo Tours har på alle rejsemål udvalgt gode storbyhoteller. Nogle er placeret helt inde i centrum, mens andre ligger i hyggelige kvarterer kendt for gode restauranter, shopping eller kultur.\nNår du tager på storbyferie med Bravo Tours, er fly og hotel inkluderet i rejsen. Det betyder, at din rejse er dækket af pakkerejseloven og samme garanti, som du kender fra længere ferier, selv om der måske kun er tale en weekendtur.\nPå nogle af Bravo Tours’ storby-rejsemål møder du dansktalende rejseledere, mens andre er ”fleksible pakkerejser”, der giver dig muligt for at rejse, når du vil, og så længe du vil.


Forord. Læsevejledning - PDF\nDownload "Forord. Læsevejledning"\n1 Forord Denne rapport er udarbejdet af gruppe 13gr832, i perioden fra den 4. februar 2013 til den 31. maj 2013, ved School of Medicine and Health ved Aalborg Universitet, med vejledning af Henrik Vardinghus-Nielsen. Semestertemaet er projektledelse, læring og coaching og projektdelen har titlen undervisning, coaching og teambuilding i praksis. Projektgruppen vil rette en stor tak til de personer der har deltaget i projektet, og til gruppens vejleder for kyndig vejledning gennem semestret. Derudover skal der lyde en stor tak til Lise Søndergaard og Anne-Mette Haugaard fra Sund Info, for at fungere som gate-keeper imellem projektgruppen og fokuspersonerne. Læsevejledning Projektet er opdelt i kapitler med tilhørende underafsnit. Rapporten bør læses kronologisk for, at opnå den fulde forståelse og det rette sammenhæng. Referencestilen Harvard er anvendt i rapporten, hvor der i kilden vil fremgå hovedforfatterens efternavn samt årstal litteraturen er udgivet i. Krydshenvisninger bliver ligeledes anvendt. Hvilket kapitel eller afsnit, der krydshenvises til vil fremgå i tilhørende sætning eller afsnit i form af kapitel eller afsnittes nummer og sidetal. Til figurer, tabeller og diagrammer, der ikke er udarbejdet af gruppe 13gr832, forekommer der en henvisende kilde til sidst i den tilhørende tekst. Sidst i rapporten fremgår en samlet litteraturliste med hele projektets anvendte litteratur, opstillet i alfabetisk rækkefølge. Her kan kildens fulde oplysninger findes indeholdende hovedforfattere og medforfattere, journal, volumen, sidenummer og URL samt tidspunkt disse hjemmesider er besøgt. Gennem rapporten vil deltagerne i projektet blive omtalt som fokuspersoner. i\n3 Indholdsfortegnelse 1. Projektgrundlag Indledning Problemafgrænsning Inklusionskriterier Baggrundsviden Hermeneutik Motivation Self-determination theory Self determination theory i praksis Coaching Faser i den coachende samtale Fire hovedtyper af spørgsmål Metode Etiske overvejelser Aktionsforskning Interview Observation Metodedesign Bearbejdning af data Analyse Coaching samtalers muligheder og begrænsninger for at skabe indefrakommende motivation Coaching samtalers muligheder og begrænsninger for at skabe livsstilsændringer Bias Konklusion Perspektivering: Citerede værker Bilag Bilag 1 - Profiler for fokuspersoner Bilag 2 - Coaching samtaler Bilag 3 - Interview Bilag 4 - Meningskondensering fra afsluttende interview Bilag 4 Informationsbrev iii\n4 8.6. Bilag 5 Samtykkeerklæring Bilag 6 Coaching samtaler iv\n5 1. Projektgrundlag 1.1. Indledning Hyppigheden af fedme i den danske befolkning har været stigende gennem de seneste 20 år. Andelen af overvægtige (BMI >25) er i Danmark steget fra 30,8 % i 1987 til 44,3 % i 2005, og derudover er andelen af svært overvægtige (BMI >30) steget fra 5,5 % i 1987 til 11,4 % i (Universitet, 2007) Disse markante stigninger afspejler, formentlig, udviklingen i den danske befolknings kost og motionsvaner. De stigende tendenser, hvor en højere procentdel af danskerne er overvægtige, viser sig også i Region Nordjylland hvor andelen af svært overvægtige er 11.6 %. (Universitet, 2007) Region Nordjylland er opmærksom på denne tendens, samt det faktum at nordjydernes livsstil påvirker deres helbred i betydelig omfang, og vil derfor øge indsatsen i forhold til livsstilsvaner i patientbehandlingen. Dette gøres gennem forebyggelsesaftaler med alle regionens sygehuse, med formålet at styrke den forebyggende indsats vedrørende livsstil, særligt omkring kost, rygning, alkohol og motion (KRAM). (Sygehus, 2008) Disse forebyggelsesaftaler har blandt andet fokus på social ulighed indenfor sundheden, samt tilbud til svage grupper. Ud fra disse forebyggelsesaftaler udspringer Sund Info, som tilbyder vægttabsforløb for patienter, som venter på eller er i behandling på sygehuset, med diagnoser hvor et vægttab har vist sig at have en lindrende effekt. Sund info har fokus på livsstilsændringer, som resulterer i et gradvist vægttab, ved hjælp af kostomlægning og øget fysisk aktivitet, da de vurdere at dette giver større sandsynlighed for at livsstilsændringen fastholdes. (Sygehus, 2008) Et længere forløb, med formålet at gennemgå og fastholde en livsstilsændring, er udgangspunktet for Aalborg Universitetshospitals tilbud til inkontinente kvinder. Dette tilbud er rammen om sund Infos kost-intervention, som primært består af individuelle kostvejledningsforløb, med henblik på vægttab og livsstilsændringer, hvor dette kan afhjælpe komplikationer, og forbedre mulighederne for behandling og operation. Den individuelle vejledning består af samtaler med en klinisk diætist, med fokus på at et vægttab kun kan opnås gennem patientens egen indsats, og vejledningen bygger derfor på den motiverende samtale, hvor patienten motiveres til handling som fremmer sundheden, med patienten som ekspert i sit liv. (Sygehus, 2008) 1\n6 Tabel 1: Modificeret oversigt over antal forebyggelsessamtaler og intervention vedrørende kost og rygning i Sund Info i (Aalborg sygehus, 2009) Som det fremgår af Tabel 1 side 2, blev tilbuddet for inkontinens benyttet flittigt i Dog er en patients deltagelse i tilbuddet, ikke altid en garanti for en succesfuld omlægning af dennes livsstil. Klinisk diætist ved Sund Info, Anne-Mette Haugaard beskriver således hvordan mange patienter ikke følger de råd hun giver dem og siger Hvorfor gør de ikke, som vi har aftalt?. En af grundende til at flere af patienterne ikke følger hendes rådgivning, kan være manglende motivation for at gennemgå en livsstilsændring. I et forsøg på at skabe motivation for at gennemgå en livsstilsændring, kan der benyttes flere metoder. En af disse metoder er coaching samtaler, som kan benyttes til at skabe motivation for at gennemgå en livsstilsændring. Coaching har tidligere været mest udbredt i sportens verden, som et middel til præstationsoptimering, men har siden bredt sig til andre dele af samfundet. Coaching samtaler med formålet at øge motivationen for at gennemgå en livsstilsændring, står dog stadig overfor de samme problemstillinger som den kliniske diætist ved sund info. Problemstillingen kan dog muligvis overkommes ved at forsøge at øge patienternes indefrakommende motivation, da patienterne derved har større tilbøjelighed til at integrere adfærdsændring som en del af egne værdier. (Ryan & Deci, 2008) Ved en øget indefrakommende motivation, vil patienterne derved have bedre forudsætninger for at gennemgå og vedligeholde en livsstilsændring. Med udgangspunkt i ovenstående indledning, vil det derfor være interessant at undersøge hvilken indflydelse coaching samtaler, har på en patientgruppes indefrakommende motivation for at gennemgå en livsstilsændring. Med dette som baggrund, følger projektets problemformulering: Hvilke muligheder og begrænsninger har coaching samtaler, for at skabe indefrakommende motivation hos en patientgruppe, for at gennemgå en livsstilsændring? 2\n7 1.2. Problemafgrænsning Den medvirkende patientgruppe i dette projekt er begrænset til kvindelige patienter med lidelsen inkontinens, knyttet til Sund Info ved Aalborg Universitetshospital. I projektet er fokus på coaching begrænset til motivation for en livsstilsændring, og hvordan coaching samtaler kan ændre denne. Coaching samtalerne i forløbet udføres af projektgruppens to medlemmer, og er et ekstra tilbud ud over det patienterne normalt bliver tilbudt ved Sund info. Projektgruppens tilgang til coaching samtalerne tager udgangspunkt i den systemiske coaching Inklusionskriterier Ud over at kvinderne skulle være patienter fra Aalborg Sygehus Syd, med tilknytning til Sund Info, skulle kvinderne være kognitivt velfungerende, for at sikre at de ville få noget ud af coaching samtalerne. Endvidere skulle kvinderne have et ønske om at gennemgå og fastholde en livsstilsændring. Ud fra disse inklusionskriterier, udvalgte diætisten ved Sund Info, Anne-Mette Holst, hvilke fokuspersoner der med fordel kunne tages kontakt til. 3\n8 2. Baggrundsviden Følgende kapitel har til formål at introducere de teoretiske tilgange projektgruppen har til dette projekt. Kapitlet indeholder afsnit om hermeneutik, motivation og coaching Hermeneutik Følgende afsnit omhandler hermeneutik. Hermeneutikken forsøger at forstå og fortolke sociale forhold, frem for at beskrive disse. Hermeneutik er valgt som videnskabsteori i projektet, da det vurderes særligt velegnet til et projekt, som søger viden om menneskers oplevelser, i forbindelse med coaching samtaler. Hermeneutik stammer fra græsk og betyder fortolkningslære, forklare og oversætte. Hermeneutikere ønsker at fortolke meningen med menneskeskabte ting ud fra den kontekst, de er frembragt i. Det betyder, at for at forstå meningen bag tingene, bør der medregnes den historiske kontekst og betydningshorisonten som tingene er frembragt i. Hermeneutikken har udbredt sig fra at være tolkning af tekster, til at være tolkning i bred forstand. Inden for videnskaben benyttes den nu som en fortolkende tilgang til eksempelvis love, kunstværker, historiske begivenheder, tekster, handlinger og fortællinger. (Brinkkjær & Høyen, 2011) Den filosofiske hermeneutik, som er beskrevet af den tyske filosof Hans-Georg Gadamer, beskæftiger sig med forståelse, og hvordan forståelsen opstår, som følge af fortolkninger. Hermeneutikerne beskriver forståelsesprocessen som, det at man fødes ind i en kultur, og tilpasser sig de traditioner som er gældende heri. Ud fra dette har man forståelser eller fordomme om verden. Ifølge hermeneutikerne har alle forskellige forståelser og fordomme, og fortolker verden på sin egen måde. Dog finders der også ens former for forforståelser, altså forforståelser som er delvist genereret igennem den kultur og det samfund personen er vokset op i. Den individuelle fortolkning af verdenen, stiller spørgsmålstegn ved den objektive fortolkning af verden. To personer som eksempelvis diskuterer motion i dagligdagen, kan have vidt forskellige fortolkninger om emnet, hvor den ene muligvis synes det er en naturlig del af en sund livsstil, hvorimod den anden kan finde dette fanatisk. Forståelser og fordomme ændres gennem hele livet, ved nye fortolkninger af de oprindelige forståelser. I denne sammenhæng bliver hermeneutik relevant og interessant, da den forsøger at forstå og fortolke en persons forforståelse, frem for at beskrive denne ud fra egen forforståelse. (Brinkkjær & Høyen, 2011) (Gadamer, 2007) 4\n9 Forud for den læring, der skal foregå, er der en form forforståelse af emnet. Under læringen sker der en fortolkning af det der skal læres, hvorved der derefter opnås en ny forståelse af emnet. Dette kan gøres uendeligt mange gange, således at den nye forståelse af emnet igen kan videreudvikles ved nye fortolkninger, hvilket kaldes den hermeneutiske spiral (se Figur 1 side 5). (Ebdrup, 2012) I relation til projektet, benyttes hermeneutik som en grundlæggende videns forståelse. For at generere data til projektet, benyttes metoderne interview og observationer. Disse metoder har til formål at forstå og fortolke data, i form af fokuspersonernes forforståelser. Disse forforståelser er relevante at forstå og fortolke, da fokuspersonerne og projektgruppens forforståelser ikke Figur 1: Den hermeneutiske spiral, som illustrerer er ens. hvordan læring foregår (Ebdrup, 2012) De indsamlede data har ikke karakter af objektive data. Dette skyldes at, observationerne er foretaget ud fra observatørernes forforståelser af fokuspersonernes udsagn, hvilket fokuspersonen har sagt på baggrund af deres egne forforståelser. For at være i stand til at konstruere og evaluere coaching samtalerne, samt analysere fokuspersonernes motivation har projektet inddraget relevant teori. Denne teori har til formål at give projektgruppen konkrete redskaber, og benyttes derfor som forforståelser. Den inddragede teori, er valgt på baggrund af dens relevans i forhold til projektets problemstilling, hvilket gør at anden teori er fravalgt. Var der inddraget anden teori, havde projektgruppen også haft en anden forforståelse, hvilket ville resultere i en anderledes analyse Motivation Følgende afsnit omhandler motivation, med fokus på Self-determination theory (SDT). Sidst i afsnittet beskrives hvordan SDT benyttes i praksis, i form af anbefalinger, som har vist sig at have en positiv indflydelse på skabelse af indefrakommende motivation. Ud over at benytte SDT som baggrundsviden for interventionen, i form af indefrakommende motivation, benyttes dette også som et analyse værktøj til vurdering af fokuspersonernes motivation. 5\n10 En gængs definition af, hvad motivation er: Motivation er de faktorer i et individ, som vækker, kanaliserer og vedligeholder adfærd i retning af et mål (Weiner, 1992) (Franken, 2002) Definitionen er rummelig og er et forsøg på at samle flere teoretiske definitioner af motivation. Der opstår dog et problem, da definitionen kan benyttes inden for flere videnskabsteorier som eksempelvis hermeneutik. (Hein, 2009) Med andre ord kan definitionen have grobund i vidt forskellige antagelser om menneskets natur. I det følgende afsnit præsenteres projektets teori omkring motivation. SDT inddrages for at have et analyse redskab, som gør det muligt at analysere fokuspersonernes motivation. Afsnittet tager udgangspunkt i en illustration af SDT, hvorefter de forskellige komponenter gennemgås. Teorien har ikke fokus på SDT i sin helt oprindelige form, men på de komponenter som er fundet relevante i forhold til projektet Self-determination theory Lige meget om vi betragter en person som ønsker at lægge livsstilen om, fordi hun gerne vil have mere overskud eller leve længere, kan der ikke være tvivl om livsstilsændringer kræver motivation. Det interessante i denne sammenhæng er, at det som driver motivation for disse personer ikke altid står klart. SDT har indenfor de seneste år fået sin udbredelse, som analyseredskab til at klarlægge hvilke faktorer der skaber motivation for eksempelvis at være fysisk aktiv. (Hagger, 2007) Ud fra SDT hypotiseres det at den naturlige integrationsproces af ny adfærd kan fremmes eller modarbejdes i det omfang, at de sociale miljøer personen indgår i kan give støtte til deres fundamentale psykologiske behov. SDT bygger på den grundlæggende antagelse, at mennesker har en medfødt tendens til at forsøge at opløse psykologiske uoverensstemmelser, altså forsøge at opfylde uopfyldte psykologiske behov. Disse psykologiske behov omfatter behov for autonomi, kompetence og tilhørsforhold, som har indflydelse på en persons udvikling og velbefindende. Et af disse behov er behovet for at opleve følelsen af egen fri vilje og valgfrihed, frem for tvang og pres til at deltage i en aktivitet (behov for autonomi). Et andet behov dækker over behovet for at føle kompetence til at tackle og beherske ens omgivelser (behov for kompetence). Det sidste behov dækker over behovet for, at føle en hvis forbundenhed med andre, og have gensidige tilfredsstillende og støttende sociale relationer (behov for tilhørsforhold). Ifølge SDT er disse psykologiske behov medfødt og universelle, og opfyldelse af disse er nødvendige for skabe motivation, for eksempelvis at ændre adfærd. (Hagger, 2007) 6\n11 Figur 2: Illustrerer de valgte komponenter, hvilke inddrages for at analysere fokuspersonernes motivation. Illustrationen er ikke i sin oprindelige form, men indeholder kun de relevante elementer i forhold til projektet. Figuren indeholder øverst de basale psykologiske behov, samt forskellige former for reguleret motivation. Disse former for motivation, er øverst placeret på en skala fra indefrakommende motivation til amotivation, og nederst på en skala fra selvbestemmende til kontrollerende motiver. Redigeret fra (Hagger, 2007). Ifølge SDT kan forstå integrationsprocessen af ny adfærd forstås ved, at overveje hvor den motiverede adfærd ligger langs en motiverende akse. Denne akse repræsenterer i hvilket omfang folk er drevet af eksternt adfærdsmæssige bestemmelser og hvordan de har integreret dem ind i deres selvopfattelse, med henblik på at indgå selvstændigt i aktiviteterne. I denne sammenhæng har SDT fokus på indefrakommende motivation, hvilket er kategoriseret som den mest selvbestemmende form for motivation. For at beskrive indefrakommende motivation, kan menneskets motiver for at være fysisk aktive med fordel tage udgangspunkt i menneskets natur til at udforske. Det aktivt at udvikle færdigheder, opsøge udfordringer, og tage interesse i aktiviteter, trods ingen eksterne belønninger, beskriver SDT som indefrakommende motivation. Aktiviteter som udføres ud fra denne form for motivation, behøver ikke nødvendigvis at have noget bestemt formål, udover at udføre aktiviteten blot for nydelsens skyld. Altså er belønning iboende i aktiviteten. (Hagger, 2007) 7\n12 Ud over den indefrakommende motivation, indeholder SDT også to andre brede kategorier af motivation, hvilke er ydre motivation og amotivation. Den ydre motivation, er baseret på mere kontrollerende motiver, og skabes gennem forventede udfald som ikke er iboende i selve aktiviteten. For at beskrive den ydre motivation, inddrager SDT også en anden teori kaldt Organismic integration theory (OIT) (Deci & Ryan, 1985). Denne teori beskriver de forskellige former for ydre motivation, sammen med deres konsekvenser. Integreringen af denne teori, tillader SDT, at indeholde flere former for ydre motivation, lige fra de mere kontrollerede motiver som eksempelvis eksternt kontrollerede, til dem som tillægges mere personlig værdi i form af selvbestemmende motiver. (Hagger, 2007) SDT præsenterer fire regulerende aspekter som kan have indflydelse på den ydre motivation. Den første, og mindst selvbestemmende, er hvis en person er motiveret for eksempelvis at være fysisk aktiv grundet ekstern regulering. Et eksempel kunne være en person som er motiveret til at gå en lang tur fordi det forventes af hendes læge at hun skal tabe sig. I dette eksempel er motivet til motivationen kontrolleret, så hendes motivation afhænger af tilstedeværelsen af ekstern monitorering og forstærkelse for at opretholde motivationen. En person kan også være ydre motiveret ud fra introjektion. Hvis en persons ydre motivation, er reguleret af introjektion, vil personen give sig selv straf eller belønning i forhold til hendes evne til at opnå sine egne mål. Ydre motivation kan også baseres på mere selvbestemmende motiver, hvis en persons motivation eksempelvis er identificeret reguleret. I denne form for regulering, kan personen eksempelvis være fysisk aktivitet fordi hun identificerer sig med dets formål eller værdi. Selv om en kvinde, er fysisk aktiv fordi hun personligt mener det forbedrer hendes energi og sundhed er ydre motiveret), er denne form for motivation også selvbestemmende, da adfærden er påtaget af hende selv og tillægges subjektiv værdi. Hvis kvinden inddrager den fysiske aktivitet i sine gennemgående mål med livet, vil hendes motivation være integreret reguleret. Hvis dette er tilfældet, vil den fysiske aktivitet blive en del af hendes personlighed, hvilket hun tillægger værdi. Et eksempel på dette, ville være en person som dyrker fysisk aktivitet, fordi det giver hende en oplevelse af kompetence. (Hagger, 2007) SDT indeholder en sidste form for motivation, hvilket er amotivation. Amotivation omhandler de varierende former, af ikke at have intention om at udføre eller bruge energi på en bestemt adfærd. I SDT benyttes dette til at beskrive en person uden nogen former for motivationen for en bestemt aktivitet. En person kan eksempelvis være amotiveret hvis hun føler sig inkompetent til, at udføre en aktivitet eller fordi det ikke medfører et ønsket udfald (Hagger, 2007) 8\n13 Self determination theory i praksis Som tidligere beskrevet inddrages SDT, for at give projektgruppen et redskab til analyse af fokuspersonernes motivation. Med udgangspunkt i SDT teori, har en person som er mere autonomt engageret i en terapeutisk proces, altså når en person er motiveret af mere selvbestemmende motiver, (De Charms, 1968) & (Ryan & Conell, 1989), større tilbøjelighed til at integrere læring og adfærdsændring, hvilket resulterer i mere positive og langvarige livsstilsændringer. (Ryan & Deci, 2008) Derfor har coaching samtalerne i projektet, til formål at frembringe motivation ud fra mere selvbestemmende motiver, som kan være med til at skabe indefrakommende motivation hos fokuspersonerne, for at gennemgå en livsstilsændring. For at kunne operationalisere SDT har projektgruppen taget udgangspunkt i anbefalinger, som har vist sig at have en positiv indflydelse på skabelse af indefrakommende motivation, altså anbefalinger som understøtter de tre basale psykologiske behov (se Figur 2 side 7). Forskningen inden for SDT har identificeret en række specifikke anbefalinger, som har vist sig at have en positiv indflydelse på skabelse af indefrakommende motivation, hvis disse er opfyldte: Forstå og anerkende den enkeltes perspektiver (Koestner, et al., 1984) Give den enkelte ubetinget hensyn (Assor, et al., 2004) Støtte den enkeltes valg (Moller, et al., 2006) & (Reeve, et al., 2003) Minimerer den enkeltes følelse af pres og kontrol mod et bestemt mål, eller en bestemt forventning handlig (Ryan, 1982) Give den enkelte en meningsfuld begrundelse for ethvert forslag eller anmodninger (Deci, et al., 1994) 2.3. Coaching Dette kapitel indeholder en beskrivelse af fænomenet coaching, samt en gennemgang af faserne og spørgsmålstyperne i en coachingsamtale. Sidst i afsnittet beskrives, hvordan denne baggrundsviden har til formål at øge fokuspersonernes motivation. Coaching benyttes som interventionen i projektet, med formålet at påvirke fokuspersonernes indefrakommende motivation. Derudover benyttes coaching også som analyse værktøj, for at være i stand til at forstå coaching samtalers muligheder og begrænsninger. Ordet coach stammer fra det ungarske kocs og betyder vogn. Coaching benyttes Indenfor idrætsverdenen hvor ordet betyder trænere, og samtidig bruges det i både privat- og erhvervslivet om en der kan øge præstationen hos andre. Coaching adskiller sig fra andre ledelsesformer, på den måde at det ikke er coachen der kommer med løsningerne. I stedet er 9\n14 det coachens opgave at hjælpe fokuspersonen med, at finde frem til lige netop den løsning der passer bedst til hende. På denne måde fungerer coachen som samskabende med fokuspersonen, mod målet at skabe nye perspektiver og indsigt i egne egenskaber. Dette gøres igennem coachens spørgsmål, som har til formål at skabe tilpasse forstyrrelser af fokuspersonens forforståelse af den valgte problemstilling. (Stelter, 2002) Reinhard Stelter har opstillet følgende definition for hvad coaching er: Coaching er en ledelses- og arbejdsform, hvor det drejer sig om at udvikle fokuspersonens/fokusgruppens faglige og personlige potentiale og selvreguleringsevner. Coaching skal forstås som deltagelse i fokuspersonens/fokusgruppens udviklings- og læringsproces. (Stelter, 2002, p. 14) Der findes flere retninger indenfor coaching, eksempelvis systemisk, kognitiv, psykodynamisk, narrativ og løsningsfokuseret coaching. Der er i projektet gjort brug af systemisk coaching, som har særlig fokus på sociale systemer. Med sociale systemer menes der de sociale sammenhænge som mennesker indgår i, og de forståelser der knytter sig hertil. Mennesker indgår konstant i sociale interaktioner, og disse relationer er interessante i den systemiske coaching, da handlinger ikke kan forstås i sig selv, men skal ses i forhold til den situation og den relation som handlingen er foregået i. (Stelter, 2002) Et eksempel på en definition af systemisk coaching lyder følgende: systemisk coaching kan altså defineres som en samtale, hvor en coach hjælper den coachede til at kunne se forskellige perspektiver på relationen mellem fokuspersonen selv og fokuspersonens problemstilling. (Moltke, 2009, p. 18) Faser i den coachende samtale Reinhard Stelter har, inspireret af Karl Tomm, lavet et forslag til hvordan en coachingsamtale kan deles op i syv forskellige faser, for at gøre det lettere for coachen at vide hvordan samtalen skal gribes an (se Figur 3 side 11). De syv faser er følgende: Den psykologiske kontrakt, afdækning og afgrænsning af problemstilling/udfordring, udforskning af relationer og sammenhænge, nye perspektiver og handlemuligheder, målsætning, planlægning og aftaler vedrørende eventuel opfølgning, afrunding og evaluering af samtalen. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Disse syv faser benyttes i projektet, til strukturering af hver enkelt coaching samtale. Igennem denne struktur som samtale teknik, er formålet at skabe motivation hos fokuspersonerne, som bygger på selvbestemmende motiver, hvilket kan påvirke deres indefrakommende motivation. Dette er valgt da det vurderes at coaching samtaler kan støtte nogle af menneskets basale behov, og derved løse op for tidligere gemte egenskaber hos fokuspersonerne, for at gennemgå en 10\n15 livsstilsændring. De syv faser benyttes derudover også som et analyseredskab, til analyse af hver enkelt coaching samtale. Fase 1. Den psykologiske kontrakt I denne fase klarlægges de forventninger fokuspersonen har til udbyttet af samtalen, og hvad coachens rolle skal være. Den psykologiske kontrakt er vigtig at indgå, da denne sikrer at coachen ved Figur 3: De syv faser i en coachingsamtale (Stelter, 2002). om han er på rette spor med sine spørgsmål. Uden en psykologisk kontrakt vil coachen arbejde i blinde, hvilket kan resultere i frustration for fokuspersonen, hvis ikke dennes forventninger bliver opfyldt. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Den psykologiske kontrakt kan enten være styret af coachen eller fokuspersonen. En kontrakt styret af coachen, kunne eksempelvis være en coach som vælger at coache en fokusperson på dennes problemstilling i forhold til at cykle på arbejde. Under etablering af en kontrakt styret af fokuspersonen, kunne coachen eksempelvis spørge: Hvad er dine forventninger til dagens samtale?, eller Hvad vil du opnå med dagens samtale?. Fase 2. Afdækning og afgrænsning af problemstillingen/udfordringen Denne fase har til formål at klarlægge hvilke udfordringer fokuspersonen står overfor. I denne fase arbejder coachen i det Stelter kalder harmonikabevægelse (Stelter, 2002, p. s. 109). Dette gøres ved skiftevis at stille udvidende og afgrænsende spørgsmål. På denne måde kan coachen hjælpe fokuspersonen med at afklare og afgrænse de vigtigste emner der er at tale om. Her nævner Stelter princippet om at.. Hellere tale meget om lidt end lidt om en helt masse. (Stelter, 2002, p. s. 109). (Tomm, 1992) Et eksempel på spørgsmål som kan benyttes i denne fase kan være: Af de ting du har nævnt, hvilke har du mest brug for at reflektere over i dag?, og Hvad vil du helst snakke om i dag?. Fase 3. Udforskning af relationer og sammenhænge Her er det coachens opgave at udforske relationer mellem fokuspersonen og andre personer involverede i problemstillingen/udfordringen, samt fokuspersonens relation til udfordringen. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på spørgsmål i fase 3 kan være: I hvilken sammenhæng er du mest motiveret for at være fysisk aktiv?, Er der nogen der er gode til at hjælpe dig med 11\n16 din udfordring/problemstilling?, eller Hvem har en særlig stor indflydelse på dig på dette område?. Fase 4. Nye perspektiver I denne fase afprøves og klarlægges nye muligheder, strategier, handlemuligheder og perspektiver. Denne fase er særlig vigtig, da det er her fokuspersonen skal nå frem til ny indsigt, ved at tænke i andre baner end hun normalt gør. Derfor bør der lægges stor vægt på denne del af samtalen, da det er her fokuspersonen får mulighed for at realisere sit potentiale. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på spørgsmål i denne fase kan eksempelvis lyde: Hvordan kan du blive bedre til at motivere dig selv til at blive mere fysisk aktiv?, Hvordan kan du ændre din nuværende situation?, eller Hvilken vej kan du gå, for at få ændret din motivation for fysisk aktivitet?. Fase 5. Målsætning I denne fase skal coachen have klarlagt fokuspersonens ønsker til fremtiden. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Her kan coachen eksempelvis spørge: Hvorhenne ser du dig selv optimalt set om et år?, Hvad er det første skridt på vejen mod større motivation for at være fysisk aktiv?, Hvordan ser din hverdag ud, når du har nået dine mål?. Fase 6. Planlægning og aftaler vedrørende opfølgning Coachens opgave i denne fase er at undersøge fokuspersonens vilje og evne til at føre de ting ud i livet, som hun er nået frem til i fase 4. Her skal coachen være opmærksom på fokuspersonens sprogbrug, når hun fortæller om hendes forestillinger til fremtiden. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) I denne fase kan coachen eksempelvis spørge: Hvad er dit næste skridt i forhold til at blive mere fysisk aktiv?, Hvornår vil du tage fat på de ting vi har snakket om i dag?, eller Hvornår har du behov for at vi skal tale sammen igen? Fase 7. Afrunding og evaluering af samtalen Den sidste del af samtalen er en evaluering af selve samtalen. Her ses der tilbage på om den psykologiske kontrakt er blevet fulgt, og om fokuspersonen har fået opfyldt sine forventninger til samtalen. Desuden skal der her klarlægges hvad fokuspersonen har fået ud af samtalen, med fokus på det der har givet udbytte. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Her kan coachen eksempelvis spørge: Har du fået opfyldt dine forventninger til samtalen?, eller Hvad har du lært i dag?. 12\n17 Fire hovedtyper af spørgsmål I en coaching samtale benyttes fire hovedtyper af spørgsmål, afhængig af hvilken fase samtalen er i. De fire hovedtyper af spørgsmål er følgende: Orienteringsspørgsmål, relationsspørgsmål, hypotetiske spørgsmål og adfærdspåvirkende spørgsmål (se Figur 4 side 13). Følges denne figur under en coachingsamtale sikres det at coachen får afdækket problemstillingen så godt som muligt. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Orienteringsspørgsmål: Figur 4: De fire hovedtyper af spørgsmål i relation til faserne i en coachingsamtale (Stelter, 2002). Hensigten med denne type spørgsmål er at klarlægge overfor både coach og fokuspersonen hvad udfordringen består i, samt hvem der er en del af udfordringen. Ligeledes er det hensigten at afdække og afgrænse problemstillingen, samt at præcisere hvad fokuspersonen beder om hjælp til. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på orienteringsspørgsmål kan være: Hvordan vil du kort beskrive udfordringen?, Hvornår begyndte det?, Hvad beder du om hjælp til?, Hvordan vil din samlever beskrive udfordringen?, For hvem er det en udfordring?. Relationsspørgsmål Hensigten med relationsspørgsmål er at coachen skal forholde sig nysgerrig og udforskende, og samtidig invitere fokuspersonen til det samme. Her skal de sammen udforske hvilke sammenhænge og relationer udfordringen indgår i. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på relationsspørgsmål kan være: Hvornår er udfordringen størst/mindst?, Hvad er forskellen på de situationer?, Hvad er forskellen på den måde du og din samlever ser udfordringen på?. Hypotetiske spørgsmål Hensigten med denne type spørgsmål er at udfordre fokuspersonen til at finde nye muligheder og perspektiver på fremtiden. Det kan gøres ved at skifte forudsætninger ud, så det eksempelvis er en anden der står med udfordringen, og fokuspersonen skal finde løsningen på denne persons problem. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på hypotetiske spørgsmål kan være: Hvad 13\n18 ville du foreslå, hvis det var din samlever der stod med din udfordring?, Hvordan ville udfordringen se ud, hvis du ikke havde børn?, Hvordan ville du imødegå udfordringen, hvis du var person X?, Hvad afholder dig fra at tænke som person x?, Forestil dig at du vågner op i morgen, og du har løst din udfordring. Hvad er det første du lægger mærke til er anderledes? Adfærdspåvirkende spørgsmål Denne type spørgsmål benyttes til at påvirke fokuspersonen til at lave målsætninger for ændret tænkning og adfærd. (Stelter, 2002) (Tomm, 1992) Eksempler på adfærdspåvirkende spørgsmål kan være: Hvad er du blevet opmærksom på undervejs i samtalen?, På hvilken måde tænker du anderledes om din udfordring efter vores samtale?, Hvad er dit næste skridt, for at imødegå din udfordring?, Hvornår går du i gang med det?, Er der nogen der kan støtte dig, og hvordan?, Hvordan vil du følge op på dine mål?. Disse fire spørgsmålstyper kan benyttes sammen med de syv faser i en coaching samtale, da de forskellige typer af spørgsmål kan benyttes i de forskellige faser. Disse typer af spørgsmål, er sammen med de syv faser, med til at skabe strukturen i hver enkelt coaching samtale i projektet. Disse typer af spørgsmål har til formål at skabe forstyrrelser, for at fokuspersonen opnår ny indsigt og nye forforståelser. Igennem spørgsmål som skaber nye forforståelser af problemstillingerne hos fokuspersonen, kan coaching være med til at skabe motivation baseret på selvbestemmende, frem for kontrollerende motiver, hvilket kan hjælpe fokuspersonerne til at finde en indefrakommende kilde til motivation, hvis den er til stede. (Ryan & Deci, 2008) Forståelse af fokuspersonens forforståelser, indebærer ikke godkendelse af fokuspersonens værdier eller adfærd, men repræsenterer snarer et forsøg på at forstå hvordan fokuspersonen, ser problemstillingen. Støtte til at skabe motivation som bygger på selvbestemmende motiver indebærer at coachen letter processen for fokuspersonen, så hun kan organisere og regulere hendes handlinger, snarere end at pålægge hende coachens dagsorden eller værdier. På denne måde er coachen medvirkende til, at fokuspersonen forstår deres erfaringer og tager ansvar for ny adfærd. Tages der udgangspunkt i SDT, vil dette ikke betyde at "omprogrammere en person med metoder til at minimere eller undertrykke uønsket adfærd, som eksempelvis overspisning, men snarere at hjælpe dem til at opleve den oplysende og selvbestemmende betydning af følelser. (Ryan & Deci, 2008) 14\n19 3. Metode I følgende afsnit præsenteres den grundlæggende teori, for de anvendte kvalitative metoder, samt hvordan disse er benyttet i projektet. Ud fra et hermeneutisk perspektiv, har projektet valgt at benytte interviews og observationer, da det igennem anvendelse af disse to metoder, bliver muligt at indsamle empiri i form af fokuspersonernes udsagn og adfærd. Der anvendes kun kvalitative metoder, da projektets problemstilling kan være vanskelige at iagttage og måle, da det blandt andet ønskes at undersøge årsagsforklaringer. Årsagsforklaringen i projekt, undersøges mest velegnet ved hjælp af kvalitative metoder, da årsagsforklaringen mellem coaching og indefrakommende motivation ønskes forstået og fortolket. Indsamling af empiri, i form af fortolkninger, sker i konteksten mellem fokusperson, coach, og observatør. Fortolkningerne gjort af coach og observatør, er ikke objektive, men benyttes for at undersøge fokuspersonernes forforståelser, samt fortolkning af de problemstillinger de står overfor. I kraft af at forskerne i projektet ikke har, kunne forholde sig neutralt overfor fokuspersonerne, da disse også fungerede som coach for hver sin fokusperson, har projektet karakter af aktionsforskning. Projektets karakter af aktionsforskning vil blive behandlet sidst i følgende kapitel Etiske overvejelser Etik har at gøre med opfattelsen af hvad der er rigtigt og forkert, og hvordan mennesker bør agere. I forskning er etikken en vigtig parameter, både med samfundsmæssige perspektiver og hensyntagen til forsøgspersoner og dyr. Forskning og teknologiske fremskridt får nogle gange så stor indflydelse på vores liv og vores måde at agere på, at forskerne må forholde sig til de konsekvenser den nye viden resulterer i, og om etikken i disse konsekvenser. Forskerne der eksempelvis deltog i Manhattan projektet, der resulterede i udviklingen af atombomben har været stillet over for meget svære etiske overvejelser. Skulle de være med til at bygge et supervåben der kunne dræbe tusinder på få sekunder, men samtidig også være afgørende for 2. verdenskrig, eller skulle de lade denne teknologi blive udviklet af andre lande, med fare for at blive brugt imod USA på et senere tidspunkt. (Andersen, 1994) (Rendtorff, 2003) På et helt andet niveau er hensyntagen til forsøgspersoner der deltager i forskningsprojekter et vigtigt element i forskning. Er der eksempelvis tale om et medicinsk forsøg, bør de etiske overvejelser gå på, at ingen af forsøgspersonerne må fratages muligheden for at få den bedst mulige behandling. Både indenfor samfundsvidenskaber, sundhedsvidenskaber og humaniora 15\n20 bruges der data eller oplysninger om personer som materiale. Her er to etiske overvejelser relevante. Den første overvejelse er om oplysningerne er personhenførbare, altså om forsøgspersonerne kan identificeres ud fra oplysningerne. Det andet er om oplysningerne er følsomme, hvilket eksempelvis kan være oplysninger om sygdom, kriminalitet, eller seksuelle forhold. (Andersen, 1994) (Rendtorff, 2003) Gennem dette projekt har der været flere genstandsfelter for etiske overvejelser, i forhold til hensyntagen til fokuspersonerne. Det har været vigtigt at deltagelse i dette projekt har været et tilbud til fokuspersonerne, udover det de i forvejen får tilbudt ved Sund Info. Deres deltagelse i dette projekt har således ikke været et alternativt tilbud, som har udelukket den sædvanlige vejledning ved Sund Info, men har fungeret som et ekstraordinært tilbud. Valget af fokuspersoner har været velovervejet, i forhold til hvem der skulle deltage i projektet. Diætisten ved Sund Info, som til dagligt har med patienter at gøre, har spillet en stor rolle i udvælgelsen af fokuspersonerne. Hendes erfaring med mennesker med lidelser, og hendes tidligere samtaler med fokuspersonerne har gjort hende i stand til at udvælge de mest egnede fokuspersoner. Der er lagt stor vægt på at fokuspersonernes deltagelse i projektet er omfattet af fuldstændig anonymitet. Dette blev gjort klart i både informationsbrev, samtykkeerklæring og under det indledende interview. Fokuspersonerne omtales således gennem projektet som fokusperson 1 og fokusperson 2, og personhenførbare oplysninger vil derfor ikke forekomme. Inkontinens er et meget ømtåleligt og tabubelagt emne, hvilket projektgruppen har stor forståelse for. Dette emne er kun meget overfladisk berørt i det indledende interview, og er således ikke genstandsfelt i coachingsamtalerne. Fokuspersonernes lidelse har derfor ikke været en begrænsende faktor i forløbet, da fokus har været på fokuspersonernes motivation for livsstilsændringer Aktionsforskning En af de nyere aktionsforskningsfilosoffer Stephen Toulmin, har valgt at beskrive aktionsforskning som en demokratisk videnskab, hvorved han opfatter en videnskab, som bevist arbejder på at nedbryde sin egen status som neutral og højeste form for viden. Denne beskrivelse bygger på en antagelse om, at mellemmenneskelige relationer ikke kan være neutrale, men baseres på aktive værdiforudsætninger. Disse forskellige aktive værdiforudsætninger gør, at mennesker kun kan forstå hinanden ved at indleve sig i modpartens interesser og følelser. Dette er relevant i forhold til aktionsforskning, da forskeren heri må nedbryde sin neutrale rolle, for at være i stand til at forstå og tolke sine forsøgspersoner. Projekt 16\n21 har karakter af aktionsforskning, da interventionen i form af coaching samtaler, afholdes af projektgruppens medlemmer. Derved har projektgruppens medlemmer både haft rollen som forsker og coach, hvilket har nedbrudt projektgruppens medlemmers status som neutral. Hver af projektgruppens medlemmer er coach for hver sin fokusperson. Ses der på aktionsforskning, ud fra et hermeneutisk perspektiv, beskriver denne at deltagelse bliver kodeordet for den hermeneutiske aktionsforsker. Dette resulterer i at, forskeren ikke blot må forholde sig til forsøgspersonens engagement i forsøget, men for at opnå et fuldgyldigt billede af virkeligheden, også selv gøre sit eget engagement i forsøget klart igennem sproget. (Fuglsang, 2009) I kraft af at fokuspersonerne i projektet, var fuldt ud informeret omkring projektets formål, samt afklaring af fokuspersonernes forventninger til forløbet, har forskerens rolle som neutral været nedbrudt. Aktionsforskningen kan altså beskrives som havende et menneskesyn, liggende på linje med hermeneutikkens menneskesyn (meningsdannelse og forståelse er grundelementer i mellemmenneskelige relationer og sociale systemer). Der hvor aktionsforskning tager afstand fra hermeneutikken, er ved tilsætningen af et langt stærkere handlingsbegreb og dermed et begreb om, at handling eller praksis i sig selv rummer en mulighed for myndiggørelse af mennesker i sociale systemer og sammenhænge. Altså lever mennesker i sociale strukturer, der indskrænker deres muligheder for at forstå og dermed også have fælles indsigt i og kontrol over de udviklingsprocesser eller gruppedynamikker, de er underlagt. Aktionsforskerne har en særlig opgave, der består i at bevæge sig skabende og aktiverende ind i disse udviklingsprocesser, med formålet at gøre mennesker mere socialt myndige over deres forhold i arbejde og hverdagslivet. (Fuglsang, 2009) Aktionsforskernes handlinger i projektet, har haft til formålet at skabe midler og muligheder for fokuspersonerne, så disse har mulighed for at leve deres liv fuldt ud til omfanget af deres kapacitet. På denne måde har aktionsforskerne i projektet, forsøgt at give fokuspersonerne adgang til muligheder og beføjelser til at deltage i besluttende processer, der påvirker deres liv. Ud fra dette er der forsøgt, at skabe en udviklingsproces hos både aktionsforskerne/coachene samt fokuspersonerne. Udviklingsprocessen for coachen består i de gjorte erfaringer under coaching samtalerne, som han tager med sig til næste coaching samtale. Udviklingsprocessen for fokuspersonen, skabes igennem de forstyrrelser coachen skaber hos fokuspersonen, som eksempelvis kan skabe nye perspektiver og handlemuligheder. Aktionsforskernes konklusioner bygges på fælles eller delte erfaringer. Disse erfaringer bliver naturligvis aldrig helt til en fælles fortælling; de forskellige aktører vægter forskellige ting i erfaringsberetningen. Fortællingen skal imidlertid kunne rumme sådanne forskelle, fordi 17\n22 forskellige personer og grupper i eksperimenter også har forskellige erfaringer, der skal fremhæves i videreformidlingen. Fortællingen organiseres som en tekst eller en kommunikation om gjorte erfaringer (se afsnit 3.6 side 22). Men teksten eller fortællingen er ikke altid nok. Forskeren skal også forsøge at forstå og tolke, hvordan de gjorte erfaringer har betydning for andre, eksempelvis arbejdskollegaer, lokalbefolkning i området, eller globale problemstillinger. Data kan altså skabes som noget, forsøgspersonerne selv skal bruge, og ikke skabt alene med den akademiske forsknings perspektivramme. Fortolkning af materialet består i at bringe eksperimentets erfaringer i dialog med allerede eksisterende viden. (Fuglsang, 2009) I projektet har aktionsforskerne skabt data, igennem interview og observationer samt coachens og fokuspersonens erfaringer med forløbet. Ud fra disse erfaringer, forsøges der at forstå og fortolke disse, for at afgøre hvilke betydninger disse har for fokuspersonernes motivation, og hvordan dette kan have relevans for andre, der ønsker en livsstilsændring Interview Når interview benyttes til, at indsamle empiri skal der gøres overvejelser om hvordan interviewet skal struktureres. Gillham har opstillet en figur der kategoriserer spørgeteknikker efter hvor strukturerede de er (se figurfigur 5 side 18) (Gillham, 2003). Yderst til venstre er den mest ustrukturerede metode: en observation af andre personers samtale. I den anden ende er den mest strukturerede metode: strukturerede spørgeskemaer med simple specifikke lukkede spørgsmål. Midt imellem de ustrukturerede og strukturerede metoder findes semistruktureret interviews. (Gillham, 2003) Figur 5: Den verbale datadimension som beskriver hvordan de ustrukturerede spørgeteknikker er i forhold til de strukturerede. (Gillham, 2003) Det er vurderet at semistrukturerede interviews med fordel kan benyttes som metode til indsamling af empiri i projektet. Et semistruktureret interview er en kombination af åbne og lukkede spørgsmål, hvor intervieweren har et antal spørgsmål der bruges som udgangspunkt for samtalen med fokuspersonen. Derudover benytter intervieweren fokuspersonens svar som grundlag for opfølgende spørgsmål. Brugen af et semistruktureret interview er en metode til, at 18\n23 sikre relevante svar, samtidig med at der er plads til at gå mere i dybden med specielt interessante emner. (Kvale, 2009) Et semi-struktureret interview er benyttet, grundet et mindre antal fokuspersoner, der gør det muligt at foretage interviews med dem alle. Derudover sikrer metoden at, interviewet omhandler relevante problemstillinger i forhold til problemformuleringen, igennem de forberedte spørgsmål, samt at der er mulighed for at gå i dybden med interessante problemstillinger. På denne måde får fokuspersonen mulighed for at komme med egne subjektive betragtninger, hvilket frembringer et eksplorativt element i interviewformen, da der kan forekomme relevante og interessante udsagn, som intervieweren ikke på forhånd havde overvejet at spørge ind til. Semi-strukturerede interviews er benyttet til både de indledende og afsluttende interviews. Det indledende interview havde til formål at klarlægge fokuspersonernes baggrund for at deltage i projektet, hvad der regulerer hendes motivation i forhold til livsstilsændringen, samt at indhente persondata. Hensigten med det afsluttende interview var at evaluere coaching samtalerne, samt klarlægge eventuelle ændringer i hvilke aspekter der regulerer fokuspersonens motivation, i forhold til livsstilsændringen Observation Metoden observation omfatter de metoder hvor forskeren benytter sig af sin iagttagelsesevne. Observation benyttes sjældent som enkeltstående metode til indsamling af empiri, men kombineres ofte med interview. Metoden benyttes ofte indenfor afgrænsede miljøer, da den giver mange værdifulde og umiddelbare informationer, hvilket kan være ressource- og tidskrævende at analysere. En anden begrænsning af metoden, er at forskeren kun har mulighed for at iagttage og registrere udvalgte fænomener, mens andre fænomener bevist eller ubevist udlades (selektiv perception). (Brinkmann, 2010) I det følgende vil der blive beskrevet, på hvilke forskellige måder observationer kan benyttes, samt hvordan disse benyttes i projektet. Observationens omgivelser Indenfor observationens omgivelser skelnes der mellem to typer af design. Når fænomener observeres i deres naturligt miljøer er der tale om feltobservation, når eksempelvis en antropolog i en periode bosætter sig i en fremmed kultur. Der er tale om laboratorium- eller eksperimentobservation hvis observationerne foregår under kontrollerede og specielt opsatte rammer. (Brinkmann, 2010) Omgivelserne benyttet i projektet har både karakter af felt og laboratorium observationer. Da interviews og coachingsamtalerne, ikke normalt er en del af tilbuddet fokuspersonerne modtager fra Sund Info, får observationerne i projektet karakter af 19\n24 laboratorium observationer. Dog har observationerne også karakter af felt observationer, da projektgruppen har forsøgt at skabe et så virkelighedstro miljø som muligt under interviews og coaching samtalerne. Observatørens rolle/status Der skelnes indenfor observatørens rolle mellem deltagende og ikke-deltagende observatør. En ikke-deltagende observatør kan bedst beskrives som en analytisk registrerende tilskuer. At indtage denne position som observatør kan være en fordel, hvis der ikke ønskes indflydelse eller påvirkning af undersøgelsesmiljøet. I andre tilfælde er det nødvendigt for forskeren at benytte sig af deltagende observation, og derigennem handle som et medlem af det miljø som ønskes undersøgt. Det største kritikpunkt for den deltagende observatør er at han (uundgåeligt) bliver påvirket af, og selv påvirker, miljøet som observeres. (Brinkmann, 2010) Der benyttes både deltagende og ikke-deltagende observationer i projektet. De observationer, som coachen gør sig under dialog med deltageren, har karakter af deltagende observationer. Dette skyldes at coachen handler som et medlem af miljøet. Derudover benyttes der også ikke-deltagende i form at diktafon og observatør. Observatøren inddrages med formålet at nedskrive alle umiddelbare observationer. Aktivitetsniveau Imens en observatør gør sig iagttagelser, kan der være tale om forskellige grader af aktivitet. I den passive observation forsøger forskeren så vidt muligt, at undgå at påvirke de sociale strukturer i undersøgelsesmiljøet. Det kan eksempelvis praktiseres ved at observere på afstand, eller ved at holde projektet skjult for de involverede deltagere. Under aktive observationer forsøger forskeren at påvirke undersøgelsesmiljøet, for at være i stand til at analysere eventuelle effekter af påvirkningen. (Brinkmann, 2010) Under de gjorte observationer i projektet, har coachen et højt aktivitetsniveau. Dette skyldes at coachen forsøger at påvirke undersøgelsesmiljøet i en bestemt retning (se afsnit 3.2 side 16). Da coaching samtalerne både observeres af en observatør og optages på diktafon, benyttes der også observationer gjort ud fra et lavere aktivitetsniveau. Informations og præsentationsniveau Ved brug af observationsteknikker kan der benyttes forskellige grader af informations- og præsentationsniveauer overfor deltagerne. Forskeren skal afgøre i hvor høj grad deltagerne skal informeres om det faktum at de bliver observeret. Derudover skal forskeren afgøre, i hvor høj grad deltagerne skal præsenteres for måden der observeres på. Til at beskrive disse aspekter 20\n25 benyttes udtrykket kontroleffekt, hvilket beskriver i hvor høj grad et fænomen påvirkes af, at være genstand for en undersøgelse. (Brinkmann, 2010) Under observationerne af deltagerne i projektet, har disse haft et højt informationsniveau, da disse har været fuldt ud informeret om at de bliver observeret. Derudover er der forsøgt at holde præsentationsniveauet så lavt som muligt, for at deltagerne ikke skulle blive påvirket af at blive observeret. For at holde dette lavt, skrev coachen ikke observationer ned under samtalerne, og observatøren blev placeret, uden for deltagernes synsfelt. Den indsamlede datas karakter Observationer kan både være kvantitative og kvalitative. Kvantitative observationer er at tælle og registrere udvalgte fænomener. Kvalitative observationer er ofte ustrukturerede, da der ikke observeres udvalgte fænomener, men derimod flere aspekter indenfor et afgrænset socialt miljø. (Brinkmann, 2010) De indsamlede observationer i projektet har karakter af kvalitative observationer, da coachen og observatøren, observerede ud fra flere (og på forhånd ikke udvalgte) aspekter indenfor det afgrænsede sociale miljø mellem fokuspersonen og coachen Metodedesign Følgende afsnit har til formål, at give læseren et overblik over projektets forløb af coaching samtalerne i projektet er indsamling af empiri foregået ved hjælp af interviews og observationer. To semi-strukturerede interviews er foretaget med hver fokusperson, et før og et efter perioden med coaching samtaler. Derudover benyttes observationer både under interviews og coaching samtalerne, for at være i stand til at iagttage fokuspersonerne, og derigennem kunne genkalde tegn og udsagn fra deltagerne. Typen af observation der benyttes er en blanding af deltagende og ikke-deltagende observation. Begge forfattere har fungeret som coach for hver sin fokusperson, og der har været cirka en uge mellem hver coaching samtale, der har varet mellem en halv til en hel time. Følgende er projektforløbet, for hver enkelt fokusperson opstillet: Uge 1: Indledende interview. Interviewene blev foretaget i et mødelokale på Aalborg Universitet. Uge 2: Coaching samtale 1. Der blev gjort brug af psykologisk kontrakt styret af fokuspersonerne (se afsnit side 10). Coaching samtalerne blev foretaget i et mødelokale på Aalborg Universitet. 21


Lea's dagbog 10. juni 2006 - Dag 19-28\nI dag var vi igen i byen, vi skulle lede efter nogle forskellige ting, vi ledte efter film, men skulle ikke på computercafé. Bagefter fik vi is eller milkshake, og vi købte popcorn med hjem. Hjemme skrev Theis invitationer, mens vi spiste popcorn. Så kom hende, der skulle flette mit hår. Jeg gik med hende op på hotellet, så gik hun i gang. Først gjorde det ikke ondt, senere gjorde det. Da jeg var næsten færdig, kom mor og Aske, mor sagde, jeg så smuk ud. Så gik vi ned, far syntes også, jeg så smuk ud. Så kom Japhet, men jeg ved ikke, hvad han sagde, for han talte et andet sprog.\nLucky var også med i bilen, han sad på forsædet, men kravlede om på midtersædet til Aske og mig. Vi skulle have mad med det samme, vi kom til Lucky's hjem. Efter maden klatrede vi på vulkansten. Bagefter tog vi ud at bade. Vi kørte et stykke tid, før vi nåede derud. Vi mødte også nogle børn, der sagde "God morning".\nDerude gik jeg først i vandet med sandaler og tøj, derefter fandt jeg et godt sted på en sten, hvor jeg tog badetøj på, og så gik jeg helt ned i vandet. Først var det lidt koldt, bagefter var det dejligt. Vi så solen gå ned, det var rimeligt pænt, vi tog et billede af det.\nBagefter kørte vi alle på en restaurant og spiste aftensmad. Og så hjem i seng.\nI dag stod vi tidligt op, fordi vi skulle rejse. Vi skulle finde et andet sted at sove, et gæstehus. Vi gik ned for at spise morgenmad, i dag var der ikke vandmelon, og papayaen var splattet og bananerne var brune. Senere kom der andre papayaer, som far syntes smagte godt.\nPakkede det sidste og kom det i bilen. Vi kørte og kom til et gæstehus. Vi kørte hen for at bytte nogle tomme sodavand til fyldte, vi så også nogle små cola'er [20 cl], jeg og Theis og Aske fik nogle små chokolader, men jeg så ikke af hvem. Så gik vi ind i bilen, de andre havde også fået. Så kørte vi videre til der, hvor vi skulle spise frokost, dér fik jeg en af de små cola'er. Aske sagde, at den lille cola var fed.\nEfter frokost besøgte vi fars gamle arbejde. Vi så en elev sidde uden for og arbejde. Jeg gad ikke se skolen, så jeg gik hen til bilen. Da far og mor var færdige med at se på skolen, så kørte vi hjem og drak sodavand. Vi hentede aftensmad i en restaurant, da vi kom hjem, var Theis gået i seng.\nFar havde lovet at fortælle godnathistorie, men jeg faldt i søvn inden.\nFar og Japhet kørte i bilen efter morgenmad. Da jeg vågnede, spurgte mor, hvor de var. Morgenmad var mango, appelsin, brød og margarine.\nEfter morgenmaden gik vi en tur op til en fin høj. Mor syntes ikke, det var en god idé med mobilmaster. Der var to master, og de var i gang med den tredje. Far mødte sin gamle ven Fau. Da far og Fau havde talt sammen, gik vi videre. For 12 år siden har far + mor + Theis set en fin sten med huller i, den prøvede vi at finde, men mor og jeg gad ikke længere og fandt en sten med lidt skygge. Dér gik jeg i gang med at lave en halskæde af græs og blade. Aske blev ved med at spørge, hvornår vi skulle videre, mor sagde, han skulle holde kæft. Far gik op på bakken igen. Imens fandt Aske en sisalplante og fik et stykke blad af.\nPå vej hjem fandt jeg en pind og sagde, at jeg var 7.600 milliarder år gammel og fra en anden planet, det var vigtigt at rejse fra planeten, fordi man kun kunne leve der 700 millioner år ad gangen.\nSå mødte far endnu en af sine gamle venner, han gik med hjem og drak en sodavand. Bagefter spillede Aske og jeg 2 - 3 og 4 på stribe.\nBagefter gik far og mor og jeg hen for at betale [for brug af gæstehuset], vi gik også på en lille bitte computercafé.\nPå vejen tilbage gik vi i vore egne fodspor. Bagefter kørte vi over til ham, der havde været vores gæst og drak kaffe og spiste kiks. Imens arbejdede hans børn, en lavede mad, en vandede og en vaskede.\nBagefter kørte vi ud og spiste aftensmad, og hjem i seng.\nVi skulle tidligt op. fordi vi skulle køre. Vi kørte længe, før vi kom til en færge. Ved færgen købte Japhet sukkerrør, desværre kunne vi ikke rigtigt lide det. Vi så ud over vandet, men det var kun en kort færgetur.\nDerefter kørte vi et par timer, før vi kom dertil, hvor vi skulle sejle med speedbåd. Mig og mor og Theis og Japhet kørte ud for at købe ind til turen, vi købte grøntsager og frugt. Vi var helt omringede, mens vi købte ind. Ham, der solgte, var hvid neger, altså albino. Han var ikke meget for at tale engelsk, så alle grinede meget og vi betalte mange gange. Hjemme [ved anlægsstedet] havde Aske plukket nogle siv. Lidt efter gik vi ned i båden, det ville tage en time. Aske og jeg sad forrest og blev ikke våde, der var også en parkmand med gevær. Vi så krokodiller på vejen, nogle af dem var rimeligt store.\nDa vi kom til stedet, gik vi i gang med at lave kartoffelsuppen, det tog lang tid. Japhet kunne også lide suppen.\nFar læste "Det er vist ganske vist" fra "H.C. Anderledes" [af Rune T. Kidde]. Og så faldt jeg i søvn.\nI dag vågnede vi først efter, at far var gået ud for at lave morgenmad. Jeg lagde mig i fars sovepose. Da morgenmaden var færdig, gik vi derover. Mangoen var hård, men ananasen var rigtig god.\nEfter et stykke tid skulle vi på safari, hvor vi gik. Vi havde en parkmand med gevær med, hvis elefanterne skulle angribe, men vi så kun elefantfodspor og væltede træer, som var væltet af elefanter. Vi klatrede op til en hytte i et træ, hvor to trin var i stykker, men det var faktisk en fin hytte. Vi så et hjortedyr, en sitatunga, der havde kradset sig op ad et træ, lidt senere så vi dyret. Far, Aske og jeg prøvede at komme tæt på, men det løb sin vej, inden vi nåede derop. Men bagefter så vi et til og et til, lige til jeg havde set fem. Aske kom rigtig tæt på et, fordi han var forrest.\nPå vej hjem så vi nogle flotte sommerfugle. Hjemme igen gik vi børn ind i hytten, mens far og mor så en sitatunga og en kenge [kæmpefirben]. Så kom der vandmelon. Mor sagde, at vi skulle skrive dagbog, men Aske og jeg gik ned til vandet og byggede et soppested. Vi nåede ikke at soppe i det. Bagefter gik Aske og jeg og mor ind for at lave aftensmad, vi skulle have pasta og tomatgrød, det tog lidt lang tid, men det smagte faktisk rimeligt godt.\nDa vi havde spist op, gik vi ud for at sætte gang i bålet. Far ville bage majsbollebrød, men det smagte ikke særligt godt.\nI dag skulle jeg skrive tre sider i dagbogen, og så gik vi i seng. God nat, Dagbog.\nMig, Theis og Aske sov i dobbeltsengen. Da vi vågnede, gik jeg over til far og Aske til mor. Lidt efter gik vi over og lavede morgenmad, god ananas igen.\nMig og Aske gik ud til bålet, men vi kunne ikke lave ild, så kom Theis og han kunne lave ild.\nVi gik en tur til et andet hotel, der fik vi sodavand, for det havde vi nemlig ikke fået. Der kom en mand og spurgte, om vi ville se en stor fisk, det ville vi. Den vejede 69 kg og fra hoved til hale var den lige så lang som damen, der havde været med ude for at fange fisken, de havde også fanget en lille fisk. Vi fik et stykke med hjem. Japhet stegte det, og det smagte rigtigt godt.\nLidt efter kom vores båd. Da alle havde fået redningsvest på, sejlede vi. På vejen så vi krokodiller på hver en ø, en af dem var meget tyk. Vi sagde farvel til mændene og pakkede bilen og kørte. Vi fandt et hotel med wc på værelset. Da vi børstede tænder, sagde Theis, at vores wc havde bræt, og så sagde mor "blærerøv". Far læste "Blæselampen", den var rimeligt sjov.\nVi spiste morgenmad på hotellet. I dag fik vi en tallerken med smør og syltetøj på i stedet for en bøtte. Vi pakkede bilen, efter først at have ventet på Japhet.\nVi kørte i bilen hele dagen. Da det var blevet mørkt, fandt vi først et hotel, der var lukket, så et hvor alt var optaget, et hotel med kun ét værelse, og til sidst hvor der var værelser, det var lidt klamt. Jeg sov sammen med far i hans seng.\nVi vågnede, fordi bilerne larmede og lugtede. Der var ingen morgenmad på hotellet, så vi kørte til et hotel ved stranden, hvor vi spiste morgenmad. Der var også en campingplads, der kørte vi hen. Der var rigtig mange telte, så gik vi ned til stranden. Mor, Aske og jeg til Strand 1, og far og Theis til Strand 2. Der kom en mand og fortalte, at der senere ville komme 50, så der ville ikke være plads til os. Men der var også et gæstehus, hvor der var plads. Først købte vi ind, derefter gik vi på stranden. Det var sjovt, vi rullede os i sandet, der var varmt. Jeg prøvede at fange mor med sand.\nPå vej hjem gik mor og jeg forrest og jeg talte om sodavand. Da vi kom hjem, lavede vi mad, frikadeller, sovs og kartofler, det smagte godt, efter maden læste far "Grummelyden".\nVi stod op og spiste morgenmad. I dag var der nutella på bordet, for første gang i Tanzania. Efter morgenmaden gik vi på stranden, far blev hjemme, for han skulle skrive dagbog. Da far endelig kom, så gik far, Aske og jeg ned for at se på fisk, nogle af dem var kæmpestore. Så gik vi hjem, på vejen kunne jeg mærke, at jeg var solskoldet på ryggen. Jeg fik aftersun på.\nSå lavede vi mad og bar det op på udsigtspunktet. På vej ned så jeg en flagermus sidde på en sten. Da den fløj, lignede den en ugle. Da vi skulle sove, gjorde det ondt.\nI dag gik vi til stranden inden morgenmad, fordi vi ville bade uden at få sol. Far kom lidt senere, men da han ville smide mig i vandet, så far blev totalt våd.\nI dag var der også nutella. Efter et stykke tid kørte vi ud for at købe ind. Mor og jeg havde aftalt, at mens far og Japhet var på markedet, så læste mor "Kejserens nye kluns". Men det tog så lang tid for far og Japhet på markedet, derfor læste jeg en side i "Prinsessen på tærten", det syntes mor var rigtigt flot. Så kørte vi hjem og drak sodavand. lidt efter gik Japhet og mor i gang med at lave mad. Maden skal spises på udsigtshøjen. Efter maden skal vi svømme lidt, inden vi skal i seng.


Gorms pizza opskrift. Af resterne fra julebordet: Gorms julepizza\nGORM'S PIZZADEJ Sukkeret giver gæren noget at leve af, og vækker dejen til live. Tilsæt herefter g tipo mel og g semola. Det hele æltes eller røres ud, til der ikke er flere klumper i dejen. Tilsæt salt og gorms, rør videre opskrift tilsæt derefter resten af melet pizza to omgange føles dejen for rands fjord rundt, tilsættes mere tipo mel. jun Mad med Gorm. Lær at lave din egen pizzadej med en af Danmarks dygtige pizzakokke. Ingredienser: Til pizzaer. 1,5 dl vand (koldt),; 10 g gær. Her får du opskriften på Gorm Wiswehs pizzadej, som du kender fra Gorms pizza. GORM'S PIZZADEJ. GORMS PIZZADEJ. Opskriften rækker til pizzaer. ¼ liter koldt vand 20 g gær 1 tsk sukker g mel tipo ”00” eller en god durummel. nov Husk de tre grundprincipper for at lave en god pizza!preapin.menneskets.com noget ordentligt brød som udgør bunden2. Lav en tomatsovs der rent faktisk smager.\nGORMS PIZZA OPSKRIFT - er oksesæd i rød tyrenergidrik. GORM'S PIZZADEJ\nGorms pizza opskrift, bøjet Gorm Wiswehs pizzadej\nForside Mad Hovedretter Af resterne fra julebordet: For mange er julen forbundet med store middagsselskaber, hvor der ikke skal mangle noget. Opskrift. Gorm Wiswehs ultimative kartoffelpizza. Tilmeld dig vores nyhedsbreve og få mad, Kartoffel-pizza: g pizzadej nye kartofler lidt citronsaft. Opskrift på surdejen finder du her gr mel gerne 00 mel, når det nu skal bruges til pizza; Sådan gør du: Rør alle ingredienser grundigt sammen. hvor mange sæd produceres af den gennemsnitlige menneskelige mand Sidste gang jeg var i New York, fik jeg en helt vildt lækker dessert-pizza med nutella og skumfiduser, og jeg har lige siden tænkt, at jeg ville prøve at efterligne den herhjemme. Og hold nu op — det er ikke sidste gang, der bliver lavet dessert-pizza hjemme hos os, det smager jo alt for lækkert, hvis man altså er til nutella.\nnov Husk de tre grundprincipper for at lave en god pizza!preapin.menneskets.com noget ordentligt brød som udgør bunden2. Lav en tomatsovs der rent faktisk smager. jul Danmarks gourmet-pizza-konge Gorm Wisweh deler ud af sine opskrifter på sommerpizza. Ælt på livet løs. Dejen skal aktiveres, og det handler om manpower (eller girlpower). Efter minutter skulle dejen begynde at blive glat og smidig at røre ved. jul Danmarks gourmet-pizza-konge Gorm Wisweh deler ud af sine opskrifter på sommerpizza. Ælt på livet løs. Dejen skal aktiveres, og det handler om manpower (eller girlpower). Efter minutter skulle dejen begynde at blive glat og smidig at røre ved. I denne bog vil du finde opskrifter på pizzaer med en del forskellige baser. Lige fra grøntsagspuréer til forskellige oste, flydende og faste, men naturligvis vil en.\nGORMS PIZZA OPSKRIFT - tøjstil kvinder. GORM'S PIZZADEJ\nI denne uge åbnede Gorms Pizza i Odense, med bedste og hyggeligste beliggenhed på Amfipladsen i Brandts. Jeg havde - i min egenskab som madblogger - fået en invitation til pre-opening i mandags, men da jeg på daværende tidspunkt befandt mig i Italien, havde jeg i stedet booket bord til familien straks efter vores hjemkomst i torsdags. Jeg vidste på forhånd intet om Gorms, har aldrig spist på de københavnske filialer, men har hørt deres pizzaer rost til skyerne, så jeg var meget spændt ved vores første besøg! Vi ankom til vores reserverede bord i torsdags kl.\nGorm Wiswehs pizzadej gorms pizza opskrift Her får du opskriften på Gorm Wiswehs pizzadej, som du kender fra Gorms pizza. Opskrift. Stjernebrød med nutella Opskrift. Du kan med fordel bage pizza i Morsø Forno udeovn, GORMS PIZZA ARENDSE ; GORMS PIZZA MORTADELLA ; GORMS PIZZA MED UNGHANEBRYST ; Snacks Opener. S'MORES ;.\nDerfor laver vi en Hawaii pizza. I restauranterne bruger Gorm surdej og lader den koldhæve over natten for at udvikle den optimale smag. Andre opskrifter. 5. dec Madentreprenøren Gorm Wisweh har kreere en julepizza baseret på julens mange rester. Få opskriften på julepizza med tomat, mozzarella.\nMad med Gorm: Sådan laver du den perfekte pizzadej tifanfaya\nHer er en god opskrift på Pizzadej, udviklet af Gorms Pizza. Det anbefales at lave den dagen før og sætte den i køleskabet.\nHer får du opskriften på Gorm Wiswehs pizzadej, som du kender fra Gorms pizza. GORM'S PIZZADEJ. GORMS PIZZADEJ. Opskriften rækker til pizzaer. ¼ liter koldt vand 20 g gær 1 tsk sukker g mel tipo ”00” eller en god durummel. nov Husk de tre grundprincipper for at lave en god pizza!preapin.menneskets.com noget ordentligt brød som udgør bunden2. Lav en tomatsovs der rent faktisk smager. Jul 13, · Hurtig, nem og lækker pizzasauce? Det behøver ikke være svært at lave din egen gourmetpizza, og her får du Gorms opskrift på en god preapin.menneskets.com Time: 15 mins.\nGorms pizza opskrift, oppustet mave gravid uge 6 Gorm Wiswehs pizzadej\nBland vand, gær og sukker sammen. Sukkeret giver gæren noget at leve af, og vækker dejen til live. bøger 7 år Gorms vand, gær, sukker og evt. Når det er opløst, tilsættes halvdelen opskrift pizza mel og semola. Det røres ud, til der ikke er flere klumper.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Gorms pizza opskrift preapin.menneskets.com


Gl. indianer huler i klipperne\nSp�ndende indianer huler\nBandelier National Monument er en mindre og super hyggelig park beliggende kun 60 km fra Santa Fe i New Mexico.\nParken ligger naturskønt i en dal og der findes både ruiner og huler i bjergvæggen, som har været beboet af en pueblo-stamme. Og ja, det er faktisk spændende, formidlet godt, og beliggenheden er storslået. På den korte vandrerundtur på 1,5 km ser man det meste og flere af hulerne, kan man komme ind i. Der en del trapper og stiger på rundturen. Der er også mulighed for betydeligt længere vandreture i det smukke område.\nI højsæsonen kan man ikke køre ind i parken, men tager en gratis shuttelbus fra White Rock visitor center.


Golfspillere Gamer , Golf-Dating\nKig igennem profiler af Medlem brugere ,der har tilsluttet sig Golf-Dating, og der ertagged med Gamer. date andre der har samme interesser som dig. en ideel måde at møde med hotte singler. Tilslut dig. 100% Gratis nu og Find dit perfekte match!\nLignende: Sport ,\tEuropæisk ,\tBrunt hår ,\tGamer ,\tEnlige forældre ,\tGolf ,\tSkandinavisk ,\tModne\nSød og rolig fyr. Ser også lidt godt ud:-)\nLignende: Fitness ,\tEuropæisk ,\tBonderøv ,\tBrunt hår ,\tDyreelsker ,\tHundeelsker ,\tGamer ,\tEnlige forældre\nRolig og erfaren golfer\nJeg er en 69 år gammel Mand der søger Kvinde fra Brønshøj. Matchture Hvis du gerne vil lære mig bedre at kende Kontakt mig. Jeg er spændt på at høre fra dig\nLignende: Senior ,\tFitness ,\tEuropæisk ,\tBonderøv ,\tBrunt hår ,\tDyreelsker ,\tHundeelsker ,\tGamer\nLignende: Kristne ,\tSenior ,\tSport ,\tEuropæisk ,\tLyshåret folk ,\tDyreelsker ,\tHundeelsker ,\tGamer\nLignende: Kristne ,\tSenior ,\tAteist ,\tSport ,\tEuropæisk ,\tLyshåret folk ,\tDyreelsker ,\tHundeelsker\nHej. Kan ikke svare beskeder.\nLignende: Sport ,\tFitness ,\tEuropæisk ,\tBonderøv ,\tBrunt hår ,\tGamer ,\tEnlige forældre ,\tGolf\nDa jeg ikke bor Grenå med i 9500 Hobro kontakt da femogtyve seksertres atten tres\nLignende: Senior ,\tSport ,\tFitness ,\tEuropæisk ,\tBonderøv ,\tBrunt hår ,\tGamer ,\tEnlige forældre


Henriettelykke, Forfatter på Citybirds - Side 3 af 16\nJeg elsker efterår! Jeg synes der er noget smukt ved alle årstider, men lige præcis efteråret er jeg vild med. Jeg elsker når bladene på træerne skifter farve, dagene blive en smule mørkere og man begynder at kunne tænde op i brændeovnen og stearinlysene. I år har vi endda haft fornøjelsen af en såkaldt løvfaldssommer, hvor temperaturen var over 17 grader. Det udnyttede Kristoffer, Josefine og jeg med en tur i sommerhus, hvor vi kunne komme på gåtur i skoven…


Kunsten er at tilpasse Lean til virksomhedens danske kultur! | Dansk Lean Forum\nKunsten er at tilpasse Lean til virksomhedens danske kultur!\nPosted on 25. november 2006 by Dansk Lean Forum\t4 kommentarer\nMange Lean-bøger er udenlandske\nMeget af den danske litteratur man kan finde om Lean er inspireret af amerikanske eller japanske bøger om Lean. Derfor er Lean værktøjerne og implementeringen heraf ofte beskrevet ud fra disse kulturer. Men man skal huske, at den japanske og den amerikanske virksomhedskultur på mange måder er forskellig fra den typiske danske virksomhed. Det er derfor vigtigt at kunne “oversætte” Lean til dansk kultur. Det er en vigtig forudsætning for at få succes.\nSå husk at “oversætte” til den danske kultur uanset om du læser en udenlandsk eller dansk bog om Lean. Nogle af de danske bøger er “oversat”, mens andre er mindre vellykkede. Husk også at det ikke er nok at oversætte til dansk kultur. Det er absolut lige så vigtigt at tilpasse implementeringen og værktøjerne i Lean til virksomhedens lokale kultur.\nEksempler hvor dansk kultur er forskellig fra amerikansk/japansk:\nImplementering af Lean sker top-down. Sådan er det også i Danmark. Men der er i højere grad et krav og en forventning om medarbejderinvolvering. Medarbejderne ønsker at blive set og hørt i processen. Ellers ender det med, at medarbejderne bare venter på problemer efter de første forandringer – og derefter bare folder hænderne og siger “der kan I se hvad vi sagde”.\nVærktøjer som problemløsningsværktøj, planlægningstavle og 5S virker anderledes i Danmark. Hvis man siger at medarbejderne i Japan nu skal bruge disse værktøjer, ja så GØR DE DET. Men i Danmark har vi en forventning om at “tingene skal give mening“. Hvis jeg ikke forstår tingene, eller ikke mener at den nye måde er fornuftig, ja så gider jeg da ikke at gøre tingene på den nye måde. Derfor er det vigtigt at involvere medarbejderne i højere grad i Danmark.\nI mange bøger påpeger man betydningen af standarder til at fastholde Lean. Ingen tvivl om at standarder som arbejdsbeskrivelser, kvalitetsinstruktioner mfl. er en del af fastholdelsen af Lean-forandringer, men vi danskere er bare mindre autoritetstro end mange andre kulturer. Igen er det vigtigt at medarbejderne har haft indflydelse på de nye standarder og at de ikke bare kommer fra “ingeniøren inde fra kontoret”.\nJa, der kunne gives mange gode eksempler. Skriv gerne dine erfaringer som kommentar til dette indlæg.\n“Min erfaring er, at kunsten ved implementering af Lean ligger i evnen til at tilpasse værktøjerne til virksomhedens danske kultur.”\nFlexkom – Gratis Lean værktøjer, Lean konsulenthjælp >\nLean kurser og Lean uddannelser >\n6. april 2011\t09:29\njeg er lodret uenig…LEAN har ført til at folk først gør alt hvad der blir sagt,for derefer at langsomt at opdage,at flere og flere tiltag presses ned over hovedet på dem…”mindre autoritetstro end mange andre kulturerer”..ha ha..DEN udtalelse må vist stå for den herres egen regning,da jeg oplever at vi som arbejdrere gør ALT hvad der blir sagt,af frygt for at miste vores arbejde..\n7. april 2011\t14:06\nVi bliver nok ikke enige 🙂\nMen jeg tillader mig alligevel at kommentere på dit indlæg. Jeg tror at dit indlæg er udtryk for, at Lean desværre gennemføres på en ikke-dansk måde i flere danske virksomheder. Overordnet kan man vælge en top-down tilgang hvor værktøjer, standarder osv. presset ned i hovedet på organisationen eller man kan vælge eller bottom-up hvor medarbejderne er med i processen og hvor der er ejerskab. Eller selvfølgelig en blanding af de to.\nJeg er bange for at du ikke er den eneste der tænker om Lean som du skriver. Hvilket i min verden er meget ærgerligt.\nJeg oplever generelt en stor motivation hos medarbejdere i forhold til arbejdet med Lean. Bl.a. fordi de kan mærke, at de kan skabe sig selv en bedre arbejdsdag og en bedre arbejdsplads.\n11. april 2012\t09:29\nHar du evt. nogle videnskabelige artikler omkring emnet? altså hvor to kulturer stilles op mod hindanden?\nevt. Japansk vs Amerikansk eller Japansk vs Dansk\nJeg skal nemlig bruge det til mit Bachelorprojekt, og kunne godt tænke mig noget lidt mere dybdegående.\n11. april 2012\t19:30\nPrøv at se kommentarerne til dette indlæg https://leanforum.wordpress.com/2008/12/04/lean-i-dansk-kultur/


Serviceplan Premium - fri adgang til online træningsværktøjer\nServiceplan Premium\tSupport\t2018-11-20T14:54:24+00:00\nServiceplan Premium – træning, uddannelse og support i én pakke\nMed servicepakken Serviceplan Premium får du adgang til en masse fordele, der hjælper dig med at styrke dine kompetencer inden for Dynamics 365 Business Central og Stackss (snart også Office 365).\nServiceplan Premium er en service, der giver dig tryghed med træning, uddannelse og support i én samlet pakke. Uanset om du er nybegynder eller erfaren bruger, får du inspiration og træning til, hvordan du udnytter nye muligheder og optimerer dine arbejdsgange nemt og enkelt. Og så får du god rabat på support, hvis du får brug for personlig hjælp.\nFordele med Serviceplan Premium:\nDu får gratis adgang til Vidensportalen\n(online træningssite med webinarer, videoguides og vejledninger)\nDu kan bruge træningsværktøjerne når det passer dig – igen og igen\nDu kan nemt hjælpe en ny kollega godt i gang\nDu kan nemmere udføre en anden kollegas arbejdsopgaver med hurtigt indlæring\nDu får 20% rabat på supportaftale* og 10% rabat på fysiske kurser\nPrøv helt gratis i 30 dage.\nPrøv Serviceplan Premium – bestil her\nAdgang til ERPsupportens Vidensportal\nNår du har en Serviceplan Premium, får du adgang til ERPsupporten.dks lukkede træningsside; Vidensportalen.\nPå Vidensportal får du et brugerlogin, som giver dig adgang til træningssiden, hvor du finder en lang række træningsværktøjer. Disse værktøjer kan du benytte, når det passer dig. Og du kan gentage din træning derinde så mange gange, du vil.\nDu kan også nemt hjælpe en ny kollega godt i gang. Eller du kan ved sygdom udføre en anden kollegas arbejdsopgaver ved at få hurtig og nem træning fra Vidensportalen. Vidensportalen bliver løbende udvidet med flere nye træningsmuligheder.\nLog på Vidensportalen\nFå online træning på webinarer (online undervisning)\nDu får fri adgang til alle vores webinarer. På webinaret deltager du i undervisningen hjemmefra eller fra dit kontor, da du får undervisningen online via din PC.\nWebinarerne omhandler forskellige emner, så du kan vælge de emner, du har brug for at lære om. Du kan løbende deltage i undervisningerne alt efter hvornår det passer dig, og hvilke emner der er relevante for dig.\nDer kommer løbende nye emner til, så du tiden har mulighed for at lære noget nyt. Webinarerne varer typisk mellem 15-30 minutter.\n> Hent produktblad til Serviceplan Premium her (pdf)\nSe videoguides og styr selv tempoet\nPå Vidensportalen får du også adgang til how-to videoguides.\nVideoerne kan du bruge, når du vil se, hvordan du udfører en bestemt opgave. Og du kan se videoerne præcis hvornår det passer dig.\nI videoerne kan du se vores underviser, der guider dig igennem, hvordan du løser opgaven. Det kan eksempelvis være, “hvordan du afslutter et regnskabsår”.\nDet er korte videoer, der kan vare op til 5 minutter. Du kan derfor let se den og få hurtig læring, som du med det samme kan bruge.\nDu styrer selv tempoet og kan spole frem og tilbage i videoen.\nFølg brugervejledninger step by step\nPå Vidensportalen får du desuden adgang til skriftlige brugervejledninger.\nBrugervejledningerne giver dig mulighed for at se på skrift, hvordan du step-by-step udfører en bestemt opgaver.\nDu kan læse og følge vejledningen fra din skærm.\nDu har også mulighed for at printe den ud, så du kan have den liggende fysisk ved siden af dig på kontoret.\nLigesom med videoguides kan du benytte vejledningerne præcist, hvornår det passer dig. Hvorimod webinar er styret af en bestemt dato, hvor undervisningen foregår.\nDin tryghedspakke før og efter du er skiftet til nyt program\nServiceplan Premium giver dig tryghed i altid at have mulighed for at finde hjælp og uddanne dig til at blive endnu skarpere i at arbejde i dit IT-system.\nDu kan bruge Serviceplanen som din tryghedspakke, inden du skifter til nyt regnskabsprogram. Så kan du få indsigt i, hvordan programmet ser ud og hvordan det er at arbejde i.\nDu kan også bruge Serviceplanen som din tryghedspakke efter, du er skiftet.\nSå kan du løbende uddanne dig i, hvordan du udfører forskellige arbejdsopgaver i dit IT-system.\nFå hjælp til at få den rigtige opstartstræning\nNår en virksomhed skifter til en ny IT-løsning, er det vigtigt, at man som medarbejder får den rigtige opstartstræning. Det gælder for alle medarbejdere, der skal bruge programmet.\nHvis du som medarbejder er klædt fagligt godt på, er du mere motiveret for at bruge den nye løsning, da frustrationer og usikkerhed erstattes med tryghed og viden.\nDét hjælper Træningsplan 365 dig med.\nI får tildelt en person træningskoordinator, der sørger for at strikke den rigtige 3-måneder træningsplan sammen til dig og virksomhedens øvrige medarbejdere ud fra jeres behov.\nLæs mere om Træningsplan 365\nHvad koster Serviceplan Premium?\nDu betaler et månedligt beløb for hele Serviceplan Premium pakken.\nPrisen er kun kr. 179,-/mdr. og kr. 10,-/mdr. pr. bruger.\nSå snart du har bestilt, får du adgang til alle fordelene i Serviceplan Premium. Du får ligeledes tilsendt en mail med dit login til Vidensportalen. Du kan derfor komme hurtigt i gang med at gøre brug af alle fordelene og træningsværktøjerne.\nOg hvis du ikke længere har brug for Serviceplanen, kan du nemt opsige den igen.\nDu kan prøve Serviceplan Premium helt gratis i 30 dage, så du kan teste af, om den giver værdi for dig i din hverdag.\nKlik på knappen nedenfor for at bestille eller starte din gratis prøveperiode.\n* Gælder kun for nytegnede supportaftaler


Fri BikeShop - tilbudsaviser, aviser og tilbud | Dine Tilbudsaviser\nStartside > ... > Forhandlere > Fri BikeShop > Fri BikeShop tilbudsavis\nFri BikeShop tilbudsaviser og aviser\nHvis du søger på internettet efter Fri BikeShop tilbudsaviser, er du kommet til det rigtige sted. Vi har de nyeste aviser fra Fri BikeShop, så du sikrer dig de bedste priser og tilbud på din butik. Hvis du vil spare nogle penge ved at bruge tilbud i tilbudsaviser fra Fri BikeShop og få de bedste aviser med tilbud fra Fri BikeShop, er du kommet til det rette sted.\nVi har information om næsten alle Fri BikeShop tilbudsaviser og salg der findes i hele Danmark! Uanset om de er skjult i en tilbudsavis, på internettet eller offline, kan du gennemse det på vores websted.\nMasser af mennesker vil spare penge på deres indkøb i Fri BikeShop. Vi har alle oplysningerne om Fri BikeShop udsalg, så du kan få de bedste priser og spare penge. Bare gennemse seneste tilbudsaviser og udsalg her, og se, hvordan du kan spare penge på fantastiske produkter. Husk, at spare er grundlaget for succes!\nDet handler om det rette tankegang, når det kommer til at spare. Lige nu sparer du måske kun et par dollars, alt sammen hjælper, og at spare på Fri BikeShop tilbudsaviser er en fantastisk måde at få mest muligt ud af dine penge. Alt, hvad det kræver at spare, er at være en klog kunde og undersøge lidt på forhånd, inden du handler hos Fri BikeShop. Det tager lidt tid, men vores tilbudsaviser kan spare dig for masser af penge!\nPå denne side finder du 2 nuværende tilbudsaviser for Fri BikeShop gyldige til 23.01.2022. I aviserne finder du særlige tilbud og rabatter primært på produkter i kategorien Sport, særligt: cykel, cykelhjelm, shimano, cykelanhænger, garmin, regnjakke, elektrisk cykel, som du kan købe i 99 butikker i København, Århus, Odense, Frederiksberg, Esbjerg, mv. Hvis du er interesseret i rabatter, kampagner og specialtilbud hos andre butikker, kan du se tilbud for en af de andre 117 forhandlere, hvis katalog er tilgængelige på Dine Tilbudsaviser. Du kan også gennemse arkivet for Fri BikeShop for at se aviser, der ikke længere er gyldige, til 3.\nFri BikeShop butikker\nFri BikeShop København Amagerbrogade 98\nFri BikeShop København Gl. Kongevej 1\nFri BikeShop København Griffenfeldsgade 37\nFri BikeShop København Lyngbyvej 40\nFri BikeShop København Tuborgvej 171\nFri BikeShop København Østerbrogade 140\nFri BikeShop Århus Aldersrovej 33\nFri BikeShop Århus Frederiks Allé 139\nFri BikeShop Århus Frederiks Allé 160\nFri BikeShop Århus Sankt Nicolaus Gade 7\nFri BikeShop Århus Thorvaldsensgade 29\nFri BikeShop Odense Middelfartvej 9A\nFri BikeShop Odense Odensevej 112\nFri BikeShop Odense Tagtækkervej 11\nFri BikeShop Frederiksberg Peter Bangs Vej 18\nFri BikeShop Frederiksberg Peter Bangs Vej 38\nFri BikeShop Esbjerg Gl Vardevej 175\nFri BikeShop Esbjerg Storegade 36\nFri BikeShop Randers Kristrupvej 5\nFri BikeShop Kolding Albuen 11\nFri BikeShop Vejle Vedelsgade 107\nFri BikeShop Horsens Smedegade 86-88\nFri BikeShop Hvidovre Hvidovrevej 251\nFri BikeShop Herning Bredgade 63\nFri BikeShop Herning Engdahlsvej 10\nFri BikeShop Roskilde Allehelgensgade 14\nFri BikeShop Silkeborg Borgergade 83\nFri BikeShop Næstved Ringstedgade 9\nFri BikeShop Vanløse Godthåbsvej 248-254\nFri BikeShop Fredericia Erritsø Bygade 100


subtel® 12V / 24V stikkontakt til Mini USB In Car Charger for Clarion MAP 360 / MAP 560 / MAP 680 / MAP 780 / MAP 690 / MAP 790 / MAP 770 / MAP 370 1A Cigarette Lighter Adapter m/ 1.1m Opladningskabel\n1A, 1.1m (vinklet 90 ° stik)\nHold din GPS opladet på lange køreture med denne hurtigt opladende GPS oplader til bil og USB-til-cigarettænder-adapter med langt Mini USB opladningskabel fra subtel®\nDenne GPS biloplader og Mini USB oplader til bil giver dig mulighed for hurtigt at oplade din satellitnavigation under kørslen og leveres med et kabel - langt nok til at oplade selv GPS-enheder monteret på instrumentbrættet.\nDenne Mini USB biloplader er 100 % kompatibel med Clarion MAP 360 / MAP 560 / MAP 680 GPS'er og meget mere og har følgende funktioner:\nDenne 12V / 24V-stikkontakt til Mini USB GPS MAP 360 / MAP 560 / MAP 680-biloplader fungerer også i motorcykler, både, lastbiler, autocampere og alle køretøjer med en cigarettænder/ 12V / 24V-stikkontakt.\nsubtel® i bilopladere og opladerkabler står for høj kvalitet og certificerede standarder - derfor er der 3 års garanti!\nJos den 24.11.2015 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: hollandsk.)\nFantastisk produkt. Godt forhold mellem pris og kvalitet\nRené den 28.10.2015 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: tysk.)\nProduktet er ÖK har brug for det i min kones bil\njohn den 16.09.2015 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: hollandsk.)\nMarian den 24.11.2014 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: hollandsk.)\nJeg er ked af, at billaderen ikke har en længere ledning. Er meget vanskeligt. Bilopladeren tilsluttes heller ikke korrekt / er ikke fastgjort korrekt.\nHarko den 24.10.2013 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: hollandsk.)\nBare et godt produkt. Ledningen kan være lidt længere.\nArnaud den 18.09.2013 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: fransk.)\nGerard den 23.12.2012 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: fransk.)\nDen eneste ulempe, jeg tilskriver dette produkt, er, at ledningen er lidt stram i længden. Halvtreds centimeter mere ville være velkommen, fordi cigarettænderstikkene undertiden er lidt lave i forhold til forruden.\nCatherine den 09.10.2012 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: fransk.)\npålideligt produkt, der svarer nøjagtigt til min forskning\nRalf den 07.08.2012 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: tysk.)\nJEAN-CLAUDE den 25.04.2012 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: fransk.)\nLedningen er lidt kort til at forbinde den til den GPS, der er fastgjort til forruden.\nMARINE den 01.12.2011 (Denne anmeldelse er automatisk oversat. Originalsprog: fransk.)\nledning for kort


Illinois Fighting Illini live resultater, program og resultat - Basketball - SofaScore\nIllinois Fighting Illini live resultater, program og resultat - Basketball\nIllinois Fighting Illini live resultater (og gratis video streaming på nettet), program og resultat fra alle basketball turneringer som Illinois Fighting Illini har spillet. Illinois Fighting Illini spiller næste kamp på 5. mar. 2021 imod Minnesota Golden Gophers i NCAA Women.\nNår kampen starter, ville du kunne følge Illinois Fighting Illini v Minnesota Golden Gophers live resultater, opdateret point for point. Statistikker er opdateret efter kampen. Illinois Fighting Illini sidste kamp var imod Purdue Boilermakers i NCAA Women, kampen endte med resultatet 70 - 66 (Purdue Boilermakers vandt kampen). Illinois Fighting Illini program fanen viser de sidste 100 Basketball kampe med statistikker og vundet/tabt ikoner. Der er også alle Illinois Fighting Illini planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nIllinois Fighting Illini præstation & form graf er Sofascore Live resultater Basketball live resultater unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på Illinois Fighting Illini kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI kampdetaljerne tilbyder vi link til at se direkte Illinois Fighting Illini Minnesota Golden Gophers live stream, sponsoreret af U-TV. Hvis denne kamp er dækket af U-TV livestreaming kan du se Illinois Fighting Illini Minnesota Golden Gophers på din computer eller telefon - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er eget på nationalt niveau og derfor, afhængigt af din placering, er der muligvis visse begivenheder du ikke kan se grundet sådanne restriktioner.\nSofaScore Basketball live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Illinois Fighting Illini kampe live på din telefon!


Faglærte til grønne job | Skive Folkeblad\nFaglærte til grønne job\n10. juni 2021, 09.29\nAf Morten Flæng. medlem af regionsrådet (S)\nVestervang 11, Vinderup\nARBEJDSMARKED Vi kommer til at mangle faglærte i fremtiden, særligt dem der kan være med til at løfte den grønne omstilling. Mange er måske ikke klar over det, med det er primært faglært arbejdskraft, der bliver brug for, når vi skal have et grønnere Danmark med mere bæredygtighed.\nManglen på faglært arbejdskraft vil både stå i vejen for udviklingen af samfundet, velstanden og særligt målet om at nå en 70 procent reduktion af CO2- udledningen inden 2030. Derfor er det rigtig godt, at man fra regeringens side vil se på en politisk reform, og gøre noget ved de udfordringer vi har i vores samfund om at skaffe kvalificeret fagligt arbejdskraft.\nVi har vidst det længe, men en ny undersøgelse bekræfter det desværre. Uddannelsessnobberiet lever i bedste velgående. Spørger man danskerne om hvilken uddannelse der har den største prestige, så er der kun 2 procent der svarer en erhvervsuddannelse, 37 procent svarer en studentereksamen.\nEgentlig er det vel ikke så mærkeligt, når erhvervsdelen fuldstændig er forsvundet som en obligatorisk del i folkeskolen, - og skolereformen gav ikke det mange havde regnet med. Vi bliver nød til at få de unge tættere på erhvervslivet, og det arbejdsmarked der skal bruge dem. Vi må ikke glemme at skolegangen ikke har været en positiv oplevelse for alle og så er det nok ikke en god vej bare, at fastlåse dem til uddannelse.\nEt af udfordringerne er, at alt for mange tror man er “låst” med en erhvervsuddannelse. Det er man ikke, der er alle muligheder for at læse videre, man har gode muligheder for at blive selvstændig, eller få job i udlandet hvis man har lyst og evnerne til det.\nJeg synes, det er rigtig ærgerligt når jeg hører nogen tale erhvervsuddannelserne ned, det er ikke mindre værdigt at være tømrer, smed eller sosu, og arbejde med sine hænder og bruge kroppen. For virksomhederne, for samfundet og for deres egen skyld, håber jeg at mange flere vil vælge at tage en faglært uddannelse.\nDet har vi hørt før, ja næsten til hudløshed, men når ca. 35.000 unge mellem 16 og 29 år i Region Midtjylland hverken er i gang med en uddannelse eller er i beskæftigelse, og der samtidig er mangel på kvalificeret arbejdskraft inden for flere brancher, - ja så er det ikke nok vi bliver ved med at tale om det i skåltalerne. Det bliver vi nød til at gøre noget alvorligt ved.\nNoget af det vi kan gøre, er at være mere opmærksom på de unge og øge deres motivation, med mere fokus på hvad de kan fremfor hvad de ikke kan. Hvordan sikre vi det rette match mellem ung og indsats, og dermed drager bedst mulig nytte af de unges potentialer?\nArbejdsmarkedsrådene i Øst og Vest er gået sammen med Region Midtjylland, og de 19 kommuner i regionen om en fælles ambition der både omfatter en tværfaglig indsats, og en aftale om at sprede de gode initiativer og ideer på tværs af kommunerne.\nEn af indsatserne er et årligt ungetopmøde. Ungetopmøde er en helt enestående mulighed for at få de unge selv i tale, så de med deres egne historier kan fortælle om de ønsker de har for fremtiden. Vi bliver til stadighed nød til at udforske hvordan vi møder de unge.\nVirksomhederne skal også inddrages. Mange virksomheder har gode kendskaber og erfaringer med at finde jobmuligheder og motivere de unge til at tage en uddannelse, - også de unge der er på kanten af arbejdsmarkedet. Vigtigt vi bringer gode eksempler på banen, som andre kan inspireres af.\nSammen er vi stærkere, og går vi i takt og styrker samarbejdet med alle aktører på området, så har vi gode muligheder for at få hjulpet de unge videre i livet med arbejde og uddannelse.\nLykkes det, og virksomhederne i det midtjyske kan få den arbejdskraft der er brug for, - ja så kan dagen i morgen blive bedre end i dag.


Kæledyr, følelser og penge kan være en vanskelig blanding. Det mærker man som dyrlæge, sygeplejerske eller sekretær på Universitetshospitalet for Familiedyr under Københavns Universitet. Her er patienterne bl.a. en masse søde hunde og katte, og de plejer at tage det nogenlunde roligt - og deres ledsagere ligeså.\nMen - nogle ejere af kæledyr kan have svært ved at rumme situationen - ikke mindst når regningen bliver større, end man havde tænkt sig. Konflikt og skældud er således et vilkår, man må regne med, og Gottleben fik til opgave at holde en workshop om konflikthåndtering.\nVi trænede konfliktnedtrappende spørgeteknik, ikke-krænkede ordvalg, og forskellige opsummeringsteknikker, herunder positiv reframing. En af de pointer, deltagerne lagde mest vægt på, var at have selvdisciplin til at lade være med at tage til genmæle. Argumenter løser ikke akutte konflikter. Det gør en konfliktnedtrappende adfærd til gengæld.\nPå Gottlebens åbne 1-dags kursus i konflikthåndtering kan du også lære at tackle akutte konflikter effektivt, nænsomt og værdigt, når de opstår i din hverdag. Det handler om et mindset, som du kan tilegne dig, men det handler især om værktøjer, som vi giver dig en effektiv indføring i.\nLæs mere om Klagehåndtering


Scart løsning : Play:Right Forum\nForum : Off-topic : Scart løsning\nJuggernaut Skrevet 03/09-03 17:31\nDa det er ved at hobe sig op med diverse ting der skal bruge den ene scart-indgang på tv'et, vil jeg høre om hvad i gør derhjemme. Det skal jo helst være nogenlunde pænt at se på plus at det helst ikke skal gå ud over billedkvaliteten.\nAmby Skrevet 03/09-03 17:33\nKøber, som nævnt før, en scartforlænger som række om foran fjernsynet, så kan man skifte der. Minimum tab af kvalitet.\nPieyanthikos Skrevet 03/09-03 17:57\nHar også købt en scartforlænger. Der er ikke så roddet bag TV'et, som det har været herhjemme. Under reolen hvor mine konsoller og spil står, ligger jeg enden af kablet fra hver konsol og trækker det længere ud, og sætter det i forlængeren.\nLidt upraktisk, men der ligger ikke kabler overalt.\nPaen Skrevet 03/09-03 18:01, rettet 03/09-03 18:03\nkøb en scartbox, det er en box som samler alle scart i et enkelt kabel, hvorefter du blot kan tænde/slukke for hvad du vil bruge osv..\njeg har en dårlig en til to scartkabler (dvd og xbox), men min skaber forringet billedkvalitet i forbindelse med xbox, så man skal investere i en af bedre kvalitet.\ndet er en mulighed :)\nAnders_Jensen Skrevet 03/09-03 18:35\nLad vær med at købe den scart-boks med plads til 3 andre scart stik, de har i Haral Nyborg. Det går rigtig slemt udover kvaliteten på billedet.\nNaiera Skrevet 03/09-03 18:48\nSom sagt er scart-forlængeren langt den bedste løsning. Man ved aldrig hvor man står med de scart-boxe, og kvalitetstabet vil så godt som altid tydeligt kunne ses. Med scart-forlængeren er det en anden sag.\nJuggernaut Skrevet 03/09-03 18:59\nHar I et link til en god sag?\nNaiera Skrevet 03/09-03 19:00\nBare smut ned til din lokale radio-biks og spørg om de ikke har et fuldt belagt scart-forlængerkabel.\nOuroborosSlay... Skrevet 03/09-03 19:01, rettet 03/09-03 19:10\nEr der nogen der har prøvet "Spider RGB Scart Kabel"? Er der kvalitetstab ved dette? Hvis ikke kunne det nu være ret smart...\nGameBits - Spider RGB Scart Kabel\njaes Skrevet 03/09-03 19:05\nog spørg om de ikke har et fuldt belagt scart-forlængerkabel.\nFik helt lyst til smørrebrød :D\nNaiera Skrevet 03/09-03 19:05, rettet 03/09-03 19:07\n"Spider RGB Scart Kabel"? Er der kvalitetstab ved dette?\nJa, kablet er af dårlig kvalitet. Det er uofficielt og ikke afsindigt tykt.\nOg brug betalingslink ikonet rigtigt!