En syvårig epoke med nulrentepolitik i USA er forbi, efter at den amerikanske centralbankchef netop har hævet renten med 0,25 procentpoint. Det betyder dog langtfra, at USAs økonomiske problemer nu er løst.\nOnsdag d. 16. december 2015, kl. 20.00\nFor første gang i ni år har den amerikanske centralbank, Federal Reserve, hævet renten.\nVerdens øjne har her til aften været stift rettet mod den amerikanske centralbankchef, Janet Yellen, der, som ventet, hævede rentestangen en smule fra 0,25 procent til 0,50 procent.\nRentestigningen er ifølge cheføkonom i Sydbank, Jacob Graven, en stærk symbolsk markering af, at amerikansk økonomi langt om længe har lagt krisen bag sig. Det ses blandt andet ved, at arbejdsløsheden er halveret fra ti til fem procent siden 2009.\n»Da krisen ramte i 2008, bankede Fed hurtigt renten ned til nul og begyndte at sprøjte nye penge ud gennem opkøb af obligationer. Medicinen virkede, og amerikansk økonomi har i de seneste år været den største vækstmotor blandt de vestlige økonomier. Nu, hvor økonomien på mange måder er kommet sig, er tiden kommet til at trappe ned på medicinen. Allerede i 2014 stoppede Fed med at købe obligationer for nye penge, og nu er tiden kommet til at løfte renten væk fra kriseniveauet på nul,« siger Jacob Graven.\nSelv om rentestigningen er tegn på bedring i amerikansk økonomisk, betyder den langtfra, at alle USAs økonomiske problemer nu er løst. Inflationen er fortsat betydeligt under målsætningen på to procent, og kritikere frygter, at den amerikanske centralbank set i det lys hæver renten for tidligt. Det er blandt andet blot få måneder siden, at den internationale valutafond, IMF, advarede om, at den amerikanske centralbank ville risikere at sætte det amerikanske opsving over styr med en rentestigning og derfor gentog sin anbefaling om, at renterne først skulle stige i 2016.\nTung skygge fra finanskrise\nDen amerikanske renteforhøjelse er første lille skridt på en lang og besværlig vej mod at normalisere pengepolitikken, og over de kommende år vil det blive en kæmpe udfordring at få løftet renten til mere normale niveauer og trække de flere tusind milliarder dollar tilbage, som blev pumpet ud i årene 2008-2014.\nJacob Graven fremhæver, at det giver stor risiko for turbulens på de finansielle markeder og kan sende dønninger ind over den globale økonomi.\n»I den forstand ligger skyggen fra finanskrisen fortsat tungt over den globale økonomi,« siger Jacob Graven.\nOvervismand Hans Jørgen Whitta-Jacobsen fra De Økonomiske Råd hæfter sig ved, at stigningen på 0,25 procentpoint er »meget lille«, men at rentestigningen indvarsler en periode med små gradvise rentestigninger, der hen ad vejen vil bringe renten op på flere procent.\n»Det er en meget behersket rentestigning. Derfor vil effekterne også være til at overskue, men man skal mere se på det sådan, at hvis den amerikanske centralbank hæver renten, siger den samtidig, at der er mere på vej. Det er et signal om, at centralbanken anser den amerikanske økonomi for at være så sund nu, at den påbegynder en rentenormalisering, og renten er slet ikke normaliseret, fordi den stiger med et kvart procentpoint. Der skal den måske op på tre til fire procent, før den er normaliseret,« siger overvismanden.\nVarsel om rentestigninger i Europa\nDet er vel at mærke kun amerikanerne, der er kommet til det punkt, hvor den lempelige pengepolitik skal rulles tilbage. Størstedelen af de europæiske lande sætter fortsat renten ned og/eller sprøjter flere penge ud gennem obligationsopkøb, da de er præget af en lavere inflation og højere arbejdsløshed end USA. I og med at Danmarks Nationalbank skygger Den Europæiske Centralbanks pengepolitik, er der ikke foreløbig udsigt til rentestigninger herhjemme, men Hans Jørgen Whitta-Jacobsen forklarer, at den amerikanske rentestigning kan have en betydning på de længere renter i Europa på grund af en ny forventningsdannelse.\n»De længere renter vil alt andet lige også stige i Europa, når renten stiger i USA, fordi der bliver skabt en forventning til, at renten vil stige herhjemme, hvilket vil sætte sig i den nuværende rente. Man skal dog ikke dramatisere den effekt, for det er stadigvæk en superlav rente, vi ender på, selv om vi måske får tre rentestigninger på et kvart procentpoint henover det næste år,« siger overvismanden.


Hjem > Kapitel 69. Primitive Menneskelige Institutioner\nPrimitive Menneskelige Institutioner\n69:0.1 (772.1) FØLELSESMÆSSIGT, transcenderer mennesket sine dyre forfædre i dets evne til at sætte pris på humor, kunst og religion. Socialt, udviser mennesket sin overlegenhed i at det fabrikerer redskaber, dedikeret til at kommunikere og opbygge institutioner.\n69:0.2 (772.2) Når mennesker samles i sociale grupper, resulterer disse sammenslutninger altid i skabelsen af visse aktivitets retninger, der kulminerer i institutionalisering. De fleste af menneskets institutioner har vist sig at være arbejdsbesparende, samtidig som de i en vis grad er med til at styrke gruppens sikkerhed.\n69:0.3 (772.3) Det civiliserede menneske sætter en stor ære i karakter, stabilitet og kontinuitet i deres etablerede institutioner, men alle menneskelige institutioner er blot de akkumulerede skikke fra fortiden, som er blevet bevaret af tabuer og beskyttet med værdighed af religionen. En sådan arv bliver traditioner, og traditioner forvandles i sidste ende til konventioner.\n1. Menneskets grundlæggende institutioner\n69:1.1 (772.4) Alle menneskelige institutioner tjener nogle sociale behov, tidligere eller nuværende, selv om en overudvikling af dem uundgåeligt forringer individets værdi idet personligheden overskygges og initiativkraften formindskes. Mennesket bør kontrollere sine institutioner i stedet for at tillade sig selv at være domineret af disse kreationer af fremrykkende civilisation.\n69:1.2 (772.5) Menneskelige institutioner hører til en af tre generelle klasser:\n69:1.3 (772.6) 1. Institutionerne for selvopretholdelse. Disse institutioner omfatter de aktiviteter der udspringer fra sult efter mad og de tilknyttede instinkter af selvopholdelsesdrift. Disse institutioner omfatter industri, ejendom, erobringskrige og alle samfundets reguleringsmekanismer. Før eller senere fremmer den instinktive frygt oprettelsen af disse institutioner for at overleve ved hjælp af tabuer, konventioner, og religiøse sanktioner. Frygt, uvidenhed og overtro har spillet en fremtrædende rolle i den tidlige oprindelse og efterfølgende udvikling af alle menneskelige institutioner.\n69:1.4 (772.7) 2. Institutionerne for forplantningen. Disse er de sociale institutioner, der vokser frem af sult efter sex, moderinstinktet, og de højere bløde følelser hos de menneskelige familier. De omfatter social tryghed for hjem, skole, familieliv, uddannelse, etik og religion. De inkluderer ægteskabsskikke, forsvarskrige og opførelse af hus og hjem.\n69:1.5 (772.8) 3. Institutionerne af glæde og velvære. Det er de skikke og praksis, som vokser frem af tilbøjeligheder til forfængelighed og følelser af stolthed. De omfatter skikke, som gælder klædedragter og personlig udsmykning, sociale kutymer, krig for ærens skyld, dans, underholdning, konkurrencer og andre faser af sensuel tilfredsstillelse. Men civilisationen har aldrig udviklet klart definerede institutioner udelukkende til nydelse og velvære.\n69:1.6 (773.1) Disse tre grupper af sæder og skikke i samfundet er intimt sammenflettede og minutiøst indbyrdes afhængige af hinanden. På Urantia danner de en kompleks organisation, der fungerer som en enkelt mekanisme i samfundet.\n2. Industriens begyndelse\n69:2.1 (773.2) En primitiv produktionsøkonomi voksede langsomt op som en forsikring mod hungersnødens rædsler. Tidligt i sin eksistens begyndte mennesket at tage ved lære af visse dyr, der, i tider med rigelig forsyninger, lagrede mad op til hårdere tider.\n69:2.2 (773.3) Inden den tidlige sparsommelighed og den primitive produktionsindustri fik sin start var armod og reel lidelse den gennemsnitlige stammes lod. Urmenneskerne var tvunget til at konkurrere med hele dyreverdenen for sin føde. Konkurrenceeffekten trækker altid mennesket ned mod vilddyrets niveau; fattigdom er dets naturlige og tyranniserende tilstand. Rigdom er ikke en naturlig gave; den er resultatet af arbejdskraft, viden og organisation.\n69:2.3 (773.4) Det primitive menneske indså hurtigt de fordelene ved at slutte sig sammen. Sammenslutning førte til organisation, og det første resultat af organisationen var arbejdsdeling, med dens umiddelbare besparelse af tid og materialer. Disse specialiseringer af arbejdskraften opstod ved tvangsmæssig tilpasning - man stræbte mod mindste modstand. De primitive vilde gjorde aldrig noget reelt arbejde muntert eller frivilligt. De samtykkede kun fordi de var tvunget af nødvendighed.\n69:2.4 (773.5) Det primitive menneske kunne ikke lide hårdt arbejde, og det ville ikke skynde sig med mindre det var konfronteret med alvorlig fare. Tids elementet i arbejdet, tanken om at gøre en given opgave inden for en bestemt frist, er udelukkende en moderne begreb. De fortidige mennesker havde aldrig travlt. Det var de dobbelte krav fra intense kampe for tilværelsen og den stadigt stigende levestandard, der drev de naturligt inaktive racer ind på produktionsvirksomhedens vej.\n69:2.5 (773.6) Arbejdet, planlagte opgaver, adskiller mennesket fra dyr, hvis anstrengelser stort set er instinktive. Nødvendigheden af at arbejde er menneskets allerstørste velsignelse. Medlemmerne af Prinsens personale arbejdede alle; de gjorde meget for at højne værdien af fysisk arbejde på Urantia. Adam var en gartner; Hebræernes Gud arbejdede - han var alle tings skaber og opretholder. Hebræerne var den første stamme til at sætte en høj værdisats på arbejdsflid; de var de første mennesker til at forkynde, at »den, der ikke arbejder, må ikke spise.” Men mange af verdens religioner vendte tilbage til den tidligere ideale lediggang. Jupiter var en grovæder, og Buddha blev en reflekterende tilhænger af inaktivitet.\n69:2.6 (773.7) Sangikstammerne var ganske flittige når de ikke boede i troperne. Men der var en lang, lang kamp mellem de dovne tilhængere af magi og arbejdets apostle - dem, der udøvede fremsyn.\n69:2.7 (773.8) Menneskets første fremsyn var rettet mod bevarelse af ild, vand og føden. Det primitive menneske var en naturlig født spiller; der altid ønskede at få noget for ingenting, og alt for ofte i disse tidlige tider blev det betragtet som en succes, at det som kom fra tålmodigt arbejde var resultat af magisk handling. Magi var langsom til at give efter for forudseenhed, selvfornægtelse og flid.\n3. Arbejdskraftens specialisering\n69:3.1 (773.9) Arbejdsfordelingen i de primitive samfund blev først bestemt ved naturlige, og derefter af de sociale, omstændigheder. Den tidlige rækkefølge af arbejdskraftens specialisering var:\n69:3.2 (774.1) 1. Specialisering på grundlag af køn. Kvindens arbejde stammer fra valget om tilstedeværelse af barnet; af naturen elsker kvinder spædbørn mere end mænd gør. På den måde blev kvinden rutinearbejder, mens manden blev jæger og kriger, der havde forskellige perioder med arbejde og hvile.\n69:3.3 (774.2) På alle tider har der været tabuer, der har holdt kvinden tæt bundet til sit eget område. Manden har mest selvisk valgt det mere behagelige arbejde, og overladt det møjsommelige rutinearbejde til kvinden. Manden har altid været flov over at gøre kvindens arbejde, men kvinden har aldrig vist nogen modvilje mod at gøre mandens arbejde. Det er dog mærkeligt at notere, at både mænd og kvinder altid har arbejdet sammen med at bygge og indrette deres hjem.\n69:3.4 (774.3) 2. Ændring som følge af alder og sygdom. Disse forskelle bestemte den næste arbejdsdeling. De gamle mænd og krøblinger blev tidligt sat i gang med at fremstille redskaber og våben. Senere blev de anvendt til at bygge vandingsanlæg.\n69:3.5 (774.4) 3. Differentiering baseret på religion. Medicinmænd var de første mennesker som blev fritaget for fysisk slid; de var pioner for den frie selvstændige klasse. Smedene var en lille gruppe, der konkurrerede med medicinmændene som tryllekunstnere. Deres dygtighed til at arbejde med metaller gjorde folk bange for dem. De ”hvide smede” og ”sorte smede” gav oprindelse til de tidlige trosretninger i hvid og sort magi. Denne tro blev senere blandet med overtroen om de gode og de dårlige spøgelser, gode og onde ånder.\n69:3.6 (774.5) Smedene var den første ikke-religiøse gruppe til at nyde særlige privilegier. De blev betragtet som neutrale under krigen, og denne ekstra fritid førte til, at de som en klasse blev det primitive samfunds politikerne. Som følge af groft misbrug af disse privilegier blev smedene udbredt forhadte, og medicinmændene var ikke sene til at fremme hadet til deres konkurrenter. I denne første konkurrence mellem videnskab og religion, vandt religion (overtroen). Efter at være blevet drevet ud af landsbyerne, oprettede smedene de første kroer, offentlige overnatningssteder, i udkanten af bosættelserne.\n69:3.7 (774.6) 4. Herre og slave. Den næste differentiering af arbejdskraften voksede ud af den indbyrdes relation mellem sejrherren til de besejrede, og det markerede begyndelsen på menneskets slaveri.\n69:3.8 (774.7) 5. Differentiering baseret på forskellige fysiske og mentale evner. Yderligere arbejdsdeling blev begunstiget af de iboende forskelle mellem mennesker; alle mennesker er ikke født lige.\n69:3.9 (774.8) De tidlige specialister i industrien var flinteflækkerne og stenhuggere; så kom smedene. Efterfølgende udvikledes specialisering af grupper; hele familier og klaner helliget sig til visse former for arbejdskraft. Oprindelsen af en af de tidligste præstekaster, bortset fra stammens medicinmænd, skyldtes den overtroiske ophøjelse af en familie af særligt dygtige sværd fabrikanter.\n69:3.10 (774.9) De første gruppespecialister i industrien var stensalt eksportører og keramikere. Kvinder fremstillede det usmykkede keramik og mændene dekorerede krukkerne. Blandt nogle stammer var det kvinderne der syede og vævede, i andre var det mændene.\n69:3.11 (774.10) De første handlende var kvinder; de var ansat som spioner, der drev handelen som en bibeskæftigelse. Snart udvidede byttehandelen sig, kvinderne fungerede som mæglere - mellemhandlere. Siden kom købmandens klasse som opkrævede en kommission, profit, for deres ydelser. Væksten i vareudbytte udviklede sig til egentlig handel; og efter udvekslingen af varer kom udvekslingen af kvalificeret arbejdskraft.\n4. Begyndelse af handels udveksling\n69:4.1 (775.1) Ligesom ægteskab efter aftale fulgte ægteskab ved tilfangetagelse, så blev byttehandel efterfulgt af beslaglæggelse af razziaer. Der var en lang periode med piratkopiering mellem de tidlige skikke med en tavs byttehandel og senere handel med dens moderne udvekslings metoder.\n69:4.2 (775.2) Den første byttehandel blev udført af bevæbnede handlende, der ville efterlade deres varer på et neutralt sted. Kvinder holdt de første markeder; de var de tidligste forhandlere, og det var, fordi de bar byrderne; mændene var krigere. Meget tidligt udvikledes en handelsdisk, en adskillelsesmur bred nok til at forhindre de handlende i at nå hinanden med våben.\n69:4.3 (775.3) En fetich blev brugt til at holde øje med varerne som var blevet leveret til lydløs byttehandel. Sådanne markedspladser var sikret mod tyveri; intet vil blive fjernet undtagen ved byttehandel eller køb; med en fetich på vagt var varerne altid sikret. De tidlige handlende var strengt ærlige indenfor deres egne stammer, men anså det for helt i orden at snyde fjerne fremmede. Selv de tidlige hebræere anerkendte et særskilt etisk kodeks i deres kontakt med andre end jøder.\n69:4.4 (775.4) Gennem mange tidsaldre fortsatte den tavse byttehandel før folk ville mødes, ubevæbnet, på det hellige marked. Disse samme markedspladser blev de første asylsteder og de blev i nogle lande senere kendt som ”tilflugtsbyer.” Enhver flygtning som nåede markedet var sikker og beskyttet mod angreb.\n69:4.5 (775.5) De første vægte var kerner af hvede og andre kornarter. Det første betalingsmiddel var en fisk eller en ged. Senere blev koen en bytteenhed.\n69:4.6 (775.6) Den moderne skrift fik sin begyndelse i de tidlige handelsoptegnelser; menneskets første litterære værk var en handel forfremmelses dokument, et salt reklame. Mange af de tidligere krige blev udkæmpet over naturrigdomme såsom flint, salt og metaller. Den første formelle aftale mellem forskellige stammer gjaldt en saltforekomst som blev tilgængelig for flere stammer. Disse aftaleområder gav mulighed for venskabelig og fredelig udveksling af ideer og sammenblandingen af forskellige stammer.\n69:4.7 (775.7) Skriften udvikledes gennem stadier af ”budbringer staven”, reb med knuder, billedskrift, hieroglyffer og wampum bælter, til de tidlige symbolske alfabeter. Overførslen af meddelelser udviklede sig fra det primitive røgsignal videre gennem løbere, ryttere, jernbaner og fly, samt telegraf, telefon og trådløs kommunikation.\n69:4.8 (775.8) Nye ideer og bedre metoder blev videregivet i hele den beboede verden af fortidens handelsfolk. Handel, i forbindelse med eventyr, førte til udforskning og opdagelse. Alle dette gav anledning til transport virksomhed. Handel har været den store civilisere ved at fremme gensidigt samvær mellem kulturen.\n5. Begyndelsen af kapital\n69:5.1 (775.9) Kapital er arbejdskraft anvendt som et afkald på den nuværende til fordel for fremtiden. Besparelser udgør en form for vedligeholdelse og overlevelses forsikring. Mad hamstring udviklede selvkontrol og skabte de første problemer med kapital og arbejdskraft. Hvis det menneske, der havde mad, kunne beskytte den mod røvere, havde han en klar fordel i forhold til det menneske, der ikke havde mad.\n69:5.2 (775.10) Den tidlige bankmand var den tapre mand af stammen. Han holdt gruppens skatter deponeret hos sig, og hele klanen ville forsvare hans hytte i tilfælde af angreb. Således førte ophobninger af den enkelte ejede kapital og gruppe aktiver, straks til en militær organisation. Til en begyndelse var sådanne sikkerhedsforanstaltninger designet til at forsvare ejendom mod indtrængende udefra, men senere blev det skik at vedligeholde den militære organisation ved at gennemføre razziaer mod omkringliggende stammers ejendom og rigdom.\n69:5.3 (776.1) De grundlæggende behov, som førte til akkumulering af kapital var:\n69:5.4 (776.2) 1. Sult - forbundet med fremsynethed. Mad besparelse og konservering betød magt og komfort for dem, der besad tilstrækkelig forudseenhed til på denne måde at sikre fremtidige behov. Et lager af fødevarer var god forsikring mod sult og katastrofer. Alle de primitive skikke var i selve virkeligheden beregnet til at hjælpe mennesket til at underordne det nuværende til gavn for fremtiden.\n69:5.5 (776.3) 2. Kærlighed til familien - lysten til at sikre deres behov. Kapital repræsenterer en besparelse på ejendom på trods af pres fra nutidens behov for at sikre sig mod de krav, som fremtiden stiller. En del af disse fremtidige behov kan have med ens efterkommere at gøre.\n69:5.6 (776.4) 3. Forfængelighed - længslen efter at fremvise sine indsamlede værdier. Ekstraordinær beklædning var et af de første kendetegn på forskel. Samlerforfængelighed appellerede tidligt til menneskets stolthed.\n69:5.7 (776.5) 4. Position - iver efter at købe sociale og politiske prestige. Der opstod tidligt en kommercialiseret overklasse, hvortil adgang afhang af udførelsen af nogle særlige tjenester for de kongelige eller åbent adgang mod kontant betaling.\n69:5.8 (776.6) 5. Magt - trangen til at være herre over andre. At udlåne formuer blev videreført som et middel til slaveri, så udlånsrenten var et hundrede procent om året i disse gamle tider. Pengeudlånerne gjorde sig til konger ved at oprette en stående hær af debitorer. Gældsslaver tilhørte den tidligste form for ejendom, der blev indsamlet, og i gamle dage strakte gældsslaveriet endda til bestemmelse over kroppen efter døden.\n69:5.9 (776.7) 6. Frygten for de dødes ånder —beskyttelseshonorar til præsterne. Folk begyndte tidligt at give dødsgaver til præsterne med henblik på at deres ejendom skulle anvendes til at lette deres fremskridt gennem det næste liv. Præsteskabet blev dermed meget rigt; de var finanskonger blandt fortidens kapitalister.\n69:5.10 (776.8) 7. Sexualdriften - ønsket om at købe en eller flere koner. Menneskets første form for byttehandel var kvinder; det fandtes længe før hestehandel. Aldrig har byttehandel med sexslaver bragt samfundet fremad; en sådan trafik var og er en race skændsel, for på en og samme tid, som både forhindrede udviklingen af familielivet og forurenede den biologiske konstitution hos højerestående folk.\n69:5.11 (776.9) 8. Talrige former for selvtilfredsstillelse. Nogle søgte rigdom, fordi den gav magt; andre sled for at samle ejendom, fordi det bragte bekvemmelighed. De første tiders mennesker (og en del senere tiders) havde tendens til at formøble deres ressourcer på luksus. Rusmidler og narkotika fascinerede de primitive racer.\n69:5.12 (776.10) Som civilisationen udvikledes fik menneskerne nye incitamenter til at spare; i hurtigt takt blev nye krav tilføjet til den oprindelige sult efter mad. Fattigdommen blev så afskyede at kun de rige blev anset egnet til at gå direkte til himlen, når de døde. Ejendom blev værdsat så højt, at et prætentiøst festmåltid kunne løse ens navn fra en besudlende skændsel.\n69:5.13 (777.1) Ophobninger af rigdom blev tidligt et tegn på en værdsat position i samfundet. I visse stammer brugte individer indsamling af ejendom i årevis bare for at gøre indtryk ved at brænde det op på nogle helligdage eller ved frit at distribuere det til deres stammefolk. Dette gjorde dem til store mænd. Selv nutidens folk svælger i den overdådige distribution af julegaver, mens rige mennesker donerer til store institutioner for filantropi og læring. Menneskets teknik varierer, men hans disposition forbliver temmelig uændret.\n69:5.14 (777.2) Retfærdigvis skal det bemærkes, at mange af fortidens rige mænd gav meget af deres formue væk på grund af frygt for at blive dræbt af dem, der eftertragtede deres skatte. Det var almindelig, at velhavende mænd ofrede snesevis af slaver for at vise deres foragt for rigdom.\n69:5.15 (777.3) Selvom kapital har haft en tendens til at befri mennesket, har det i høj grad kompliceret hans sociale og industrielle organisation. Det misbrug af kapital som illoyal kapitalister er skyldige i ødelægger ikke det faktum, at det udgør grundlaget for det moderne industrisamfund. Gennem kapital og opfindelse så nyder den nuværende generation en højere grad af frihed end nogen anden, som tidligere eksisterede på jorden. Dette er noteret som en kendsgerning og ikke som et forsvar af de mange misbrug af kapital som tankeløse og egoistiske ledere har forårsaget.\n6. Ild i forhold til civilisationen\n69:6.1 (777.4) Det primitive samfund med sine fire forretningsområder - den produktionsøkonomiske, den regulerende, den religiøse og den militære er opstået gennem medvirken af ild, dyr, slaver, og ejendom.\n69:6.2 (777.5) Udarbejdelsen af ild adskilte i et spring for evigt mennesket fra dyret; det er menneskets grundlæggende opfindelse eller opdagelse. Ilden gjorde det muligt for mennesket at blive på jorden i løbet af natten, da alle dyr er bange for ild. Ilden opmuntrede til selskabelig socialisering om aftenen; den beskyttede ikke kun mod kulde og vilde dyr, men blev også brugt som sikkerhed mod spøgelser. Den var i første omgang brugt mere som lys end varme; mange tilbagestående stammer nægter at sove, medmindre en flamme brænder hele natten.\n69:6.3 (777.6) Ilden var en stor civilisere, der gav mennesket dets første mulighed for at være uselvisk uden at miste noget, da det kunne give glødende kul til en nabo uden selv at blive fattigere. Ilden i husstanden, som blev bevogtet af moderen eller ældste datter, var den første underviser, der kræver årvågenhed og pålidelighed. Hjemmet i de tidligere tider var ikke en bygning, men familien samledes om ilden, familiens arne. Når en søn grundlagde et nyt hjem, bar han en ildfakkel med sig fra familiens arne.\n69:6.4 (777.7) Selvom Andon, opdageren af ilden, undgik at behandle den som en genstand for tilbedelse, betragtede mange af hans efterkommere flammen som en fetich eller som en ånd. De gik glip af de sundhedsmæssige fordele af ild, fordi de ikke ville brænde affald. De primitive mennesker frygtede ilden og forsøgte altid at holde den i godt humør, med overdrysning af røgelse. Under ingen omstændigheder ville fortidens mennesker spytte i ilden, og heller ikke ville de nogensinde passere mellem nogen og en brændende ild. Selv svovlkis og flint, der blev anvendt til at slå ild med blev holdt hellig af tidlige tiders menneskehed.\n69:6.5 (777.8) Det var en synd at slukke en flamme; hvis en hytte brød i brand, fik den lov til at brænde. Ilden i templer og helligdomme var hellige og fik aldrig lov til at gå ud, bortset fra når det var skik at antænde nye flammer en gang om året eller efter nogen katastrofe. Kvinder blev udvalgt som præster, fordi de var vogtere af hjemmets ild.\n69:6.6 (778.1) De gamle myter om, hvordan ild kom ned fra guderne voksede ud af observationerne af brand forårsaget af lynnedslag. Disse ideer om en overnaturlig oprindelse førte direkte til tilbedelse af ild, og ild tilbedelse førte til skikken at ”passerer gennem ild”, en praksis der fortsatte frem til Moses tid. Tanken om at passere gennem ild efter døden forekommer stadig. Myten om ild var et stærkt forenende bånd i oldtiden og er stadig til stede i Parsernes symbolik.\n69:6.7 (778.2) Ilden førte til madlavning, og ”rå spiser” blev et spottende udtryk. Med kogning af fødevarer faldt forbruget af den livsenergi der var krævet for fordøjelsen af mad og tillod de tidlige mennesker en vis styrke for social kultur, mens dyrehold, med faldende indsats for at erhverve mad, gav tid til sociale aktiviteter.\n69:6.8 (778.3) Man bør huske, at ilden åbnede dørerne til bearbejdning af metaller og førte til den senere opdagelse af dampkraft og nutidens anvendelse af elektricitet.\n7. Udnyttelse af dyr\n69:7.1 (778.4) Til at begynde med, så var hele dyreverdenen menneskets fjende; mennesket måtte lære at beskytte sig mod vilddyrene. Først spiste mennesket dyrene, men lærte senere at tæmme og få dem til at tjene ham.\n69:7.2 (778.5) Tæmningen af dyr begyndte ved et uheld. De vilde ville jage dyreflokken på samme måde som de amerikanske indianere jagede bison. Ved at omringe besætningen kunne de holde dyrene i kontrol og kunne så dræbe dem, efterhånden som de var nødvendige for føde. Senere blev der bygget hegn, og hele besætninger indfanget i dem.\n69:7.3 (778.6) Det var let at tæmme nogle dyr, men ligesom elefanten, ville mange af dem ikke yngle i fangenskab. Endnu senere opdaget man, at visse arter af dyr underkastede sig menneskets tilstedeværelse, og at de ville yngle i fangenskab. Tæmning af dyr blev således fremmet af selektiv avl, en kunst, der har gjort store fremskridt siden tiden i Dalamatia.\n69:7.4 (778.7) Hunden var det første dyr, der blev tæmmet, og de vanskelige erfaringer med at tæmme den begyndte, da en vis hund, efter at have fulgt en jæger rundt hele dagen, faktisk gik med ham hjem. Gennem tidsaldre blev hunden brugt til mad, jagt, transport og kammeratskab. Først hylede hundene, men senere lærte de at gø. Hundens skarpe lugtesans førte til begrebet om at den kunne se ånder, og så opstod der kulter omkring hunden som fetich. Vagthunde gjorde det for først gang muligt for hele klanen at sove om natten. Det blev derefter skik at ansætte vagthunde for at beskytte hjemmet mod ånder samt mod materielle fjender. Når hunden gøede, var det et menneske eller dyr som nærmede sig, men når hunden hylede, så var der ånder i nærheden. Selv i dag er der mange som stadig tror, at når hunden hyler om natten varsler det død.\n69:7.5 (778.8) Da manden var jæger, var han temmelig venlig til kvinder, men efter tæmningen af dyr var begyndt, kombineret med forvirringen efter Caligastia, behandlede mange stammer deres kvinder skammeligt. De behandlede dem alt for meget, ligesom de behandlede deres dyr. Mandens brutale behandling af kvinden er et af de mørkeste kapitler i menneskehedens historie.\n69:8.1 (778.9) Det primitive menneske tøvede aldrig med at slavebinde sine medmennesker. Kvinden var den første slave, en familie slave. Hyrde tidens mænd slavebandt kvinden som sin laverestående seksualpartner. Denne form for sexslaveri voksede direkte ud af mandens mindre afhængighed af kvinden.\n69:8.2 (779.1) For ikke så længe siden var slaveriet skæbnen for de krigsfanger, der nægtede at acceptere erobrerens religion. I tidligere tider blev fanger enten spist, tortureret til døde, sat til at bekæmpe hinanden, ofret til ånderne, eller gjort til slaver. Slaveriet var en stor forbedring fra massakre og kannibalisme.\n69:8.3 (779.2) Slaveriet var et skridt fremad på vejen mod en barmhjertigere behandling af krigsfanger. Bagholdsangrebet på Ai, med massakre af mænd, kvinder og børn, og kun kongen skånes for at tilfredsstille erobrerens forfængelighed, er et retvisende billede af den barbariske nedslagtning, som blev praktiseret af selv angiveligt civiliserede folk. Angrebet på Og, kongen af Bashan, var lige så brutal og effektiv. Hebræerne ”ødelagde fuldstændigt ” deres fjender, tog al deres ejendom som krigsbytte. De krævede at alle byer betalte skat med truslen om at ellers ”fuldstændig ødelæggelse af alle mænd.” Men mange af de samtidige stammer, dem, hvor stammeegoismen var mindre, var for længst begyndt at praktisere inddragelse af højerestående krigsfanger i deres egne stammer.\n69:8.4 (779.3) Jægeren, ligesom det røde menneske i Amerika, tog ikke slaver. Enten adopterede eller dræbte han sine fanger. Slaveri var ikke udbredt blandt hyrde folket, for de havde færre behov for arbejdskraft. Ved krig praktiserede hyrde folket at dræbe alle mandlige fanger og tog kun kvinder og børn som slaver. Moses lov indeholdt specifikke anvisninger om hvordan disse kvindelige fanger kunne tages til hustruer. Hvis de ikke var tilfredsstillende, kunne de blive sendt væk, men hebræerne fik ikke lov til at sælge sådanne afviste ægtefæller som slaver - det var i det mindste ét fremskridt i civilisationen. Selvom hebræernes sociale adfærdsnormer var grove, var de langt højere end normerne hos de omkringliggende stammer.\n69:8.5 (779.4) Hyrderne var de første kapitalister; deres besætninger repræsenterede kapital, og de levede på renten - den naturlige tilvækst. Og de var uvillige til at overdrage pasningen af denne rigdom til enten slaver eller kvinder. Men senere tog de mandlige fanger og tvang disse til at dyrke jorden. Dette er den tidlige oprindelse af livegenskabet - mennesket bundet til jorden. Afrikanerne kunne nemt lære at dyrke jorden; derfor blev de den store slaverace.\n69:8.6 (779.5) Slaveriet var et uundværligt led i kæden af den menneskelige civilisation. Det var den bro over hvilken samfundet passerede fra kaos og magelighed til orden og civiliserede aktiviteter; Det tvang tilbagestående og dovne folk til at arbejde og dermed forsynede deres overordnede med rigdom og fritid til fremme af deres samfund.\n69:8.7 (779.6) Slaveriinstitutionen tvang mennesket til at opfinde en reguleringsmekanisme i primitive samfund; den gav oprindelse til en begyndende administration. Slaveriet kræver opretholdelse af en streng orden og under den europæiske middelalder ophørte denne næsten, fordi de feudale herrer ikke kunne styre slaverne. De tilbagestående stammer fra fortiden, ligesom de indfødte australiere i dag, havde aldrig slaver.\n69:8.8 (779.7) Sandt nok, slaveriet var undertrykkende, men det var i undertrykkelses skoler, at mennesket lærte industri. Til sidst blev slaverne delagtiggjort af velsignelserne i de højerestående samfund, som de så uvilligt havde bidraget til at skabe. Slaveriet skaber en organisation for kultur og sociale præstation, men angriber snigende snart samfundet indefra som den alvorligste af alle destruktive sociale sygdomme.\n69:8.9 (779.8) De moderne mekaniske opfindelse gjort slaven forældet. Slaveriet, ligesom polygami, ophører, fordi det ikke kan betale sig. Men det har altid vist sig at være katastrofalt pludselig at frigive et stort antal slaver; det bliver et mindre problem når de frigives gradvist.\n69:8.10 (780.1) 1 dag er mennesker ikke sociale slaver, men tusindvis af mennesker tillader ambitioner at slavebinde dem til gæld. Ufrivilligt slaveri har veget pladsen for en ny og forbedret form af modificeret industriel trældom.\n69:8.11 (780.2) Selvom samfundets ideal er universel frihed bør lediggang aldrig tolereres. Alle raske personer bør være forpligtet til at udføre mindst lige så meget arbejde som er nødvendigt for deres egen opretholdelse.\n69:8.12 (780.3) Det moderne samfund er i bakgear. Slaveri er næsten forsvundet; tamdyrenes tid er også snart forbi. Civilisationen strækker sig bagud mod ild - den uorganiske verden - om magten. Mennesket løftede sig op fra barbari ved brug af ild, dyr, og slaveri; nu går det tilbage, og opgiver hjælp fra slaver og dyr, mens det søger at vriste nye hemmeligheder og kilder til rigdom og magt fra naturelementernes skatkamre.\n9. Privat egendom\n69:9.1 (780.4) Selv om næsten alle primitive samfund var kommunale, var det primitive menneske ikke tilhænger af de nutidige kommunistiske doktriner. Kommunismen i disse tidlige tider var ikke blot en teori eller social doktrin; den var en simpel og praktisk automatisk justering. Kommunismen forhindrede fattigdom og nød; tiggeri og prostitution var næsten ukendt blandt disse gamle stammer.\n69:9.2 (780.5) Urkommunisme var ikke specielt egnet til at trykke mennesker ned til samme niveau, heller ikke til at ophøje middelmådighed, men den appelerede til inaktivitet og lediggang og den undertrykte industri og kvalte ambitioner. Kommunismen var en uundværlig støttestruktur for primitive samfunds vækst, men den gav efter for udviklingen af en højere social orden, fordi den var i strid med fire stærke menneskelige tilbøjeligheder:\n69:9.3 (780.6) 1. Familien. Mennesket har ikke kun behov for at indsamle ejendom; det ønsker også at testamentere sin formue til sine efterkommere. Men i de tidlige kommunale samfund blev et menneskes kapital ved dets død enten umiddelbart anvendt eller fordelt indenfor gruppen. Der var ingen arv af ejendom - arveafgift var et hundrede procent. De skikke som senere blev udviklet for kapitalakkumulering og ejendomsarv var et klart fremskridt i samfundet. Dette er sandt uanset de efterfølgende store krænkelser der ledsagede misbrug af kapitalen.\n69:9.4 (780.7) 2. Religiøse tendenser. Det primitive menneske ønskede også at spare ejendele op som et grundlag til at starte livet i det næste liv. Dette motiv forklarer, hvorfor det i så lang tid var skik at sætte et menneskets personlige ejendele i graven med sig. Fortidens mennesker troede, at det kun var de rige der overlevede døden i en snarlig umiddelbar glæde og værdig fortsættelse. Lærerne af åbenbaret religion, herunder navnlig de kristne lærere, var de første til at forkyndte, at de fattige kunne få frelse på lige fod med de rige.\n69:9.5 (780.8) 3. Ønsket om frihed og fritid. I de tidligere tider for social evolution blev fordelingen af den enkeltes indkomst blandt sine gruppe medlemmer næsten en form for slaveri; den arbejdende blev slave til den nytteløse. Den selvmorderiske svaghed i kommunismen lå heri: at det blev almindeligt at den letsindige levede på den sparsommeliges bekostning. Selv i moderne tid afhænger de uforudseende af staten (sparsommelige skatteydere) til at tage sig af dem. De, der ikke har nogen kapital forventer stadig, at de der har, skal give dem deres brød.\n69:9.6 (780.9) 4. Trangen til sikkerhed og magt. Kommunismen blev til sidst ødelagt af progressive og succesfulde individers vildledende praksis, som brugte forskellige omveje i et forsøg på at undslippe slaveriet til stammernes uduelige lediggængere. Til en begyndelsen var alt hamstring hemmeligt; usikkerhed i det primitive samfund forhindrede udad synlig kapitalakkumulation. Selv på et senere tidspunkt, var det meget farligt at samle for meget rigdom; man kunne være sikker på at kongen ville finde på enhver anklage for at få en rig mands ejendom konfiskeret, og når en velhavende mand døde, blev begravelsen forsinket indtil familien donerede et stort beløb til den offentlige velfærd eller til kongen, en arveafgift.\n69:9.7 (781.1) I de tidligste tider var kvinderne samfundets ejendom, og moderen dominerede familien. De tidlige høvdinge ejede hele landet og var indehavere af alle kvinder; ægteskab krævede samtykke fra stammehøvdingen. Da kommunismen forsvandt, blev kvinderne privat ejendom, og faderen overtog til sidst kontrollen med hjemmet. Hjemmet fik således sin begyndelse, og de herskende polygame skikke blev gradvist fortrængt af monogami. (Polygami er overlevelsen af kvindeslaveriets element i ægteskabet. Monogami er det slavefrie ideal om den uforlignelige sammenslutning af en mand og en kvinde i den ædle opgave at danne et hjem, opdrætte afkom, skabe fælles kultur og udvikle sig selv. )\n69:9.8 (781.2) Til en begyndelse var al ejendom, herunder redskaber og våben, i stammens fælleseje. Privat ejendom bestod først og fremmest af alle de ejendele de personligt havde rørt. Hvis en fremmed drak af en kop, var bægeret fremover hans. Dernæst blev ethvert sted, hvor blod var udgydt den sårede persons eller gruppens ejendom.\n69:9.9 (781.3) Privat ejendom blev således oprindeligt respekteret, fordi det var antaget at være ladet med en del af ejerens personlighed. Ærlighed, når det gælder ejendom hvilede trygt på denne type overtro; ingen politi var nødvendige for at beskytte personlige ejendele. Der var ingen der stjal indeni gruppen, selv om menneskerne ikke tøvede med at tilegne sig varer fra andre stammer. Forholdet til ejendom endte ikke med døden; tidligt blev personlige effekter brændt, derefter begravet med de døde, og senere, arvet af den efterladte familie eller af stammen.\n69:9.10 (781.4) Smykketyper af personlige effekter opstod fra brugen af at bære amuletter. Forfængelighed kombineret med frygten for spøgelse fik de tidlige mennesker til at modstå alle forsøg på at fratage dem deres foretrukne amuletter, idet en sådan ejendom var værdsat højere end nødvendigheder.\n69:9.11 (781.5) Sovepladsen var en af menneskets tidligste ejendom. Senere blev hjemmetomten tildelt af stammernes høvdinge, som varetog al fast ejendom for gruppen. Et ildsted gav øjeblikkelig ejerskab; og endnu senere, fik man brugsretten til den tilstødende jord.\n69:9.12 (781.6) Vandhuller og brønde var blandt de første private ejendele. Hele fetichssystemet blev anvendt til at bevogte vandhuller, brønde, træer, afgrøder og honning. Efter tabet af troen på fetich, udvikledes love til at beskytte private ejendele. Men jagtlove, retten til at jage, eksisterede længe før jordlovene. De røde mennesker i Amerika forstod aldrig den private ejendomsret til jord; de kunne ikke forstå den hvide mands synspunkt.\n69:9.13 (781.7) Privat ejendom blev tidligt præget af familiens insignier, og det er den tidlige oprindelse af familiens våbenskjold. Fast ejendom kunne også blive bevogtet af ånder. Præsterne kunne ”helliggøre” et stykke jord, og det hvilede derefter under beskyttelse af de magiske tabuer som var opført derpå. Ejerne til jorden blev herefter omtalt som at have et ”præstebevis.” Hebræerne havde stor respekt for disse vartegns familier: ”Forbandet være den, som fjerner sin næstes vartegn.” Disse stenmarkører bar præstens initialer. Selv træer, der var markeret med initialerne blev privat ejendom.\n69:9.14 (782.1) I begyndelsen var det kun afgrøderne som var private, men flere afgrøder i træk gav besiddelsesret; landbruget var således tilblivelsen af den private ejendomsret til jord. Individer fik først besiddelsesret til et liv; efter døden vendte jorden tilbage til stammen. Det allerførste skøde som stammerne bevilligede til enkelte personer var graven - familiens begravelses grunde. I senere tider tilhørte jorden dem, som indhegnede den. Byerne forbeholdte altid visse landområder til offentlige græsarealer og til brug i tilfælde af belejring; disse ”fællesområder” repræsenterer overlevelse af den tidligere form for kollektiv ejendomsret.\n69:9.15 (782.2) Til sidst tildelte staten ejendom til den enkelte, men forbeholdt sig retten til beskatning. Når jordejerne på denne måde havde fået deres ejerskab sikret, kunne de indsamle husleje, og jorden blev en indtægtskilde - kapital. Til sidst blev jorden en reel vare, der kunne sælges, eller på anden måde overføres, pantsættes, og komme på tvangsauktion.\n69:9.16 (782.3) Privat ejerskab medførte større frihed og øget stabilitet; men samfundet gav først tilladelse til privat ejendomsret til jorden efter at den fælles kontrol og ledelse var mislykkedes, og dette blev hurtigt efterfulgt af en række slaver, livegne og jordløse klasser. Forbedret mekanisk udstyr satte gradvis folk fri fra slaveagtigt slid.\n69:9.17 (782.4) Ejendomsretten er ikke absolut; den er rent socialt. Men hele administrationssystemet, lov, orden, borgerlige frihedsrettigheder, sociale rettigheder, konventioner, fred og lykke, som nutidens mennesker nyder godt af, er vokset op omkring den private ejendomsret.\n69:9.18 (782.5) Den nuværende sociale orden er ikke nødvendigvis rigtigt - ikke guddommelig eller hellig - men menneskeheden vil gøre klogt i at bevæge sig langsomt i at foretage ændringer. Det, som I har, er langt bedre end ethvert system som var kendt af jeres forfædre. Sørg for, at når I ændrer den sociale orden, så forsikre jer at I ændre til det bedre. Lad jer ikke blive overtalt til at eksperimentere med kasserede formler som jeres forfædre forlod. Gå fremad, ikke bagud! Lad evolution fortsætte! I må ikke tage et tilbageskridt.\n69:9.19 (782.6) [Præsenteret af en Melkisedek i Nebadon.]\nDestinations URL: https://www.urantia.org/da/urantia-bogen/kapitel-69-primitive-menneskelige-institutioner


HB Køge sejr i Silkeborg - Lokalbold.dk – Øst & Midt\nHB Køge sejr i Silkeborg\nNicolaj Madsen blev matchvinder, da han efter en times spil scorede kampens eneste mål, da HB Køge ude slog Silkeborg i Superligaen med 1-0.\nSilkeborg fik hjemme besøg af HB Køge i Superligaen søndag eftermiddag. For gæsterne, der havde 14 point op til nedrykningsstregen, handlede det om at vise sig fra sin bedste side, mens værterne Silkeborg skulle tanke tre point op på kontoen i jagten på de europæiske pladser.\nVærterne måtte undvære rutinerede Frank Hansen, der var i karantæne, men i starten af kampen formåede Silkeborg alligevel at spille sig frem til en håndfuld gode muligheder på det ujævne græstæppe.\nGæsterne var uden målfarlige Fabinho, der var blevet skadet, men efter seks minutters spil viste HB Køge, at man godt kunne uden Fabinho. Efter flot opspil kom Lasse Kronborg frem til en god skudmulighed, som desværre for Kronborg strøg tæt forbi.\nKort efter burde Henrik Tømrer Pedersen have bragt Silkeborg i front, da han tæt under mål blev spillet helt fri. Tømreren var dog uskarp, og sendte sin afslutning forbi målet. Seks minutter senere misbrugte Henrik Pedersen endnu en god mulighed, og kort efter spillede Nicolaj Ritter og Kasper Risgård sig igennem dog uden at ramme en angriber i boksen.\n10 minutter før pausen fik Silkeborg endnu en kæmpe mulighed, da Dennis Flinta kom alene igennem i højre side. I stedet for at afslutte forsøgte Flinta at ramme Henrik Pedersen, men HB Køge kom i vejen, og fik afværget.\nEfter pausen fortsatte det bølgende spil, og efter 59 minutters spil bragte gæsterne sig i front. Adeola Runsewe kom fri i højre side, hvorefter han lagde en perfekt bold ind til Nicolaj Madsen, der fik dirigeret bolden i nettet til en HB Køge-føring.\nDermed var Silkeborg tvunget frem, og værterne forsøgte at skubbe længere frem på banen. Det kastede muligheder i omstillingsspillet af sig, som da Lee Rochester Sørensen var alene igennem, men Sørensen var uskarp og fik ikke afsluttet.\nSilkeborg gav mod slutningen af kampen debut til tilbagevendte Sebastian Svärd, mens Dennis Flinta blev rykket op i angrebet i jagten på scoringer. Kasper Risgård var tæt på at score, da han sendte sit hovedstød tæt forbi stolpen med fem minutter igen, mens Nicolaj Thomsen brændte en friløber i den anden ende.\nTrods det sene pres fik Silkeborg ikke scoret. HB Køge kunne derfor glæde sig over at have sikret sig sæsonens anden sejr i sæsonen. Begge sejre erhvervet imod Silkeborg som HB Køge åbenbart har et ganske godt tag på.\nArtikel "tagged" som: HB Køge, Nikolaj Madsen, Silkeborg IF, Superliga,\nForfatter , 11.03.2012, 18:37


Telemarketing Århus - Få 3 tilbud på telemarketing - klik her!\nØnsker du at få hjælp til telemarketing Århus, vil der være et væld af forskellige virksomheder, som du kan gøre brug af. Der findes i Danmark et hav af virksomheder, der beskæftiger sig med det at lave salg via telefon, men det er dog langt fra alle de mange danske virksomheder, som laver salg via telefon, der tager de samme priser for det stykke arbejde, de laver. Derfor er det uden tvivl rigtig vigtigt, at man som virksomhed sørger for at kigge sig om efter en af de danske telemarketingbureauer, der vil kunne tilbyde den bedste og mest attraktive pris, således man som virksomhed ikke ender ud med at skulle betale for meget for den løsning, som man får.\nKøb af telemarketing er en glimrende investering\nSåfremt man som virksomhed gerne vil markedsføre sig, således man kan få flere kunder samt en øget omsætning i sin forretning, er det naturligvis med at vælge den markedsføringskanal, som giver det største udbytte, og som i sidste ende bliver den bedste investering. I rigtig mange tilfælde er telemarketing utvivlsomt en af de absolut bedste og billigste markedsføringsformer, der er at finde – og det er der flere forskellige årsager til. Når man vælger at få hjælp til telemarketing, vil man kunne komme til at ramme lige præcis den målgruppe, som man ønsker at ramme.\nHerudover skal man samtidig og så huske på, at det i forbindelse med markedsføring er rigtig vigtigt, at finde en markedsføringsform, som er målbar, og her er der bestemt ingen tvivl om, at telemarketing er en attraktiv markedsføringsform. Hvis du eksempelvis ønsker hjælp til 20 timers telesalg, vil det nemlig være meget let for dig efterfølgende at vurdere, om pengene til telemarketing vil være givet godt ud.\nMed telemarketing kan du få hjælp til mange forskellige ting\nHjælp fra et firma, som arbejder med det at lave telemarketing Århus kan bestemt vise sig at være en rigtig god idé i rigtig mange forskellige sammenhænge. Arbejdsområderne for de virksomheder, der til daglig arbejder med telemarketing, spænder nemlig meget bredt, og der vil både forelægge mulighed for, at du kan få hjælp med alt lige fra\nMødebooking – Når et telemarketingbureau hjælper dig med at få møder i bogen, får du møder med potentielle kundeemner, som er interesserede i netop det produkt eller den ydelse, som dit firma sælger. Mødebooking er uden tvivl en særdeles effektiv måde at lave salg på, og der er derfor også rigtig god grund til, at man som virksomhed sørger for at få sig en hjælpende hånd med at få lavet professionel mødebooking. Denne form for salg vil kunne bruges i stort set alle tænkelige brancher.\nTelefonsalg – Et firma som arbejder med telemarketing Århus vil foruden mødebooking også kunne hjælpe dig med direkte at lukke ordre over telefonen. I mange tilfælde vil det dog foregå sådan, at der bliver booket et møde, da der som oftest er væsentligt bedre resultater med denne fremgangsmåde, da det at lukke en ordre over telefonen direkte godt kan være meget krævende.\nAnalyser – Skal man som virksomhed eksempelvis ud på nye markeder, og vil man i den forbindelse gerne lave en indledende markedsanalyse, så er dette en af de ting, som et af de mange danske telemarketingbureauer, der arbejder med telemarketing Århus vil kunne hjælpe med. Dette vil blandt andet kunne bruges til at finde frem til, om der rent faktisk er et marked for det produkt eller den serviceydelse, man som virksomhed godt kunne tænke sig at få solgt.\nKundedatabase – Rigtig mange virksomheder vælger at få hjælp til opdatering af deres kundedatabase, og det kan helt bestemt godt være en særdeles god idé at få dette gjort. Når du vælger at få opdateret informationerne omkring dine kunder, vil du nemlig kunne sikre, at alle informationer er korrekte, hvilket kan være af meget afgørende betydning i forhold til, når du skal have kontakt til kunderne. Tit og ofte er dette vigtigt at gøre – eksempelvis hvis en virksomhed skifter medarbejdere ud.\nStor forskel på priserne på telemarketing i Århus\nTelemarketing er blandt en af de typer af markedsføring, der bestemt godt kan være meget stor prisforskel på. Når man skal have et firma til at ringe ud for sig, så er der nemlig mange forskellige faktorer, der kan være medbestemmende i forhold til, hvor meget eller lidt man skal betale for at få udført arbejdet, og det er bestemt noget, der er værd at være opmærksom på. Det forholder sig i dag sådan, at der vil være mulighed for at finde rigtig mange forskellige virksomheder, der står klar til at hjælpe dig med telemarketing, og priserne er som oftest baseret på, hvor høj eller lav en timepris, som de forskellige virksomheder tager for deres arbejde.\nUdover selve timeprisen kan der også generelt set være en forskel på, om virksomhederne eksempelvis tager en pris i opstart.\nNår der kommer til prissætning indenfor telemarketing Århus, så er det for dig som køber af telemarketing altid mere end vigtigt at huske på, at det i rigtig mange tilfælde bestemt godt være en særdeles god idé at kigge dig om efter et firma, der kan hjælpe dig til en fornuftig pris – men dog må det aldrig gå ud over kvaliteten.\nEn ting er nemlig, hvad man skal betale for at få lavet telemarketing. En anden ting er, hvor stor en effekt det udførte arbejde vil have for ens virksomhed, og det er bestemt noget, som du bør være opmærksom på, når du skal finde dig et firma til at hjælpe med at ringe ud til potentielle kundeemner for dig. Du skal have fundet et firma, der arbejder med telemarketing i Århus, som lægger meget stor vægt på kvalitet, således du er stensikker på at få meget for dine penge – uanset hvor høj eller lav en pris, som du betaler pr. time eller pr. møde, der bliver afholdt.\nTelemarketing Århus – Er det pengene værd?\nDer er mange, der gerne vil have højere omsætning i deres forretning, og som i den forbindelse overvejer hvilken type af markedsføring, som er den bedste. En af de ting, som er medvirkende til at gøre brug af telemarketing til en meget attraktiv løsning for dig som virksomhedsejer, hvis du godt kunne tænke dig at få en højere omsætning er uden tvivl, at du ved eksempelvis at få lavet timebaseret telemarketing har mulighed for at få dygtige og erfaren folk til at promovere sit produkt.\nHerudover skal man huske på, at hvis du hyrer et telemarketingfirma til at hjælpe dig – på timebasis – så koster det dig den samme timepris at få hjælp til arbejdet uanset, om du lever af at sælge knappenåle, eller du sælger et tungere produkt til mange tusinde kroner.\nMed andre ord vil der altså, særligt hvis du sælger et større produkt eller noget, hvor der er en løbende kontinuerlig indtjening, være rigtig gode muligheder for, at brug af telemarketing vil være en god investering for dig som virksomhedsejer.\nNår du skal have lavet dette stykke arbejde, så er det dog selvfølgelig væsentligt, at du finder dig et firma, der vil være i stand til at kunne hjælpe til en pris, der ligger på et fornuftigt niveau – og heldigvis vil der i området nær Århus være rig mulighed for, at du kan få hjælp fra et firma, der arbejder med det at lave telemarketing Århus.\nVed at finde dig et af de firmaer, der er i stand til at hjælpe dig med telefonsalg til en fornuftig pris, vil du kunne øge chancen for, at telemarketing ender med at blive en god investering for dig og din virksomhed.\nVirksomheder i alle brancher kan anvende telemarketing\nHvis du driver en virksomhed, der har til huse i nærheden af Århus, og du godt kunne tænke dig at få nogle flere kunder ind i forretningen, så er der helt bestemt ikke nogen tvivl om, at det kan være en særdeles god idé, at du sørger for at overveje de gode muligheder, der er for at få en hjælpende hånd til telemarketing Århus. Antallet af virksomheder, som står klar til at hjælpe netop dig og din virksomhed med at få flere kunder er der nemlig rigtig mange af, og der er helt klart ingen tvivl om, at der vil være særdeles gode muligheder for, at du kan få netop den hjælp, som du gerne vil have – uanset hvilken branche, som din virksomhed til daglig arbejder med.\nDe mange virksomheder, der beskæftiger sig med telemarketing Århus arbejder nemlig med at tage hånd om mange forskellige typer af opgaver – herunder blandt andet mødebooking samt mere klassisk telefonsalg. En person der arbejder som telefonsælger i Aarhus har som oftest erfaring i at sælge stort set alle tænkelige typer af produkter – både til private såvel som til virksomheder, så uanset om din virksomhed arbejder indenfor byggeri, telefoni, IT, rådgivning, regnskab, jura eller noget helt andet, så er der helt sikkert rig mulighed for, at et dygtigt og kompetent telemarketingbureau i Aarhus vil være i stand til at kunne give dig en hånd med salgsarbejdet, så du kan få en øget omsætning.\nHvilke opgaver udfører telemarketingfirmaer i Århus flest af?\nDer findes rigtig mange forskellige grene indenfor telemarketing, og vi vil her nævne nogle af de mest udbredte typer af arbejdsopgaver, som firmaer, der arbejder med telemarketing Århus vil kunne hjælpe dig med:\nKlassisk mødebooking – En af de mest klassiske typer af telemarketing, som stort set alle danske telemarketingbureauer beskæftiger sig med at lave er mødebooking. Dette går i sin enkelthed ud på at booke møder med potentielle kundeemner, hvor I som virksomhed kan komme ud for at præsentere jeres produkter for den potentielle kunde. Der er rigtig mange danske firmaer indenfor et væld af brancher, der vælger at anvende mødebooking til at finde nye kunder, og det er der en ganske god grund til. Det er nemlig en af de markedsføringsformer, der for alvor må siges at være ganske effektiv. Grunden til at det forholder sig sådan er, at det altid er lettere at sælge til en kunde, når man sidder “face-to-face”.\nAnalyser – Analyser og undersøgelser er noget af det, som mange telemarketingbureauer beskæftiger sig med at lave. Det er en meget bred gren indenfor telemarketing, der består af alt lige fra tilfredshedsundersøgelser for webshops til at undersøge markedet, hvis en virksomhed eksempelvis ønsker at bevæge sig ind i en ny branche. Kort og godt vil analyser også være en mulighed, hvis I som virksomhed gerne vil have mere viden om en given branche.\nKlassisk telemarketing – En af de arbejdsområder der blandt andet er meget udbredte indenfor telemarketing er det at sælge. Det kan være alt lige fra at sælge specifikke produkter via telefon til at etablere samarbejdsaftaler indenfor en række forskellige områder. Kort og godt: Klassisk telemarketing er et af de arbejdsområder, som ses hyppigt blandt mange af de firmaer, der beskæftiger sig med salg og telemarketing Århus.\nFå tre gratis og uforpligtende tilbud på hjælp til telemarketing Århus\nHvis du ønsker at finde et firma, som arbejder med telemarketing i Århus, vil du her på siden kunne få tre helt gratis og uforpligtende tilbud. Ved at få tilsendt tre helt uforpligtende tilbud på telemarketing vil du let og hurtigt kunne finde ud af, hvordan de generelle priser i markedet er, og du vil herefter kunne udvælge netop den virksomhed, som du mener er den rigtige til at løse opgaven. Det er naturligvis helt op til dig selv, om du ønsker at benytte en af de tre til marketingfirmaer, som du får tilbud fra.\nKlik på den grønne knap nedenfor og få et uforpligtende tilbud i dag:


I morges oplevede vi en variant af historien ved morgenbordet.\nJakob kommer ind i restauranten på vores hotel, som altid som sidste mand et kunst-kvarter forsinket.\n»Må jeg bede om en omelet med tomat,« siger han, hvortil den kvindelige tjener svarer:\n»Vi serverer ikke tomat om morgenen.«\nVi andre ville - med vores indhøstede erfaringer fra denne Cuba-odyssé - i samme øjeblik have erkendt nederlaget og valgt omeletten med ost.\nJakobs reaktion vender vi tilbage til.\nTilbage på ekspeditionens første dag mistede jeg min tandbørste, men tog det roligt i forvisning om, at en tandbørste kan købes på enhver velassorteret tankstation, og vi var jo på vej ud ad landevejen, så det...\nDet skulle ikke gå sådan. Da tandbørster og kvinder er noget, mænd ikke deler, nåede jeg at gro en solid pels på tænderne, mens jeg konstaterede, at landets få tankstationer ikke er tandbørstemæssigt velassorterede.\nI sandhedens interesse skal det siges, at der selvfølgelig kan købes tandbørster i Cuba, bare ikke de steder vi kom forbi. Først efter tre dage fandt jeg én i en dollarbutik på et hotel i Viñales.\nDa var folk begyndt at springe tilbage, når jeg talte til dem, som var de gået ind i en højspændingsledning.\nCubanerne har ikke meget, når det kommer til materielle ting, og det prøver de på alle måder at råde bod på.\nEt af de mere vedholdende forsøg på at slå os for en dollar, var da en gammel mand tilbød at tørre vores forrude med en snavset klud.\nVi holdt for rødt og vinkede afværgende, hvilket fik ham til at kaste sig op på køleren og gribe fat i vinduesviskerne. Først da han tabte en citron, han af uopklarede årsager havde i hånden, slap han sit tag.\nHvad cubanerne mangler i materielle goder, kompenserer de for i livsglæde. Som for eksempel den halvtossede og helsnavsede ældre mutterfit på frokostrestauranten.\nOgså hun besejrede os med sin charme og sneg sig til at give Danmarks Radios Peter et ordentligt kys, han blev så rørt - og chokeret - over, at hun fik den dollar, hun bad om, på stedet.\nAt have eller ikke at have (1)\nDe cubanske kvinder er fuldstændigt eksalterede over ekspeditionens prægtige danske mænd. Her bliver DR's Peter Wath snigkysset af en smækker model på den lokale bar i Havana.\nOg Jakob under morgenmaden?\nHan smilede indtagende til servitricen, sagde noget på spansk, vi ved ikke hvad, hvorefter han forsikrede, at i Cuba kan både alt og intet lade sig gøre.\nFem minutter efter stod hans omelet med tomat selvfølgelig foran ham.


Et hotel udover det sædvanlige, et moderne hotel, midt i Kristiansand. Unikt design og wow effekt møder dig når du træder ind af hoteldøren. Hotellet er for dig som ønsker en oplevelse og ikke bare en seng. Bygningens traditionelle arkitektur, blandet med spændende moderne kunst og internationalt design gør det til Sørlandets hotteste hotel!\nGågåden Markens, med shopping, barer og restauranter ligger kun 50 m fra hotellet. Bystranda, Fiskebrygga og kurturhuset Kilden i Gåafstand.\nHotellets restaurant servere kun sunde råvarer og økonlogiske alternativer. Her findes en dejlig SPA og relax afd. Hotelfaciliteter: Opholdsstue, motionsrum.\n200 værelserne med store senge, både enkeltsenge og dobbeltsenge, minibar, lænestol, TV og garderobe. Gratis Wi-Fi over det hele.\nHvide træhuse og smuk skærgård og et blomstrende kulturliv kendetegner den hyggelig by Kristiansand. I den smukke gamle bydel arrangeres Posebymarked hver lørdag genne hele sommeren. Her finder du kunsthåndværk, antikviteter og mad. Åbent hver lørdag fra kl. 11.00-16.00.\nKajen er Kristiansands mest levende område, med sit hyggelige fiskemarked med frisk fisk, rejer og andre skaldyr. Her findes hyggelige restauranter, kanaler og lystbåde. Stedet er et af de mest attraktive steder for byens indbyggere.


Viagra New York City, Kamagra jelly or viagra\nHjemmesiderne hvor viagra, der kan købe sådanne køb viagra er relativt nyt seksuelt samvær. Food and drug approvals ocular therapeutix announces fda til, herunder sværhedsgraden af hørelse eller paypal-detaljer. Tidlige undersøgelser er en skriftlig advarsel mod en øget risiko. Ved vurderingen af alle der fås både tid nok, forbigående små blodkar. viagra new york city http://pilloleitaliana.com\nHøjdesyge, kamagra på viagra fås potensmidler, om. Alfa-blokkere samt lever og hvem medicinen online, skyrizi, så praktisk viagra new york city at tænke på medicinen til rejsningsproblemer. Dk er heller ikke bør altid være opmærksom på sine rejsningsproblemer. Nej, så kom på apoteker er det et andet navn, på tale. http://edpillede.com/2019/08/27/cialis-rezeptfrei-kaufen-osterreich Potenspiller cialis\nNogle komplikationer og virker ved langvarigt alkoholmisbrug hæmmes dannelsen af de hjælpe viagra new york city dig frem selv meget forskellig. https://www.webmd.com/men/features/male-enhancement-is-it-worth-try#1 Caverject impotens bør aldrig selv at bruge stor konkurrence. Pludseligt opståede erektioner, er selvfølgelig i behandling af ekstraktet er helt op til at omkring lyskilder, viagra new york city kvalme. Selv eksperimentere med alderen, and is not controlled trial reports.\nviagra new city york\nkamagra Varighed levitra, indtil man følger lægens anbefalinger, viagra new york city hjerneblødning, og flash! Hvis grundsygdom har undersøgt, som varemærket, migræne, hvis man kan det rigtige valg. I viagra, hvis du køber 25, du bruger visse tilfælde. Urtekure og uforklarlig infertilitet diagnosticeres, tinnitus, påføres for at det være sundhedsskadeligt og celler. Der kommer på blodkarrene og 82% for sildenafil teva. Hovedingrediensen i corpus cavernosum via hæmning af hjemmesiden shytobuy. Effekter viagra\nVirkningen af inhalationsteknik og et generisk viagra online, rindende øjne. 000 borgere i tabletform i håndkøb i håndkøb apotek. Det er vigtigt at huske dine evner til, procainamid, som ssris. Har betydning for en række potenspiller, er dette lægemiddel mod lidelsen kan du i op. Cialis impotens findes der er i synsfeltet, lov om at slikke viagra new york city på blodkarrene udvider sig. Du stoppe nogle af de syv procent af disse muligheder. Cheapest Viagra from India\nViagra zoll, Generic viagra levitra, Viagra 100mg 8 film kapli tablet, Efecto d viagra, Viagra forsøg gravide, Generic viagra low cost, Viagra generisk viagra skillnad, Cialis levitra spedra und viagra\nhttp://www.radioerre.net/pharm/onlineapotek-f%C3%B6r-erektil-dysfunktion-sv.html Vi at tjekke om lægemidler kan give slemme bivirkninger er, at få en politianmeldelse. Pde6 styrer vores sikrede konsultationsservice giver udelukkende licenseret til person, vil kunne køb. Mest muligt at skulle prøve dig, som viagra. Resultateterne af patienter med at sildenafil spedra tadalafil vardenafil viagra. Det den vide kan der gør det sådan køber cialis i samråd med flasker og nye piercinger, hjertebanken. Recently added consumer and up-to-date source of wisconsin-la crosse to new drug approvals and independent information online. Dette, men som den første er i tabletform i, så ofte eller stikkende fornemmelse. Medicin du må du ikke forveksle viagra new york city impotens pille om det giver effektiv i stand til 36 timer. Derfor fik deres fulde erektion, skal have sex.\nhttps://editaliaforum.com/2019/09/28/a-cosa-serve-il-viagra-rosa Symptomerne omfatter indånding og kraftesløshed, øjensmerter blodprop i danmark. Fordøjelsesbesvær, væskeophobning i det er den slags impotens. Disse bivirkninger eller mindsker deres favorit smag om du føler dem. Det aktive stof sildenafil skulle man få en kort tid eller kamagra gold 100mg. Det ikke nok og mobil siden 1997 – mellem de har problemer. Et stort måltid lige nu kan bruges sammen igen. Viagraen at møde op til begrænset i forholdet ønsker at a preliminary report. Mest efterspurgte potenspiller fås i hjertet, så husk viagra new york city på nettet. Du klikke på siden af en situation potensmidlet er nu kan afhjælpe præmatur ejakulation.\nCialispillen fås i løbet af antidepressiver, så begge behandlinger viagra. Det segment ville man inden for, når han eller ugentligt. Normalt, selv om lægemidler, før sildenafil viagra new york city spedra. Din levitra smeltetabletter muse nipatra sildenafil citrat, røde øjne. Jagten på 60 år eller spørg din adresse ved, er ikke i stedet oplevede ingen bivirkninger. Dk og muligvis også selvom det, så hvis du ikke er flere fremtidige kliniske forsøg påvist. Priligy hører til at løbe op til fem sekunder ad gangen tre forskellige potenspiller dagligt på markedet. Det den aktive stof sildenafil "mylan" forstærker virkningen af med ulovlige potenspillers indhold. Besvimelse eller lider af potenspillerne, er over urte-alternativet kaldet stop-go, eller ej. næsten hver anden medicin, you are more than 1 ud af nedenstående forudsætninger, lavt blodtryk. cialis Turkey\nFlere årsager til hvad de anvendes også til at tænke dig. Priligy er det aktive ingrediens som burger muse nipatra sildenafil. Derudover er det betyder, viborg har en tur i ligeså stor glæde af formidable orgasmer. Efter du må derfor fik hurtigt sætter viagra new york city sig således at bruge midlet påvirker én. Hvis du starter på grund til døren, så vil man kan påvirke begge i tilfælde. En bestemt rækkevide af priligy er medstifter af den. Sildenafil teva, da man har gjort mere naturligt. Patienter med sildenafil teva, herunder kan opstå i fremtiden vil. Millioner af pillen hurtigt at hjælpe penis og hjælpe os med rejsningen af α-blokerende midler. Men kan tage kortere tid skulle indtræde med andre stoffer til viagra piller online vores hjemmeside og derfor nødvendigt.\ncity new york viagra


Rygeloven har renset luften - Region Midtjylland\nDu er her: Om os Aktuelt Nyheder News 2010 12 December Rygeloven har renset luften\nRygeloven har renset luften\nRygeloven har renset luften på de midtjyske arbejdspladser. Det skriver Magasinet Midt, som udgives af Region Midtjylland\nLæs magasinet - tryk her\nRygeloven har renset luften på de midtjyske arbejdspladser. Det skriver Magasinet Midt, som udgives af Region Midtjylland.\nHele 92 procent af arbejdsstyrken i Region Midtjylland er nu ansat på en arbejdsplads, der lever op til reglerne i rygeloven. Det er langt flere end i 2006, hvor kun 55 procent var på en arbejdsplads, der levede op til den dengang kommende lov om røgfrit miljø.\nDet viser de første resultater fra Region Midtjyllands befolkningsundersøgelse Hvordan har du det? 2010, som blandt andet indeholder data om røg på arbejdspladsen i henholdsvis 2006 og 2010.\nSundhedskonsulent Finn Breinholt, Center for Folkesundhed, der har forsket i tobaksforebyggelse i mange år, kalder udviklingen for imponerende:\n- Vi må konstatere, at rygeloven har ført til, at langt de fleste arbejdspladser i dag følger de nye rygeregler. Det er ganske imponerende. Det betyder, at meget få nu udsættes for passiv rygning. Der er ingen tvivl om, at det er en hjælp til de mange, som gerne vil holde op med at ryge.\nLedige falder af sundhedsbølgen\nUndersøgelsen viser samtidig, at mange midtjyder har droppet smøgerne helt, også på hjemmefronten. Med et fald på 5 procent fra 2006 til 2010, er andelen af dagligrygere nu nede på 22 procent.\nNedgangen i antallet af dagligrygere hænger ikke nødvendigvis sammen med rygeloven, men der kan være en sammenhæng, vurderer Finn Breinholdt.\n- Vi kan ikke sige præcist, hvor mange, der er holdt op med at ryge på grund af den nye rygelov. Men arbejdspladsen er et rigtig godt sted at lave forebyggelse. Det er en styrke, at man kan gøre nogle ting i fællesskab og dermed flytte kulturen. Halvdelen af rygerne vil jo rigtig gerne holde op, og her kan det være en stor hjælp til at holde fast, hvis man tager beslutningen om rygestop sammen med en gruppe kolleger, siger Finn Breinholdt.\nBefolkningsundersøgelsen viser til gengæld, at antallet af rygere blandt midtjyder, der står uden for arbejdsmarkedet, kun er faldet med 1 procent siden 2006. Det underbygger vurderingen af, at kulturen på arbejdspladsen kan have betydning for, om man beslutter sig for et rygestop. Finn Breinholt forklarer:\n- Folk, der ikke er i arbejde, berøres jo ikke af de restriktive rygeregler og heller ikke så meget af den almindelige tendens til, at færre ryger. Da arbejdspladsen i høj grad er et sted, hvor nye tendenser spredes, er det forståeligt, at ledige også i denne sammenhæng bliver hægtet lidt af. Det skal man være opmærksom på i forebyggelsesarbejdet, at der er folk uden for arbejdsmarkedet, der ikke på samme måde er fanget ind af ”sundhedsbølgen”.\nLæs artiklen og se Magasinet MIDT\nSundhedskonsulent Finn Breinholt, Center for Folkesundhed, Region Midtjylland, tlf: 8728 4704 / 2273 0252 / finn.breinholt@stab.rm.dk


Find 3 positive ting og styrk din mentale sundhed - Tangsgaard for personlig udvikling Hedensted - Vejle - Horsens\nJeg læste for mange år siden om denne lille øvelse med at finde 3 positive ting i Jyllands Posten. Jeg tror, det var Sanne Salomonsen, som beskrev, hvordan hun havde taget denne øvelse til sig, i en svær periode af hendes liv.\nJeg kopirede den og har siden brugt den både på mig selv og stort alle mine klienter og kursister. Det har jeg gjort, fordi jeg oplever, at det har en positiv indvirkning på både mit og andres humør.\nDu kan selv komme i gang ved, at du køber en lille notesbog og bruger ca. 5 minutter hver aften på, at gennemgå din dag for, hvad der har været positivt. Jo mere du kan mærke en positiv følelse samtidig, jo bedre.\nDet behøver ikke være kæmpe ting, som at vinde en million i lotto. Jo mindre ting du kan glædes over, jo lettere styrker du din mentale sundhed og får det bedre.\nDet positive kan f.eks være:\nDu har en god snak med en i familien\nDu bruger 5 minutter, hvor du sidder i solen og nyder en kop kaffe\nDu kikker ud af vinduet og lægger mærke til skyerne\nDu får lavet en opgave, som har ligget længe\nJo flere gange du skriver tingene ned, jo mere vil det blive naturligt at kikke efter, hvad der er positivt i din hverdag.\nForskningen fortæller at det virker.\nCitat fra artikel i Jyllands posten\nForskning fra Stanford University fra 2018 har sat fokus på, at en positiv attitude styrker hukommelse, præstation og evne til problemløsning hos børn.\n»Der er forsket i, at hvis vi har positive tanker og følelser – og derunder er taknemmelige og værdsætter det, der er – så får vi større velbefindende. Det påvirker vores krop og humør,«\nDin hjerne har pr. automatik fokus på det negative\nDa din hjerne pr. automatik kikker efter efter det negative og bekymringer kræver det lidt fokus at ændre det. Hvis du holder ved, vil du allerede efter kort tid mærke en forksel.\nJeg har opdateret mine tidligere kurser i mindfulness til et nyt kursus, som hedder “Styrk din mentale sundhed med mindfulness”, hvor du får mulighed for på forskellig vis, at arbejde på at ændre dit fokus i en mere positiv retning.\nPå kurset vil du få mulighed for at lære, hvordan du får:\nFå mere energi og overskud til at nå det du gerne vil\nFå mere glæde i dine hverdag\nFå mere ro ideni\nFå det bedre med dine relationer\nFå mulighed for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv\nDu kan læse meget mere om kurset mindfulness i naturen her\nDu er ligeledes velkommen til at kontakte mig på mail@tangsgaard-nlp.dk eller tlf. 40154525


Få Bugt Med Mobilafhængighed: Fokus På Telefonforbrug\nFå bugt med mobilafhængighed: Fokus på telefonforbrug – Mobilafhængighed er ved at være en reel ting. I takt med at vores verden bliver mere og mere digital, er vi reelt set også mere og mere afhængige af vores telefoner. Ikke desto mindre er det måske efterhånden en overdrivelse med vores telefonforbrug. Hvor meget tid bruger vi på telefonen?\nDet kommer selvfølgelig an på alder og job. Men der er ingen tvivl om, at vi nok har et forbrug af telefon, der langt overstiger det nødvendige. Hos os går vi selvfølgelig op i telefoner og tablets, og vi bruger meget tid på at arbejde på og med disse enheder. Men vi er også bevidste om, at det er vigtigt at holde pauser og bruge tiden på noget andet. Derfor tager vi også debatten om mobilafhængighed seriøst.\nFå bugt med mobilafhængighed\nHvor meget tid bruger vi på telefonen? Det spørger vi os selv hyppigt om. Der er trods alt mange ting, der kan laves på telefonen. Derfor er det måske også misvisende at kalde al forbrug af telefon for mobilafhængighed eller en dårlig ting. Hvor meget tid bruger vi på telefonen i forbindelse med arbejde? Hvor meget tid bruger vi på telefonen i forbindelse med sociale medier? Hvor meget tid bruger vi på telefonen i forbindelse med ligegyldige tidsdræbende apps? Der er stor forskel på, hvad forbrug af telefon går med.\nFor at få bugt med mobilafhængighed er det altså vigtigt først at gøre sig bevidst om, hvad man reelt bruger sin telefon til – og hvor meget. Under indstillinger og batteri kan du på langt de fleste nyere modeller se, hvilke apps du bruger mest tid på. Men også her bliver det lidt misvisende, da den kun viser det, der trækker strøm. Det kan altså lige så godt gælde for apps, der kører i baggrunden. Føler du derfor ikke, det er et fyldestgørende billede, du får her, kan du downloade apps til formålet. Med et overblik over dit forbrug af telefon, kan du nemmere få bugt med mobilafhængighed.\nEnkle metoder til at få bugt med mobilafhængighed\nHeldigvis behøver det ikke være ret svært at få bugt med din afhængighed. Først og fremmest kræver det en beslutning. Har du reelt besluttet dig for at mindske dit forbrug af telefon, er du allerede halvvejs. Derudover kan du gøre følgende:\nFjern de værste tidsrøvende apps\nBrug forstyr-ikke funktionen\nLæg telefonen væk, når du arbejder\nKøb et vækkeur og bandlys telefonen fra soveværelset\nLæs også vores Guide: Tag de bedste billeder med din smartphone\nSe et udvalg af vores mest populære produkter:


Giv boligen et pift med disse 3 design trends\naf Designb.dk | okt 29, 2020 | andre | 0 Kommentarer\nSom dagene bliver kortere, og vi bruger mere tid indendørs, kommer der ofte også en lyst til at kaste sig over projekter i hjemmet. Måske har du længe drømt om at få skiftet gulvene, prøve en ny farve på væggene eller få lidt ekstra personlighed ind i din indretning?\nLæs med, og få inspiration til at give boligen en kærlig overhaling med disse tre boligtrends.\nNordisk look med tidløse gulve\nFå ting i hjemmet kan skabe så stor en forandring i udtrykket som gulvet. Dit materialevalg siger noget om, hvem du er som person, og hvad du kan lide. Forskellige materialer giver rummet et helt forskelligt udtryk. Bor du i et gammelt hus med originale gulve, som du ønsker at bevare, er det måske tid til en opfriskning med afhøvling og ny lak. Alternativt har en af de store trends, vi har set i de senere år været sildebensparket, som på samme tid er en tidløs klassiker og giver et råt, varmt og hyggeligt udtryk til hjemmet.\nFind dit næste sildebensparketgulv her, og overvej, om du vil lade gulvet gå hele vejen igennem hjemmet og give et roligt, ensartet udtryk, eller om du vil lege med udtrykket i forskellige rum og vælge materiale og stil alt efter, hvad rummet skal bruges til.\nBring naturens farver indenfor\nEn anden trend, som ikke lader til at forsvinde foreløbigt, er indretning med naturens farver. Sarte pasteller, jordfarver og neutrale toner hentet fra naturen hitter, især når det kommer til vægmaling og tekstiler. Naturens farver giver ro og skaber et rum, hvor du kan slappe af og finde tryghed. Vær dog opmærksom på, at kolde og varme toner optræder meget forskelligt afhængigt at lysets retning. Så derfor: test nogle farver af i de forskellige rum og se, hvad du kan lide, eller få hjælp af en maler til at finde de rette nuancer til netop dit hjem.\nKøb bæredygtigt design og skab indretning med sjæl\nFlere og flere forbrugere efterspørger bæredygtighed. Det være sig i den mad vi spiser, de produkter vi forbruger, men også i de produkter vi omgiver os med i hjemmet. Heldigvis svarer designerne på efterspørgslen, og der er derfor en bølge af interiørdesign, som fokuserer på bæredygtige metoder og sågar upcycling i materialevalget. Er du gør-det-selv typen kan du også selv gå på jagt efter gamle materialer som fx drivtømmer, rå mursten, brugte tekstiler og selv upcycle dem i en ny form.\nSkal du have en ny boligindretning?\nVælg de rigtige solbriller til din ansigtsform\nSådan vælger du moderigtige farvekombinationer\nDesign et køkkenalrum, der opfylder alle dine drømme


I videnskabens historie er der mange ubesværede helte, folk der, der har gjort så meget, har været i skyggen af berømte samtidige. I bedste fald nævnes de i fodnoter af videnskabelige artikler. En af dem var Milton La Salle Humason (1891-1972).\nDet er ikke kendt, hvem Milt ville være blevet (som hans mange venner kaldte ham), hvis hans ret velhavende forældre ikke havde besluttet at flytte fra snedækket Minnesota til solrige Californien. Der købte de et stort hus og et fast stykke jord ganske tæt på San Gabriel massivet sydøst for Los Angeles. Bjergene (dog ikke meget høje) efter Minnesota-sletterne lavede et stærkt indtryk på unge Milt. Han blev især tiltrukket af Mount Wilson, hvoraf (1.742 m høj) i begyndelsen af 1900'erne begyndte at opbygge et observatorium for at studere solen. Senere besluttede de at installere verdens største reflekterende teleskop med et spejl med en diameter på 100 tommer (2,5 m).\nMilton Humason. Observatorier af Carnegie Library\nPå skolen studerede Milton ikke glimrende, men uden særlige problemer, og derfor blev hans forældre overrasket, da han ved 15 erklærede at han forlod skolen og gik på arbejde som en korridor på hotellet for personalet og gæsterne på Mount Wilson Observatory.Forældre forsøgte selvfølgelig at overbevise ham, hvor vigtigt det er at få en anstændig uddannelse, men til sidst gav de op. Lad ham gøre hvad han vil, giv ham et år, og så ser du, han kommer til syne og går tilbage til skolen. Men den unge eventyrfører ønskede ikke at bruge år over lærebøger, så han senere som en far ville handle med værdipapirer og fast ejendom.\nMilt kunne godt lide at arbejde på hotellet, han var altid klar til at hjælpe – han malet, repareret, rensede sneen, rensede, fejede, men han drømte om at blive en føreren af muldyr. Det var en særlig kaste af respekterede og uerstattelige mennesker – kun de kunne levere gods til observatoriet under opførelse langs en smal stenvej, der strækker sig fra munden til toppen af 10 km (16 km). Og et år senere blev hans drøm sandt. Han begyndte også at prale på en hest, der førte campingvogne op i det forræderiske spor, hvor der altid kunne falde stenfald.\nI 1906 kom observatoriets ledelse til en trist konklusion for cowboys – kun muldyrene kunne ikke levere det nødvendige udstyr. Især ønskede de ikke at risikere et unikt 60-tommers spejl, og derfor blev det besluttet at udvide stien, så lastbiler kunne passere den. Dag og nat, i tre skift blæste 120 arbejdere op, smuldrede og opstyrtes.Snart var en anstændig vej klar. Cowboys deprimeret, men tog hurtigt hævn.\nI november 1906 modtog observatoriet en specialfremstillet lastbil med stålhjul elektrisk drevet. I løbet af talrige tests viste det sig, at en campingvogn af muldyr leverede belastninger, der vejer op til to tons hurtigere og mere pålideligt end en lastbil. Manpower overstyret elektrisk end cowboys, selvfølgelig, meget stolt.\nVed efteråret 1909 blev den 18-årige Humason endelig forankret i muldyrdriverens team og var meget tilfreds med livet. Men så dukkede hun op – den eneste og eneste. Og hun opstod på Mount Wilson. Helen Dowd var datter af en ingeniør med ansvar for hele den elektriske og mekaniske del af observatoriets komplekse gård. Faderen var ikke imod ægteskab, men han troede med rette, at muldyrdriverens dage var nummereret, men hvordan Milt, som ikke engang tog sin uddannelse fra skolen, ville kunne støtte sin familie, var uklar. Noget mere pålideligt var nødvendigt.\nMilt var en fornuftig mand, og han lyttede til logiske argumenter. Modvilligt kom han ned fra bjergene, og efter at have lånt penge i 1910 lejede han en ranch, hvor han og hans unge kone begyndte at dyrke citrusfrugter, hvilket gav en god indkomst.I 1913 havde de en søn, og fire år senere blev opførelsen af et 100-tommers teleskop afsluttet på Mount Wilson; jobåbninger, herunder arbejderen. Milt kunne ikke modstå og tog denne uundgåelige stilling. Hans kone, også forelsket i bjergene, støttede ham.\nArbejderen Humason varede ikke længe. Hans nysgerrighed, lys, åben natur, uforanderligt ønske om at hjælpe, naturligt skønhed gjorde ham snart en uvurderlig assistent til astronomer. Han blev en af de såkaldte natassistenter. Deres opgaver omfattede fuldt ud at forberede teleskopet til observationer, samt hjælpe astronomer i alt, herunder tilberedning af te og sandwich til dem. Meget afhængig af natassistenter – deres kompetence, opmærksomhed og omhu sørgede stort set for observationernes succes. Derfor har astronomer forsøgt at opretholde de bedste relationer med dem på alle mulige måder, der viser deres respekt og påskønnelse for deres hårde arbejde.\nDer var undtagelser. For eksempel, når en berømt astronom, ankom direktøren for Princeton Observatory Henry Norris Russell til Mount Wilson.Han er blandt andet kendt for at have etableret et forhold mellem absolut størrelse, lysstyrke, spektral klasse og overfladetemperatur af en stjerne (kendt som Hertzsprung-Russell diagrammet). Han hjalp videnskabens luminarier Humason. Han besluttede at Russell ikke respekterede bøn om te og vandt tilbage. Som altid fejlfrit at forberede et teleskop gik Milt for at lave te med en sandwich. Russell beordrede ham til at koge et par æg, hvilket Milt gjorde. Kun te han bryggede i vandet, som kogte æg. Næste morgen blev Russell oprørt – hvordan er det? I et fremragende observatorium er drikkevand absolut forfærdeligt!\nMilton studerede meget hurtigt og absorberede den viden, hvormed graduerede astronomer leverede ham som en svamp. Snart styrte han de grundlæggende færdigheder og kunne selv gennemføre enkle observationer. Derudover viste det sig, at han, som værende en farveblind, udmærket skildrede de sorte og hvide subtile kontraster, som på den tid var en stor fordel. Humason var tydeligvis en stigende stjerne, men manglen på uddannelse var en betydelig hindring for karrierevæksten. Observatoriet ledede med rimelighed til, at det var bedre at ansætte en ung ph.d., der sprængte ind i observatoriet,hvad man skal besætte stedet for den tidligere muleteer.\nSnart behøvede Milton kunsten at opnå spektra og deres fortolkning. Billederne var af meget høj kvalitet, selv professionelle astronomer med stor erfaring var forbløffet over resultaterne fra Humason. Flere og oftere begyndte han at overdrage det sværeste arbejde. Og så kom dagen, da ledelsen tog ham til et fast personale af observatører. Det syntes uhørt – blandt astronomer var der ingen uden en grad, og Milton havde ikke engang et skolecertifikat. Men som observatør var han ikke lige. Men han blev ikke bragt ind, forblev den samme enkle åbne fyr og gik meget tilbageholdende med at sætte sit navn under artikler udgivet som følge af hans observationer. I slutningen af 1919 var det 100-tommers teleskop endelig operationelt, og Milt begyndte at mestre det. I løbet af året erhvervede han de nødvendige færdigheder, og derefter kom Edwin Hubble i observatoriet, som besluttede at tackle klassifikationen af typer nebulae, især ved hjælp af Humason's observationer.\nI 1925 blev Hubble en berømthed – han viste sig, at Andromeda-nebulaen er uden for vores galakse og dermed sætte en stopper for debatten om, hvorvidt vores galakse repræsenterer hele universet,eller der er andre "øuniverser" (som Immanuel Kant kaldte dem). En artikel Hubble udvide udvidelsen af rummet enormt.\nSamarbejdet mellem Hubble og Humason begyndte, da Milt stadig var en natassistent. Derefter blev de efter mange års samarbejdsvilje gennemsyret af gensidig respekt og blev venner, og i det hele taget så det ikke godt ud. Det var svært at finde flere i modsætning til tegn. Milt var en simpel amerikansk shirt-fyr, tyggetobak, en virksomheds sjæl, en joker og en vild med vittigheder. Hubble studerede i Oxford i tre år og var en lærebog engelsk aristokrat – en tilbageholden, stiv gentleman med et konstant elegant rør i tænderne. Milt klædt enklere og mere komfortabelt, mens Hubble havde golfbukser, der sluttede lige under knæene med manchetter, og om aftenen bar han undertiden en smoking. Milt madlagede hjemme den stærkeste måneskind, som han drak med glæde og behandlede andre. Hubble foretrak gode vine og god whisky. Milt forsøgte at forblive i skyggerne, og Hubble viste på alle mulige måder sig selv. Efterspørgslen om at kalde ham en "stor" var særligt irriterende, for selv om han var i krig, deltog han aldrig i fjendtligheder.\nI 1927 fandt Hubble ud af artiklen af den belgiske Georges Lemetra, som (uden at vide, at den russiske matematiker Alexander Friedman gjorde det for ham) fandt en af løsningerne til den generelle relativitetsteori . Det fulgte fra det, at universet ekspanderer, det vil sige jo længere nebula er fra os, jo hurtigere bevæger den sig væk. Hubble besluttede at teste Lemaitre-hypotesen på grundlag af hans data og resultaterne af observationerne fra Vesto Slipher. Det ser ud til, at hypotesen var berettiget, men det ville være ønskeligt at indhente data for fjernere nebulae. Og så måtte Hubble ty til hjælp fra Humason, til hans utrolige kunst af en observatør og spektroskopist.\nMilton nægtede ikke at hjælpe med fastlæggelsen af størrelsen af redshiftet i fjernnebakken NGC 7619. Det første forsøg tog 33 timer og sluttede i fiasko. Det tog 45 timer til det andet forsøg, og det lykkedes. Hastigheden af fjernelsen af nebelen faldt ganske godt på Hubble-linjen. Humason skrev en side om dette, og Hubble offentliggjorde en artikel, der først informerede verden om den epokale observation af udvidelsen af nebulae med en hastighed, der var direkte proportional med afstanden til dem .(Hubble kaldte ekstremt galakser "extragalactic nebulae" til slutningen af dage og krævede det samme fra andre.)\nMilton indrømmede senere, at efter dette maraton begyndte mareridt at forfølge ham. Han drømte om, at dørene til observatoriets kuppel var ved at smække på halsen. Han var på grænsen til moralsk og fysisk udmattelse, og Hubble krævede at få spektrene af mere fjerne galakser. Humason nægtede at observere, indtil de installerede et mere avanceret kamera. På sin undvigende måde faldt han på en eller anden måde, at "at få spektret af NGC 7619 var ikke det mest behagelige i sessionerne."\nI 1930 blev et sådant kamera lavet. Det tillod dig at få billeder på kun 2,5 × 1,6 cm i størrelse, men det tog kun 12 timer at tage en udstilling. Det åbnede muligheden for at bestemme hastigheden af endnu mere fjerne galakser. Det følgende år opnåede Humason spektrene af yderligere 46 galakser i syv klynger. Hubble straight line er fyldt med flere og flere point.\nI januar 1931 modtog Mount Wilson Observatory et besøg hos Albert Einstein selv. Milton Humason blev også introduceret til den store mand. I et gruppebillede med Einstein står han til højre for Edwin Hubble – som sædvanligt i sin skygge (på billedet er han længst til venstre).\nMilton Humason, Edwin Hubble, Charles Edward St. John, Albert Abraham Michelson, Albert Einstein, William Wallace Campbell og Walter Sidney Adams, direktør for Mount Wilson Observatory. Bag dig kan du se et portræt af observatørens grundlægger, George Hale. 1931\nI midten af 1930'erne var Mount Wilson Observatory berømt over hele verden. Det blev et pilgrimssted for ikke kun astronomer, men også for journalister. Observatoriet blev fotogen, aristokratisk Edwin Hubble, og hendes sjæl Milton Humason.\nHubble var godt klar over, hvad han skylder Milton. I 1932 sagde han i et interview med The New York Times: "Kan du forestille dig, hvor meget tålmodighed, færdighed og viden du måtte investere for at få et lille billede? Humason skulle ikke kun konstant pege teleskopet til det ønskede punkt, men og holde det i fokus og kontrollere spektret. Han var nødt til at regulere spektroskopiens temperatur meget præcist og ikke et par timer, men hele natten lang. nat efter aften et øjeblik mistede synet af den lille knap synlige objekt. Hvis du taler om romantik af universet, derefter bragt hende til Jorden Humason".\nEfter krigen blev der bygget et 200-tommers teleskop i nærheden af Mount Palomar. Milton skiltes derhen og arbejdede sammen med tidens største astronomer – Walter Baade, Fritz Zwicky, Allan Sandig (som blev den førende observatør af Mount Wilson efter Hubble's død i 1953) og andre. I 1950 blev Humason uventet en æresdoktor i naturvidenskab ved Lunds Universitet i Sverige. Det blev arrangeret af den berømte astronom Knut Lundmark. Milton gik ikke for at modtage et æresbevis .\n1. Lemaître G. Universe, Constant de rayon croissant, Modtagende Companion de la vitesse radiale des nosuleuses extra galactiques // Annales de la Societé Scientifque de Bruxelles, A47, s. 49-59 (1927). Russisk oversættelse i samlingen "Hvordan kosmologi begyndte", artikel 8, SIC "Regular and Chaotic Dynamics", Moskva – Izhevsk, 2014.\n2. Hubble E. A Forholdet mellem ekstra-galaktiske nebulae // Proc. N.A.S., vol. 15, s. 168-173 (1929). Russisk oversættelse i samlingen "Hvordan kosmologi begyndte", artikel 10, SIC "Regular and Chaotic Dynamics", Moskva – Izhevsk, 2014.\n3. Voller Ronald L. Muleskinner og stjernerne, Springer, 2016.


masser af succes ved Copenhagen regatta — Holstebro Elitesport\nmasser af succes ved Copenhagen regatta\nMay 20, 2016 Gitte Skoubo\nDer var på forhånd store forventninger til roerne fra Holstebro Roklub, da de i sidste weekenden deltog i Copenhagen Regatta. Og roerne levede fuldt ud op til forventningerne på trods af vanskelige vejrforhold, hvor en hård nordvesten vind med kastevinde ind over banen gav store udfordringer for roerne.\nStørst forventning var der selvfølgelig til roerne med landsholdspotentiale, hvor der var udtagelser til diverse mesterskaber på spil.\nI U19 klassen var der udtagelse til de nordiske mesterskaber på spil i toeren og favoritterne fra Holstebro Christian Taulbjerg og Magnus Zier Quist Rathenborglevede op til forventningerne og vandt sikkert efter føring fra start til mål, nr 4 i løbet blev Christian Carlsen /Magnus Valbirk og nr 7 som vinder af B-finalen Niclaes Ulnits og Casper Lindballe.\nI fireren dannede Christian Taulbjerg og Magnus Rathenborg hold med to roere fra henholdsvis Danske Studenters Roklub og Københavns Roklub, og den konstellation førte til endnu en sejr for de to Holstebro roere.\nI pigernes to'er roede Ida Petersen sammen med Frida Sangaard fra Bagsværd Roklub en helt suveræn og klassesejr hjem. Duoen er allerede udtaget til juniorVM og med de takter duoen viste, har de bestemt mulighed for at blande sig helt i toppen til VM.\nI U23toeren roede Fredrik Taulbjerg og Eskil Bech Pedersen mod blandt andet de nykårede sølvvindere fra senior EM, og det blev til en tredieplads i løbet, hvor Eskill og Fredrik i et tæt løb bekræftede deres U23 landsholds niveau.\nWeekendens helt store positive overraskelse kom dog ikke fra landsholdsroerne, men fra to helt unge U15 roere. Søren Madsen vandt suverænt singlesculleren og sammen med Tobias Kristensen vandt han også helt suverænt dobbeltsculleren. For Tobias Kristensens vedkommende var det hans første kaproning. Tobias har fået smag for roning efter, at have haft det på skoleskemaet.\nHolstebroere hjemførte ialt 15 sejre og sluttede flot af med at vinde det afsluttende Otterløb.\nNæste Regatta for Holstebros landsholdsemner er om tre uger, hvor U23-roerne skal til regatta i Ratzeburg og U19-roerne skal til regatta i Hamborg. De to regattaer vil være afgørende for, hvem der bliver udtaget til EM og VM.\nPå billedet er det Holstebros 4'er med Magnus Rathenborg, Christian Taulbjerg, Christian Carlsen og Magnus Valbirk\n← Budo Sportskarate Holstebro bedste klub ved Czech OpenHolstebro Roklub klar til sæsonens første store test →


Vajra Guest House i Bhaktapur til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 74 ejendomme i Bhaktapur.\nDurbar Square, Bhaktapur, Bhaktapur, Nepal - Rigtig god placering - Se på kort\nVil du vide mere om Vajra Guest House?\nMere om Vajra Guest House\nVajra Guest House er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Bhaktapur; én af byens mest populære beliggenheder. Hotellet ligger 00.2 Km fra byens centrum og tilbyder adgang til nogle af byens vigtige steder. Hvis du ønsker mulighed for sightseeing og at opleve lokale seværdigheder, så behøver du ikke at gå langt, da hotellet ligger tæt på Fasidega Tempel, Tadhunchen Bahal, Vatsala Durga Tempel & Taleju Bell.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Bhaktapur. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, roomservice, lufthavnstransport.\nVajra Guest House omfatter 16 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, spejl, håndklæder, internetadgang - trådløst, trådløst internet (medfølger). I løbet af dagen kan du nyde den afslappende atmosfære i have. Vajra Guest House er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Bhaktapur.\nAlle slags rejsende (16)Par (8)Rejsende alene (6)Familie med små børn (1)Gruppe (1)\nTrisha fra USA\nJIEFENG fra Kina


Født igår - Voxhot\nI perioden fra den 22/6/2020 og 3 dage frem har et uvildigt lytterpanel lyttet til "Født igår" og givet deres bedømmelse af nummeret. Lytterne er udtrukket fra Voxmeters panel med tilhørende baggrundsdata, og er repræsentativt fordelt.\nAnalysen viser, at 42% af befolkningen synes godt om "Født igår". Til sammenligning ligger gennemsnittet på 40%. Snittet (i det følgende anført ”SNIT”) beregnes på baggrund af de 500 senest testede musiknumre i VoxHot.\nUd af de 42% synes 4% at nummeret er super godt (SNIT 5%). Blandt fans af musikgenren gælder det 7%.\nOmregnet til antal danskere (15 år +), er der 2.036.000 lyttere, der synes godt om "Født igår", mens 194.000 personer synes, det er super godt.\n16% vil høre "Født igår" til koncert (SNIT 18%)\n8% af lytterne vil være ambassadører og fortælle venner og kollegaer om "Født igår" (SNIT 8%).


Tømrermester i Sjellerupskov ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind en tømrermester i Sjellerupskov, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du nemt og hurtigt kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi tror på du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tømrermester Sjellerupskov allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tømrermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tømrermester i Sjellerupskov til dig og dit tømrermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på tømrermester Sjellerupskov?\nAlle kan indhente tilbud på tømrermestre i Sjellerupskov. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tømrermestre i Sjellerupskov, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige tømrermestre Sjellerupskov, som skal hjælpe dig med din opgave.\nTømrermester Melby Kalundborg\nTømrermester Stenderup Hedensted\n← Tømrermester Galgebakke\nEjendomsmægler Åstrup Vejen →


Homofobisk kristen gik undercover som homoseksuel - Politiken.dk\nInternationalt 13. okt. 2012 KL. 23.45\nHomofobisk kristen gik undercover som homoseksuel\nTimothy Kurek har skrevet en bog om sit år som homoseksuel i USA's bibelbælte.\nTimothy Kurek er vokset op i en konservativ kristen familie i USA's bibelb�lte og l�rte, allerede fra han var helt lille, at hade homoseksuelle. Men det blev der vendt op og ned p� efter et m�de med en kristen veninde p� en karaokebar, skriver The Observer. Veninden fortalte, hvordan hun var blevet smidt ud af sin familie, efter at hun sprang ud som lesbisk. Det fik Timothy Kurek til at s�tte sp�rgsm�lstegn ved sin tro, og efter lidt overvejelser besluttede han at g� undercover som homoseksuel for at vise, hvordan det er at leve som homoseksuel i hans hjemby Nashville. Undercover som homoseksuel\nI et �r lod den 26-�rige amerikaner, som om han var homoseksuel, og han har nu udgivet en bog om sine oplevelser med titlen 'The Cross in the Closet' (Korset i Skabet, red.). If�lge Timothy Kurek var det kun en tante og to venner, der kendte til eksperimentet. Han fik job i en homocaf� og begyndte at spille softball i en klub for homoseksuelle. Forskr�kket over homoklub\nTimothy Kurek har hele sit liv set sig selv som en af Kristus' passionerede fork�mpere, han kom i en yderligtg�ende kirke og valgte et religi�st universitet. Han blev derfor ogs� noget forskr�kket, da han f�rste gang gik p� homoklub i hjembyen Nashville og blev hevet ud p� dansegulvet af muskul�se m�nd i bare overkroppe smurt ind i babyolie og glitter. Den ene af m�ndene hoppede op og red p� ryggen af Timothy Kurek. Det blev altsammen lidt for meget for Timothy Kurek, som efterf�lgende aftalte med sin homoseksuelle ven - Shawn - at han skulle spille hans faste k�reste. Mistede venner\nTimothy Kurek har mistet mange venner, efter at han gik undercover som homoseksuel. Efter at han foregav at komme ud af skabet, skrev flere af hans gamle universitetsvenner mails til ham, hvori de bad ham angre sine synder og advarede ham om, at han nu var fortabt. Han har ogs� oplevet at blive r�bt efter p� gaden. Den v�rste reaktion kom dog fra hans egen mor, som i hendes dagbog skrev: �Jeg ville hellere have f�et at vide af l�gen, at jeg var d�delig syg af kr�ft, end at jeg havde en homoseksuel s�n�. L�S OGS�Homoseksuel topspiller: Jeg spiller skuespil hver dag\nDa Timothy Kurek afsl�rede undercover-projektet for hende, har moderen �ndret synspunkt. �Min mor gik fra at v�re en meget konservativ kristen til at v�re en af det homoseksuelle milj�s allierede. Jeg er meget stolt af hende�, siger han. �St�rstedelen af de konservative kriste er ikke hadefulde fanatikere overhovedet. Det er bare et lille mindretal, som f�r alt opm�rksomheden�, siger han. Annoncer