BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK - PDF Free Download\nDownload "BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK"\n1 BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Arbejdsmarkedet i tal 1. halvår 2012 Maj 2012\n3 LEDIGHED OG ARBEJDSSTYRKE Kommunernes ledighed påvirkes af både udviklingen i beskæftigelsen og arbejdsstyrken. Tidligere har det været svært at belyse samspillet mellem ledighed, beskæftigelse og arbejdsstyrken på kommuneniveau, da der kun har været aktuel data tilgængelig for ledighedsudviklingen. Jobindsats har nu inddraget en ny datakilde E-indkomst som gør det muligt at få aktuel data på beskæftigelsesudviklingen på kommuneniveau. Med både aktuelle ledigheds- og beskæftigelsestal bliver det muligt at estimere udviklingen i arbejdsstyrken, og dermed få en mere dybdegående forståelse af bevægelserne mellem ledighed, beskæftigelse, arbejdsstyrke og personer udenfor arbejdsstyrken. En række kommuner,,, og har det seneste år haft ledighedsfald på omkring eller over 8%. Som det fremgår af figur 1, skyldes kommunernes ledighedsfald dog ikke en stigende beskæftigelse (se udviklingen i beskæftigelsen på x-aksen), men hænger sammen med en faldende arbejdsstyrke. I modsætning hertil har og haft en stigning i beskæftigelsen det seneste år, men på trods heraf har ledigheden været svagt stigende. Dette skyldes, at arbejdsstyrken er steget kraftigere end beskæftigelsen. Når kommunerne planlægger og opstiller mål for beskæftigelsesindsatsen for de kommende år, er det således vigtigt at overveje, hvordan befolkningsudviklingen og flyttemønstrene vil påvirke ledighedsudviklingen i perioden. FIGUR 1: KOMMUNER I ØSTDANMARK INDPLACERET EFTER UDVIKLING I BESKÆFTIGELSEN (X-AKSEN) OG LEDIGHED (Y-AKSEN) FRA MARTS 2011 TIL MARTS % 6% Udviklingen i ledigheden 4% 2% -2% -4% -6% Østdanmark Lyngby-Taarbæk -8% -1-12% -5% -4% -3% -2% -1% 1% 2% Udviklingen i beskæftigelsen Kilde: Danmarks Statistik (CRAM) & jobindsats 1\n4 TABEL 1: BESKÆFTIGEDE OG LEDIGE I MARTS 2012 SAMT UDVIKLING I PERIODEN MARTS 2011 MARTS 2012 OPGJORT PÅ KOMMUNER I ØSTDANMARK Beskæftigelse Ledighed Antal Udvikling Antal Udvikling mar mar ,2% ,6% ,8% ,1% , 235-2,5% ,6% ,2% ,8% ,2% ,1% ,2% ,4% ,3% ,7% ,3% ,1% ,2% ,4% 722-1,4% ,4% 806 1,9% ,5% ,3% ,1% ,2% ,7% ,8% Lyngby-Taarbæk ,3% 984-2,7% ,7% ,1% ,5% 383-1, ,8% 347-5,4% ,2% 836 1,1% ,5% 842-3,4% ,1% ,3% ,4% 729-5,7% ,2% ,7% , ,1% , ,6% , , ,4% 343-3,9% ,9% 883-1,2% , ,7% ,8% , ,5% , ,5% 533-6,5% ,6% ,3% ,5% 466-7,5% ,1% ,2% ,8% ,4% ,2% ,5% ,7% ,2% ,4% ,8% ,1% ,2% ,9% ,9% ,7% , ,1% ,7% ,2% 953 2,9% ,3% 685-4,5% ,6% ,4% Østdanmark ,4% ,2% Kilde: Danmarks Statistik (CRAM), jobindsats samt egne beregninger 2\n5 FLYTTEMØNSTRE Flytning er en af de faktorer, der kan påvirke udviklingen i kommunernes ledighed, beskæftigelse og arbejdsstyrke. Når stigningen i beskæftigelsen i og det seneste år ikke har medført en faldende ledighed (se tabel 1), hænger det bl.a. sammen med, at kommunerne har en positiv nettoflytning, der bidrager til at øge arbejdsstyrken. I modsætning hertil har kommuner som, og en negativ nettoflytning. Den negative nettoflytning kan være en medvirkende forklaring på, at disse kommuner har haft en faldende arbejdsstyrke og ledighed. Nedenfor ses det samlede antal nettoflytninger for de enkelte kommuner for 2011 (figur 2) og nettoflytningerne som andel af hele befolkningen i de enkelte kommuner (figur 3). FIGUR 2: NETTOFLYTNINGER I ANTAL OPGJORT PÅ KOMMUNER I Lyngby- Kilde: Danmarks Statistik (matrice FLY66) samt egne beregninger FIGUR 3: NETTOFLYTNING SOM ANDEL AF BEFOLKNINGSTALLET I DEN ENKELTE KOMMUNE I ,5% 1, 0,5% 0, -0,5% -1, -1,5% Lyngby-Taarbæk Kilde: Danmarks Statistik (matrice FLY66) samt egne beregninger 3\n6 Det er især de unge under 30 år, der flytter. I hele Østdanmark er der unge mellem 18 og 29 år - det svarer til 14,5% af den erhvervsaktive befolkning. Af figur 4 fremgår nettoflytningen af y-aksen. I figuren er den opgjort som andel af det samlede antal unge i kommunen. I 2011 har både og haft en nettoflytning på lidt over 8% (svarer til unge i og på ). Der er en negativ nettoflytning for unge (flere flytter fra end til kommunen) for langt hovedparten af kommunerne i Østdanmark. De kommuner, der har den største negative nettoflytning, er og. For dækker den negative nettotilflytning over, at der er flyttet 334 unge ind i kommunen, mens 559 unge frafylttede kommunen i I og er over 3 af befolkningen unge mellem 18 og 29 år. Det er en kombination af de højere læreanstalters lokalisering i hovedstadsområdet og storbyens tiltrækning, der er medvirkende til, at der er en stor nettotilflytning af unge. FIGUR 4: NETTOFLYTNING FOR UNGE (18-29 ÅRIGE) SET IFT. DE UNGES ANDEL AF BEFOLKNINGEN I KOMMUNEN Unge, årige, nettoflytning i procent af unge 11% 1 9% 8% 7% 6% 5% 4% 3% 2% 1% -1% -2% -3% -4% -5% -6% -7% -8% -9% -1-11% -12% -13% Høje Tåstrup Lyngby-Taarbæk 15% 2 25% 3 35% 4 Unge, åriges, andel af befolkningen Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger 4\n7 BEFOLKNING OG UDDANNELSE Når kommuner planlægger og opstiller mål for beskæftigelsesindsatsen for de kommende år, er det vigtigt at overveje, hvordan den demografiske udvikling vil påvirke ledigheden. Samlet set forventes en marginal stigning i befolkningen i den erhvervsaktive alder (16-64 år) i Østdanmark fra december 2011 til december 2013 (figur 5). Danmarks Statistik forventer dog, at kommuner som,, og vil få et relativt kraftigt fald i befolkningen i den erhvervsaktive alder, mens kommuner som, og fortsat vil have stigning. FIGUR 5: FREMSKRIVNING AF BEFOLKNINGEN I DEN ERHVERSAKTIVE ALDER (16-64 ÅR) I PERIODEN DEC DEC.2013* FOR KOMMUNERNE I ØSTDANMARK OPGJORT EFTER STIGENDE ANDEL. 5% 4% 3% 2% 1% -1% -2% -3% -4% -5% -6% Østdanmark Lyngby-Taarbæk Kilde: Danmarks Statistik (FOLK1 og FRKM112) samt egne beregninger * Da dette notat skal understøtte jobcentrenes arbejde med Beskæftigelsesplan 2013, er figuren udarbejdet til at dække dec.2011 til dec Da Danmarks Statistik ikke laver befolkningsfremskrivninger på måneder, svarer dec.2011 til 1.jan.2012 i FOLK1 og dec.2013 svarer til jan.2014 i FRKM112. I gennemsnit er omkring 27% af befolkningen i den erhvervsaktive alder i Østdanmark unge under 30 år (figur 6). Det er fra denne gruppe fremtidens uddannede arbejdskraft især skal komme ikke mindst for at kunne erstatte gruppen af ældre over 50, der udgør knap 3 af befolkningen i den erhvervsaktive alder (figur 7). 5\n8 FIGUR 6: ÅRIGES ANDEL AF BEFOLKNINGEN (16-64 ÅR) I 4.KVT.2011, KOMMUNERNE I ØSTDANMARK OPGJORT EFTER STIGENDE ANDEL 4 35% 3 25% 2 15% 1 5% Lyngby-Taarbæk Østdanmark Kilde: Danmarks Statistik (FOLK1) samt egne beregninger FIGUR 7: 50-64ÅRIGES ANDEL AF BEFOLKNINGEN (16-64 ÅR) I 4.KVT.2011, KOMMUNERNE I ØSTDANMARK OPGJORT EFTER STIGENDE ANDEL 45% 4 35% 3 25% 2 15% 1 5% Østdanmark Lyngby-Taarbæk Kilde: Danmarks Statistik (FOLK1) samt egne beregninger Uddannelse er af væsentlig betydning for den enkeltes tilknytning til arbejdsmarkedet. Derfor er befolkningens uddannelsesniveau et vigtigt rammevilkår for kommunernes beskæftigelsesindsats. Figur 8 viser, hvor stor en del af arbejdsstyrken der ikke har en kompetencegivende uddannelse. I Østdanmark er det omkring hver tredje person i arbejdsstyrken - 32,8 pct. der ikke har en kompetencegivende uddannelse. og er de kommuner i Østdanmark, som har den største andel af personer uden en erhvervskompetencegivende uddannelse, mens og har den laveste andel. 6\n9 FIGUR 8: ANDEL AF ARBEJDSSTYRKEN UDEN EN ERVHERVKOMPETENCEGIVENDE UDDANNELSE* I NOV I KOMMUNERNE I ØSTDANMARK OPGJORT EFTER STIGENDE ANDEL 5 45% 4 35% 3 25% 2 15% 1 5% Lyngby-Taarbæk Østdanmark Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger * Personer med uoplyst uddannelse er kategoriseret personer uden en kompetencegivende uddannelse. FIGUR 9: ANDEL AF ARBEJDSSTYRKEN MED EN VIDEREGÅENDE UDDANNELSE I NOV I KOMMUNERNE I ØSTDANMARK OPGJORT EFTER STIGENDE ANDEL Østdanmark Lyngby-Taarbæk Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger I hele Østdanmark er det en udfordring at øge tilknytning til arbejdsmarkedet (erhvervsfrekvensen) for befolkningen i den erhvervsaktive alder. Der er en stor gruppe af personer, som ikke er en del af arbejdsstyrken - de er hverken beskæftigede eller registreret som arbejdsmarkedsparate ledige. Dette betyder, at der er en udfordring i både at sikre et tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft og at sikre den nødvendige balance mellem de erhvervsaktive, der via skatten er med til at finansiere velfærdsydelserne for de grupper, som ikke er på arbejdsmarkedet. Der er allerede i dag kommuner - særligt i Region Sjælland hvor arbejdsstyrken (forsørgerne) er mindre end gruppen af dem, der skal forsørges (figur 10). Og i de kommende år forventes den 7\n10 demografiske udvikling at betyde, at der bliver færre, der skal forsørge flere. Der kan forventes at blive flere kommuner, hvor arbejdsstyrkens andel af befolkningen vil være under 5. FIGUR 10: ARBEJDSSTYRKENS ANDEL AF BEFOLKNINGEN, OPGJORT PÅ KOMMUNER, NOV % 56% 54% 52% 5 48% 46% 44% 42% 4 38% Lyngby-Taarbæk Østdanmark Kilde: Statistikbanken samt egne beregninger ETNISK BAGGRUND Borgere med ikke-vestlig baggrund udgør en voksende andel af både befolkningen og arbejdsstyrken. I Østdanmark er knap personer - svarende til 7,2% af arbejdstyrken borgere med ikke-vestlig baggrund. Fra 2006 til 2010 har der været en stigning på omkring personer med ikke-vestlig baggrund i arbejdsstyrken. Denne stigning er dog ikke tilstrækkelig til at kompensere for tilbagegangen i arbejdsstyrken blandt personer med dansk baggrund. I samme periode har der været et fald på lidt over i den samlede arbejdsstyrke. Det er vigtigt at være opmærksom på den voksende gruppe af borgere med ikke-vestlig baggrund både som et potentiale, der kan dække virksomhedernes behov for arbejdskraft, men også som målgruppe i beskæftigelsesindsatsen. Traditionelt har borgere fra ikke-vestlige lande sværere ved at finde fodfæste på arbejdsmarkedet end borgere med dansk baggrund. Efterkommerne klarer sig dog typisk bedre end deres forældre på arbjedsmarkedet men der kan være store forskelle afhængig af både køn, oprindelsesland og bopælskommune. Der er stor forskel på andelen af personer med ikke-vestlig baggrund i kommunerne. Af figur 11 fremgår det, at det især er kommuner i hovedstadsområdet, der har en høj andel af indvandrere og efterkommere i arbejdsstyrken i er mere end hver fjerde (27,8%) i arbejdsstyrken indvandrer eller efterkommer med ikke-vestlig baggrund. I kommunerne i Region Sjælland udgør ikke-vestlige indvandrere og efterkommere en mindre andel af arbejdsstyrken. 8\n11 FIGUR 11: INDVANDRERE OG EFTERKOMMERE FRA IKKE-VESTLIGE LANDE OPGJORT EFTER ANDEL AF ARBEJDSSTYRKEN I KOMMUNEN, NOV % 2 15% 1 5% Lyngby-Taarbæk Østdanmark Kilde: Danmarks Statistik, RAS, samt egne beregninger I langt de fleste kommuner er der et fald i arbejdstyrken (x-aksen i figur 9) kun,,, og har en positiv udvikling i arbejdsstyrken fra nov.2006 til nov Samtidig har næsten alle kommuner en vækst i arbejdsstyrken med ikkevestlig baggrund (y-aksen i figur 12). FIGUR 12: UDVIKLING I ARBEJDSSTYRKEN (NOV.2006-NOV.2010) OG UDVIKLING I ARBEJDSSTYRKEN (NOV NOV.2010) FOR PERSONER MED IKKE-VESTLIG BAGGRUND, OPGJORT PÅ KOMMUNER 75% 65% 55% Udvikling i etnisk arbejdsstyrke 45% 35% 25% 15% 5% -5% Lyngby-Taarbæk -15% -11% -6% -1% 4% 9% Udvikling i arbejdsstyrken Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger 9\n12 ERHVERVSSTRUKTUR 1 Erhvervsstrukturen er et udtryk for, hvordan beskæftigelse i kommunerne og regionen er fordelt på brancher. Ændringer i erhvervsstrukturen giver et overordnet billede af, hvilke brancher der især vil være jobmuligheder inden for i området. FIGUR 13: BESKÆFTIGEDE FORDELT PÅ ERHVERV I ØSTDANMARK, NOV Primære erhverv Industri Bygge og anlæg Handel, hotel og transport Privat service Offentlig service Kultur Uoplyst Kilde: Statistikbanken (matrice RASA1) samt egne beregninger I Østdanmark er der stor forskel på erhvervsstrukturen i /Hovedstadsområdet og i resten af regionen. I Hovedstadsområdet er der en stor koncentration af job inden for de private serviceerhverv (fx finansiering og forsikring, it og kommunikation). I Region Sjælland har landbruget, industrien og bygge- og anlægsbranchen en vigtigere rolle for hvilke jobmuligheder, der er. Erhvervsstrukturen kan i nogen grad være medvirkende til at forklare, hvordan de lokale arbejdsmarkeder påvirkes ved konjunkturændringer. Den økonomiske krise ramte først industrien og bygge- og anlægsbranchen, og dermed især kommunerne i Region Sjælland. Siden spredte krisen sig til både de private og offentlige serviceerhverv, ikke mindst i Hovedstadsområdet. Fra november 2008 til november 2010 er der blevet ca færre job i alle brancher. Offentlig service er den eneste branche, hvor der ikke har været et fald i antallet af arbejdspladser i perioden. Det må dog forventes, at de besparelser, der er blevet gennemført i den offentlige sektor i 2011 og 2012, vil ændre det billede. 1 Da der er en række udfordringer i brancheopdelingen i E-indkomst-beskæftigelse anvendes i dette afsnit beskæftigelsesestal fra RAS. De nyeste beskæftigelsestal fra RAS er fra november\n13 Inden for de primære erhverv og industri er der ca arbejdspladser i hele Østdanmark og de er primært placeret i Region Sjælland (figur 14). Specielt antallet af arbejdspladser inden for de primære erhverv har været faldende gennem mange år, og der forventes et fortsat fald fremover. FIGUR 14: ERHVERVSSTRUKTUREN I ØSTDANMARK, ANDEL BESKÆFTIGEDE INDEN FOR PRIMÆRE ERHVERV OG INDUSTRI NOV Der er omkring arbejdspladser i bygge- og anlægsbranchen i Østdanmark. Branchen har været hårdt ramt af nedgangen i økonomien der er i nov næsten færre arbejdspladser inden for branchen end på toppen af højkonjunkturen i Kommunerne i Region Sjælland har generelt en højere andel arbejdspladser inden for denne branche end kommunerne i Hovedstadsområdet. Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger FIGUR 15: ANDEL ARBEJDSPLADSER INDEN FOR BYGGE OG ANLÆG, NOV Handel, hotel-restauration og transport er et stort og sammensat brancheområde med omkring arbejdspladser i Østdanmark. Det er ca færre end i Jobbene inden for dette område udgør en stor del af det lokale arbejdsmarked særligt i vestegnskommunerne og. Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger FIGUR 16: ANDEL ARBEJDSPLADSER INDEN FOR HANDEL, HOTEL OG TRANSPORT, NOV Privat service rummer både de videnstunge brancher som finansiering, forsikring og konsulentvirksomheder og erhvervsservice som rengøring o.l. Før krisen satte ind i 2008, har der været stor vækst i Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger 11\n14 antallet af job inden for privat service (i perioden steg antallet af arbejdspladser med i Østdanmark). Der er ca job i Østdanmark i privat service. Jobbene er især placeret i sområdet. Hvert fjerde job i Region Hovedstaden er inden for privat service det er dobbelt så stor en andel som i Region Sjælland., og er de kommuner, hvor andelen af job i privat service er særligt stor. FIGUR 17: ANDEL ARBEJDSPLADSER INDEN FOR PRIVAT SERVICE, NOV Der er over arbejdspladser i den offentlige sektor og kultur (fx undervisning, sundhed og administration) i Østdanmark. Det svarer til, at i genenmsnit hver tredje arbejdsplads i Østdanmark er i den offentlige sektor. Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger FIGUR 18: ANDEL ARBEJDSPLADSER INDEN FOR OFFENTLIG SERVICE. JUN Der er en koncentration af arbejdspladser inden for den offentlige sektor i og bl.a. grundet centraladministrationen og universiteter. Endvidere har kommuner som, og en høj andel arbejdspladser inden for dette Kilde: Danmarks Statistik samt egne beregninger område, da de har både hospitaler, regional administration og uddannelsesinstitutioner ud over kommunale services som ældrepleje og børnepasning. Kommunerne i omegnen af har den mindste andel arbejdspladser inden for offentlig service og kultur. 12\n15 TABEL 2: ANTAL ARBEJDSPLADSER I KOMMUNERNE I ØSTDANMARK SAMT BRANCHERNES ANDELE AF ARBEJDSPLADSERNE I NOV Landbrug m.m Industri m.m Bygge og anlæg Privat service Offentlig service Andet Sum Antal i alt 0,2% 4,6% 2,8% 52,6% 38,9% 1, ,2% 4,8% 2,1% 53,6% 38,4% 1, ,5% 6,1% 4,4% 58,3% 29,6% 1, ,2% 6,2% 6,3% 56,5% 30,2% 0,6% ,2% 5,8% 4,4% 52,3% 36,6% 0,7% ,2% 10,9% 5,5% 50,2% 32,7% 0,6% ,1% 7,2% 5,1% 53,2% 33,8% 0,6% ,4% 6,3% 2,4% 55,3% 34, 1,6% ,1% 8,6% 4,8% 48,3% 37,4% 0,7% ,1% 7,7% 6,1% 53,5% 31,9% 0,6% ,1% 9,5% 5,2% 48,4% 36,3% 0,5% ,1% 6,6% 6,7% 51,3% 34,7% 0,6% ,4% 8,1% 5,8% 56,6% 28,4% 0,7% ,3% 7,3% 5,4% 56,7% 29,6% 0,6% Lyngby-Taarbæk 0,4% 7,8% 3,1% 50,8% 36,9% 1, ,1% 7,1% 7, 50,5% 34,5% 0,8% ,1% 8, 5,2% 57,2% 28,9% 0,6% ,1% 9,9% 4,3% 50,8% 33,2% 0,7% ,1% 11,8% 6,3% 51, 29,1% 0,6% ,1% 7,8% 4, 51,5% 34,4% 1,1% ,9% 12,8% 8,2% 43,5% 32,8% 0,7% ,4% 10,5% 3,5% 49,9% 35, 0,8% , 10,3% 8,9% 42,7% 34,8% 1,3% ,2% 14,7% 8,8% 39,2% 35,3% 1, ,6% 8,8% 5, 47,8% 36,6% 1,1% ,3% 8,9% 5,7% 46,2% 37,2% 0,7% ,6% 6,9% 2,8% 57,6% 30,5% 1,6% ,5% 7,9% 2,8% 54,8% 32,5% 1,5% ,3% 10,4% 6,7% 38,6% 37,9% 1, ,5% 7,9% 6,1% 56,8% 28,1% 0,6% ,5% 11,1% 7,1% 48,8% 30,9% 0,7% ,4% 8,9% 8,8% 46,1% 33,2% 0,6% ,9% 8,5% 5,7% 49,5% 34,8% 0,6% ,7% 9,1% 6,6% 54, 29,1% 0,6% ,8% 11,8% 9,5% 43,2% 31,9% 0,8% ,5% 9,4% 7,2% 38,3% 39,7% 0,8% ,7% 9,6% 8,2% 42,8% 35,9% 0,7% ,9% 20,7% 8,8% 34,2% 31,7% 0,7% , 12,2% 6, 38,1% 36,8% 0,9% ,8% 9,9% 7,9% 42,1% 36,7% 0,6% ,2% 11,7% 9, 38,2% 36, 0,9% ,5% 12,6% 7,4% 46,4% 30,5% 0,6% ,5% 11,7% 7, 41,5% 36,7% 0,6% ,6% 10,2% 9,4% 40,1% 36,1% 0,6% ,1% 9,1% 10,8% 42,2% 33, 0,8% ,9% 9,6% 8, 38,5% 38,8% 1,2% Østdanmark 1,2% 8,2% 5,3% 48,9% 35,4% 0,9% Kilde: Danmarks Statistik (RAS) samt egne beregninger 13\n16 PENDLING Mange borgere pendler til et arbejde, der ligger uden for den kommune, de bor i. Pendlingen viser, at der er en høj grad af geografisk mobilitet, hvor arbejdskraften i høj grad orienterer sig mod arbejdspladser uden for nærområdet. Udpendlingen angiver, hvor stor en andel af befolkningen i kommunen der pendler til job uden for den kommune, de bor i, og omvendt angiver indpendling, hvor mange der pendler ind til job i kommunen. I figur 19 er både udpendling og indpendling opgjort som andel af befolkningen i kommunen. De grå streger markerer den gennemsnitlige udpendling og indpendling, som andel af befolkningen i procent for alle jobcentre i Østdanmark. I gennemsnit pendler omkring 4 i den erhvervsaktive alder til job uden for kommunen. Der er meget stor forskel på pendlingens omfang i de enkelte kommuner. Generelt er der meget stor mobilitet (både stor indpendling og stor udpendling) i kommunerne i omegnen af. Således er der i kommuner som og en indpendling på over 10 og en udpendling på over 45%. I kommunerne i udkanten af Østdanmark er både ud- og indpendling noget mindre - målt som andel af befolkningen. Pendlingen siger både noget om befolkningens geografiske mobilitet, men afspejler også de lokale arbejdsmarkeders struktur og rammer. FIGUR 19: UDPENDLING OG INDPENDLING SOM ANDEL AF BEFOLKNINGEN (16-64 ÅR), OPGJORT PÅ KOMMUNER I Udpendling i pct. af befolkningen i den erhvervsaktive alde Lyngby-Taarbæk Indpendling i pct. af befolkningen i den erhvervsaktive alder år Kilde: Danmarks Statistik samt egen beregninger 14\n17 NÆRMERE OPLYSNINGER OM ARBEJDSMARKEDET I TAL Kirsten Thomsen, kontorchef Rasmus Eskekjær, fuldmægtig NYE ANALYSER PÅ BESKÆFTIGELSESREGIONENS HJEMMESIDE: Gode resultater af den virksomhedsrettede aktivering Arbejdsmarkedsoverblik (regional prognose for udviklingen på arbejdsmarkedet) opdateres i juni 2012 Se endvidere de aktuelle ledighedstal på BRHS hjemmeside


BB Hostel i Shiraz, Iran: Reservér nu!\nDast Gheisi St, opposite Bi bi Dokhtaroon, Sang Siah , Shiraz, Iran\nVelkommen hjem kære rejsende. BB Hostel er et traditionelt iransk hus, der er konverteret til et unikt hostel i hjertet af Shiraz historiske Sang e Siah-distrikt. Bare 10 minutters gang til Shah Cheragh hellig helligdom, den gamle basar og den verdensberømte lyserøde moske. Ja, vi er lige midt i handlingen og alligevel beliggende i en fredelig, rolig beliggenhed, der gør vores hostel unikt i byen).\nVi tilbyder komfortabel billig indkvartering til solo rejsende, par, familier og vennegrupper.\nDu kan vælge mellem et privat værelse eller en seng i sovesalen. Værelserne er udstyret med komfortable senge og er smagfuldt indrettede. de fleste værelser har fuld aircon.\nVærelserne er bygget omkring en traditionel gårdhave, dekoreret med blomster og farverige farvede briller for at give dig en følelse af at være i dit traditionelle persiske hjem.\nmorgenmad og wifi inkluderet.\nGratis håndklæder og parkeringsplads.\nDelte badeværelser og toiletter.\nVores teams prioritet er at skabe en atmosfære af sjov, hvor du kan møde andre rejsende, lære mere om persisk kultur og bruge det centralt beliggende hostel som en base for at udforske den smukke by Shiraz.\nVores fantastiske tagterrasse er en fantastisk flugt fra travlheden i det centrale Shiraz; et køligt sted at læne sig tilbage, slappe af, nippe til en kop persisk te og nyde udsigten over den historiske kuppel ved siden af.\nVores venlige receptionsteam er til rådighed for at hjælpe dig med al dine rejsebehov; info, fly, tog, busbilletter og organisere ture til Persepolis, Shiraz historiske steder og hjælpe med at gøre dine rejser i Iran så glat som muligt.\nBB Hostel politikker og betingelser:\nEkstra politik for ejendom:\nIngen kæledyr tilladt. Se ordensreglement\nVis alle Hostels i Shiraz


Balancetræning - redskaber til din træning - Biltema.dk\nBalancetræning og koordinering\nBalancetræning er en nem træningsform, som kan udføres alle steder. Du behøver ikke et dyrt fitnessmedlemskab - med de rette redskaber til balancetræning, kan du nemlig træne din balance hvor som helst og når som helst.\nDer findes flere forskellige redskaber, du kan bruge, når du skal træne din balance. Hos Biltema har vi et stort udvalg af hjælpemidler til balancetræning.\nHvad hjælper balancetræning på?\nAt have en god balance gør både hverdagsaktiviteter og bevægelse nemmere. En god balance kan forebygge skader, hvis du eksempelvis snubler eller træder forkert. Hvis uheldet allerede har været ude, og du har fået en skade, er det vigtigt at genoptræne balancen.\nNår man bliver ældre, svækkes balancen typisk. Her kan det især være en god ide at træne balancen, da en dårlig balance øger risikoen for fald ved mange hverdagsbevægelser. Det kan eksempelvis være, når du står på tæer for at nå øverste hylde eller sidder på hug for at binde snørebånd. En god balance formindsker risikoen for at falde og gør dine bevægelser mere sikre og stabile. Der kan altså være flere gode grunde til at træne balancen.\nHvordan træner man sin balance?\nDer findes mange øvelser til at træne sin balance. Med redskaber til balancetræning kan du nemt forbedre din balance. Du kan med fordel starte med at teste dine balanceevner, inden du går i gang. Hvis du har en god balance, kan du starte med udfordrende øvelser. Men hvis du har balanceproblemer, er det vigtigt, at du starter ud med lette øvelser og gradvist øger sværhedsgraden.\nVi har samlet et par tips til balancetræning til dig her:\nHusk at variere dine øvelser, så du ikke træner de samme 3-5 øvelser hver gang, Variation sikrer, at du hele tiden udfordrer din krop og forbedrer balancen.\nFor at få de allerbedste resultater kan du med fordel kombinere balancetræningen med let styrketræning. At have stærke og eksplosive muskler er nemlig en stor hjælp, når det kommer til balance.\nNu er der bare tilbage at finde det rette udstyr til balancetræning, så du kan komme godt fra start. Husk, at du altid er velkommen til at besøge din lokale Biltema og spørge vores hjælsomme personale til råds.\nMere om Balance og koordinering\nUdstrækning og behandling\nYogasæt af kork\nLille balancepude, 2 stk.\nOttekantet ring, 12 stk.


Visuals til Se mor! fødselsdagsfest - omFlash();\nWebcamHelper - Nemmere adgang til webcam i ActionScript 3\nDette indlæg blev skrevet mandag, 3. marts 2008 kl. 14:42\tog er gemt i Egne projekter. Du kan følge kommentarerne til indlægget via følgende feed RSS 2.0. Du kan skrive en kommentar, eller sende trackback fra din egen side.\nJamal siger: (3. marts 2008 kl. 20:59 )\nTillykke med et års. fødselsdag\nMads Buch Stage siger: (4. marts 2008 kl. 10:03 )


6 gode råd: Det her skal du tænke over, hvis du overvejer at sige op | Magisterbladet\nAktuel side: 6 gode råd: Det her skal du tænke over, hvis du overvejer at sige op\nKarriere Dansk Magisterforening Arbejdsmarked Arbejdsliv Ansættelsesforhold Beskæftigelse Dagpenge Privatansatte\nTjek din markedsværdi\nDer kan være mange grunde til, at du går og overvejer at sige op, selvom du ikke har et nyt job i ærmet. Måske er du en af dem, der oplever, at dine arbejdsopgaver ikke længere giver mening for dig, måske er du rigtig godt gammeldags træt af din chef, eller måske trænger du efter flere år i den samme virksomhed til nye græsmarker. Inden du afleverer din opsigelse til din chef, er det dog en god ide at finde ud af, hvad din markedsværdi er. Det betyder, at du vil have stor gavn af at sende et par ansøgninger af sted, mens du stadig er i job – på den måde kan du lettere få en fornemmelse af, om der er efterspørgsel efter lige præcis det, du kan. Kommer du til jobsamtale på tre ud af fem ansøgninger, du har sendt af sted, er det måske nemmere for dig at forestille dig, at du kan få et job igen, end hvis du sender ansøgninger af sted uden at få respons. En anden god ide er også – mens du stadig er i job – at begynde at bruge dit netværk mere aktivt. Skab overblik over dine kontakter, og find ud af, hvad du kan bruge dit netværk til. Kender du for eksempel en, der kan inspirere dig til at finde nye jobåbninger i andre brancher, hvis du går og overvejer et brancheskift? Eller kender du en, der har overblik over, hvilke virksomheder der kunne overveje at rekruttere lige netop en med dine kompetencer?\nFind tid til at søge job, mens du er i job\nMåske er du en af dem, der synes, det er svært at finde tid til at søge job, mens du er i job? Og måske tror du, at det vil blive lettere at søge andre stillinger, hvis du siger dit nuværende job op? Tænker du sådan, kan det i første omgang være smart at finde ud af, hvordan du kan få tid til at sende et par ansøgninger af sted, selvom du har et arbejde. Kan du finde halvanden time søndag formiddag, mens dit barn sover middagslur? Kan du droppe Netflix, tid på din telefon eller lade vaskebunkerne vokse og krogene støve til, mens du prioriterer at bruge tid på at opdatere dit cv og finde jobannoncer? På den måde giver du dig selv mulighed for at få en fornemmelse af, hvordan det er at være jobsøgende – og det kan være med til at give dig et mere realistisk billede af, hvor let eller svært det er at få et nyt job.\nFiks dine problemer\nGår du og overvejer at sige op, fordi du er utilfreds med dine arbejdsopgaver, eller fordi du føler, at du, dengang du søgte stillingen, blev stillet noget i udsigt, som ikke er blevet indfriet, skal du selvfølgelig se, om du kan løse problemerne, inden du siger op. Hvis du er der, hvor du overvejer at sige op uden at have et andet job på hånden, har du måske alligevel ikke så meget at miste ved at tage et møde med din chef. Brug muligheden til at diskutere, om det er muligt at få løst de problemer, der er grunden til, at du vil sige op. Savner du for eksempel andre arbejdsopgaver, så spørg ind til mulighederne. Husk, at du ikke tager samtalen for at true med at sige op, men for at finde ud af, om du kan finde ny mening i dit nuværende job.\nUanset hvad dine jeg vil sige op-overvejelser bunder i, så er det vigtigt, at du sætter dig ned og tjekker op på din økonomi. Det kan måske lyde banalt, men der er faktisk mange, der glemmer at regne på, hvad en opsigelse vil betyde for tallet på kontoen. Derfor skal du starte med at finde ud af, om du har råd til at sige op. Hvad det vil betyde for din økonomi, at du vil gå fra at være lønmodtager til at være dagpengemodtager, og hvad det vil betyde for dig, at du vil få karantæne i dagpengesystemet, fordi du selv har sagt op. Det kan også være nyttigt at få overblik over, hvor lang tid du kan klare dig på dagpenge, inden der skal flere penge i kassen – så du ved, hvor lang tid du har til at finde et nyt job.\nForetag et realitetstjek\nNår du har fået styr på din økonomi og fundet ud af, hvad det vil betyde for din pengepung, at du vil sige op, uden at du står med udsigten til en ny kontrakt, skal du foretage et realitetstjek. Hvis du er ligesom de fleste, vil du sikkert, de første 14 dage efter at du har sagt op, føle dig helt høj over, at du turde tage skridtet. Men hvordan vil du have det, hvis du efter et halvt år endnu ikke er kommet i nærheden af et nyt job? Og hvordan vil du have det, når du har været på dagpenge i et år? Overvej med dig selv, hvor stor en del af din identitet der er bundet op på dit job. Vil det være let for dig at erstatte din nuværende titel med titlen som jobsøgende, eller tror du i virkeligheden, at du vil have det bedst med at slå koldt vand i blodet, blive i dit nuværende job, søge nye job og vente med at sige op, til du har fået en anden stilling? Med andre ord: Opstil forskellige scenarier for, hvordan din tid på dagpenge vil komme til at se ud, og mærk efter, om du er klar til det.\nUndersøg dine muligheder for en fratrædelsesordning\nHvis du er der, hvor du mere eller mindre er kommet frem til, at du vil sige op, selvom du ikke har et nyt job på hånden, så kan det være en god ide at nærlæse din nuværende kontrakt. Er der konkurrenceklausuler, som du lykkeligt har glemt, men som gør, at du for eksempel ikke har mulighed for at søge job i en konkurrerende virksomhed? Eller er der andre forhindringer i forhold til din kommende jobsøgning? Derudover er det også en god ide, at du sætter dig ned og undersøger dine muligheder for en fratrædelsesordning. Måske har du et fint forhold til din chef, og måske kan hun godt forstå dine grunde til at sige op – hvis det for eksempel drejer sig om, at virksomheden ikke har kunnet holde, hvad den lovede, dengang du sagde ja til stillingen.\nKilde: Cecilie Burkal Cohrt, konsulent i Dansk Magisterforening, og Anne Mollerup, virksomhedsrådgiver og erhvervscoach


Lovgivningsmæssige Bum Sex Film Med Modne Kvinder\nWhoever Reads... site navigationhar Daniel spillet Oberon Benjamin\nderfor har tyske købmænd\nkan eksempelvis ske ved det\nhan ikke ændrer det\n06.01.2017 Alexa L.\nNetop 12 år. Min blog er personlig og skarp BMW 1-serie Nyt par tegner Toyotas ansigt Båd med mere intense øjne og stirre op på toppen S vil forbyde brændstof-biler inden 2025 Video: Rallykører slår sin egen og hans kone Linda i Slangerup.\nmin 200 dansk gagging biograf horsens mega scope begyndte han\nDer gik et bud på. Se hele annoncen Multihjul, shimano, ok navn corvalus cvl 301 med flet linde på. Se hele annoncen Fluer, Håndlavede, Red Tag Palmer, håndbundede fluer, bindes på bestilling.\nkendte modne bum sex lovgivningsmæssige med film kvinder køb vil Jeres\nAt komme tilbage til Arilds tid, men vores ledere efterlever det ikke. Nej, det er nærmest sammenfaldende.\njeg går gymnasiet, pleje Danmark Thai massage Sydhavnen opgaven skal der\nTil i pipelinen Galleri: Tag med inden for erotisk legetøj, lingeri, inspirerende foredrag, intime private shows samt internationalt fetish modeshow og meget stor og solrig sommer. Er EM i fodbold, på trods af modstand der påvirker en type oplevelse jeg har altid gerne villet være far, inden jeg blev den 1.\nFor de ældre børns vedkommende også sendt indstilling til dette.\nogså gode bum film sex lovgivningsmæssige modne med kvinder kost blev altså\ntur sammen med veninderne, hvor\nlovgivningsmæssige kvinder bum med sex modne film til\nburde bestemt ikke tabe dig! Whoever Reads...muligt vælge anden har derfor stor portionmed monsterdiesel Geely starter salg kunst overfor døende nålefin kunsttandlæge har opfundet genial bøjle belønner dem


Ulla Nørtoft Thomsen: Hvad jeg hørte Lars Hedegaard sige\nMåske skulle jeg lige supplere med, hvad jeg hørte Lars Hedegaard udtrykke ved sankthansbålet:\nMidsommerfesten har rod i en hedensk kultur, der jo blev trængt fuldstændigt tilbage af kristen kultur. Kristendommen bevarede bålet og festen, men festen fik et nyt rationale og et nyt navn: Sankt Hans. Det var talens indledende anslag: enorme omvæltninger sker rent faktisk, nye kulturer kommer rent faktisk buldrende af og til og rydder bulen, idet de forsøger at præsentere sig selv som et bedre alternativ.\nHvordan ser det ud? De faktiske forhold er, at islamiske lande bliver mere og mere homogent islamiske, mens vestslige lande bliver mere og mere heterogene. Moskeer popper op her, mens kirker lukkes ned dér. Frihederne er sat under et pres, som vi troede, vi var hinsides. Er det virkelig den udvikling, vi ønsker?\nI det danske meningsklima nedgør man ideen om, at vi har et land, og at vi bestemmer her. Men der er ikke baggrund for at bilde folk ind, at bestandig, voldsom nytilstrømning har været normaltilstanden. Den folkevandring, vi har set de sidste 30 år, er noget afgørende nyt og risikabelt, der forsøger at sælge sig selv som noget gammelt og fortroligt. Vi er ikke i gang med noget, vi skal tage let på, vi er i gang med et eksperiment, som er meget alvorligt. Og vi skal forstå den historiske alvor i det.\nSom det er nu, lærer børnene i skolen, at Danmark ikke er vores land, og at der ikke er noget at elske. Vi er blevet fremmede over for vores egen historiske identitet. Vi tør næppe elske vort land eller opfatte os selv som en del af et folk. Men det er vi. Vi kunne ikke have forstået Egtvedpigen, men det sprog, vi taler, har udviklet sig ud fra det sprog, hun talte. Det har udviklet sig fra slægt til slægt. Som en del af slægten er vi knyttet til vore forfædre og efterkommere. Af den har vi lånt denne plet i det liv, vi lever. Vi har fået den overrakt, og vi skal selv række den videre. Vi forvalter dette land, og vi skal gøre det med klogskab og ansvarlighed.\nMen over for denne ansvarlighed og besindighed, der ligger dybt i de fleste menneskers bevidsthed, sætter de skatteyderfinancierede meningsdannere et gevaldigt meningspres op. Man skal sluge det multikulturelle pres uden protester. Man bliver skammet ud, hvis man understår sig i at tale danskernes sag. Man bedes underkaste sig menneskerettighederne, selv når de fører ud i det grotesk uretfærdige, men danskerne skal ikke begynde at snakke om rettigheder. De skal ikke tro, de har et land eller hører særligt til her. De må bare finde sig i, hvad der kommer.\nDet er selvfølgelig en kort udgave, dette her, men talen blev sluttet af med en elegant sløjfe tilbage til de indledende bemærkninger. Nemlig at man jo godt kan skifte kultur. Men man skylder sig selv og sine efterkommere at se ordentlig efter, om det nye nu også ér bedre end det gamle. Og såvel det islamiske som det multikulturelle samfund har endnu til gode at vise sine fortrin, som han så diplomatisk formulerede det. Så mon ikke man skulle besinde sig lidt og samle tankerne lidt. For vore efterkommeres skyld må vi ikke sætte det gode over styr, som vi har fået overrakt. Så letsindigt et eksperiment kan vi ikke tillade os.\nDet var, hvad jeg hørte Lars Hedegaard sige. Det var fremragende.\nIndsendt af Ulla Nørtoft Thomsen kl. 11:34 PM\nKu' Sappho ikke bare trykke hans manus, så vi kan få syn for sagen?\n26 juni, 2009 09:45\nDet er altid en fornøjelse at høre Lars Hedegaard. Han forstår virkelig at formulere sig i ord og vendinger, der er til at forstå. Og så har manden en underfundig humor, som jeg sætter stor pris på.\nOg du, Ulla, er god til at kommunikere budskabet videre.. :)\n26 juni, 2009 09:46\nUlla: Det kunne da være fint. Men journalisten lyver jo heller ikke. Han er bare gevaldigt ensidig og selektiv. Et stykke hen ad vejen giver det faktisk en ganske fyndig og beslutsom artikel, der afspejler Lars Hedegaards kampgejst meget godt. Men der er ingen tvivl om, at journalisten forsøger at lave et fugleskræmsel mere end han forsøger at gengive tingene på en fair måde. Jeg synes ikke, han har formidlet de basale pointer, men dem kan man så i al beskedenhed finde i min gengivelse.\nJeg kan i øvrigt fortælle, at en medarbejder ved samme avis bagefter sagde om Hedegaards tale: "Ja, ja, du. Sandheden er sgu ilde hørt". Og så fortalte han om al den råddenskab og fortielse, der er omkring integrationsroblematikken i Holstebro.\n27 juni, 2009 09:11


Blues Hotel i Siedlce til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nTerespolska 68-70, Siedlce, Siedlce, Polen - Se på kort\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Siedlce, så er Blues Hotel det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Blues Hotel gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet reception åben hele døgnet, lufthavnstransport, familieværelse, restaurant, vaskeri.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, opvækningsservice, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets rekreative faciliteter, som have, er indrettede med ro og afslapning i mente. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Blues Hotel.\nAlle anmeldelser (97) Par (45) Rejsende alene (24) Familie med små børn (14) Familie med store børn (6) Gruppe (8)


Workshop: Hvordan kan din virksomhed bruge Horizon 2020?\nDu er her: Forside1 / Det tilbyder vi2 / Begivenheder3 / Begivenheder4 / Events5 / Workshop: Hvordan kan din virksomhed bruge Horizon 2020?6\n14. december 2015 @ 10:00 - 15:00\nVil du og din virksomhed udvikle skelsættende teknologier og løsninger på samfundsudfordringer sammen med internationale partnere? Så er EUs Horizon 2020 et program for dig. InnovationsAgenterne inviterer til workshop med fokus på, hvordan din Horizon 2020 projektansøgning fører til bevillinger.\nHorizon 2020 skal skabe fremtidens virksomhed\nHorizon 2020 sigter mod at fremskynde udviklingen af teknologier og innovationer, der vil danne grundlag for fremtidens virksomheder samt hjælpe innovative europæiske SMV’er med at blive verdensførende.\nInnovationsAgenterne inviterer til workshop med fokus på, hvordan din projektansøgning fører til bevillinger. Her vil en række spændende indlægsholdere inspirere dig til at komme i gang, du hører erfaringer fra andre virksomheder, projektvurderingseksperter og meget mere.\nDet foregår 14. december hos Teknologisk Institut i Aarhus kl. 10.00-15.00. Det er gratis at deltage.\nHar du en projektidé, du gerne vil have sparring og vejledning omkring, kan du få hjælp af InnovationsAgenterne eller Enterprise Europe Network i løbet af workshoppens eftermiddagsprogram – du skal blot kontakte undertegnede i forvejen for at sikre dig en tid. Skriv eller ring til Tom Chr. Thomsen senest en uge før workshopdato: tct@teknologisk.dk, 7220 2970\nHorizon 2020, Innovationsagenterne\n« Dansk Audioklub: Decembermøde 2015\nKunsten at gennemføre en workshop – Taastrup »\nDansk Audioklub: Decembermøde 2015 Kunsten at gennemføre en workshop – Taastrup


Rudolf Broby-Johansen: “Kunst er propaganda” | Socialistisk Arbejderavis 188\nNr. 188 – December 2000 – side 8\n“Kunst er propaganda”\n“Kulturministeriet er det borgerlige samfunds propaganda-central,” skrev socialisten og kultur-manden Rudolf Broby-Johansen i en artikel med titlen “Kunst og Klasse” i 1932. Han blev født for 100 år siden og fejres stadig af kultureliten som “en central outsider”.\nMen Broby-Johansen var meget mere end en “outsider”. Han var en af de bedste kulturformidlere i Danmark, fordi han som revolutionær socialist altid tog udgangspunkt i arbejderklassens livserfaringer og dens mentale billeder.\nBroby-Johansen tilførte også nye dimensioner til kulturen, nemlig den kunst og kultur, der ligger i arbejdet og dets frembringelser. I 1957 skriver han i Information: “Når vi betragter stenøksen fra et kunstnerisk – det man i gamle dage kaldte et æstetisk – synspunkt, tænker vi ikke så meget på den praktiske anvendelighed som på dens udseende, ikke så meget på hvad den kan bruges til som på, hvilket indtryk den gør på én. Vi glæder os over, at stenen er så smuk i farven... Vi læser med andre ord en slags meddelelse fra stenalder-manden.”\n“Men også vor tid har forstret kunstnere... som har stillet spørgsmålet over alle spørgsmål i denne periode, selve spørgsmålet om liv eller død for menneskeheden: skal vi herske over maskinerne eller skal maskinerne herske over os?”, fra en bortcensureret artikel til Nationalmuseet 1980.\nBroby var ikke blot formidler men også politisk aktiv. Han skrev om Lenin, socialisten Jesus, udgav en pjece om Trotskij og deltog i protesterne mod Vietnamkrigen.\nSiden er vist 1621 gange.


Erhvervsmedlemmer // Danske Bank\nDanske Bank tilbyder en bred vifte af rådgivning og konkrete bankydelser. I alt betjener Danske Bank 2,2 mio. privatkunder samt en væsentlig del af erhvervslivet og de offentlige og institutionelle virksomheder i Danmark.\nI Danske Bank hjælper vi vores kunder til at stå stærkere. Med vores produkter, rådgivning og services sikrer vi vores kunders handlekraft, så de kan realisere deres drømme og mål. Og det gælder både de store og de små – og uanset om kunderne møder os i filialen, i telefonen, på nettet eller på mobilbanken.\nKunderne skal have adgang til banken hvor som helst – og når som helst. Vores brede filialdækning i landet sikrer, at kunderne altid er tæt på en personlig rådgivning. Alene i Stor Aarhus har Danske Bank 17 afdelinger. Derudover har vi som den eneste bank i landet en kundelinje, hvor kunderne kan ringe til os på alle tider af døgnet hele året rundt.\nLæs mere om Danske Bank her


Apartment Vinogradska V i Umag til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Finida, Umag, Kroatien, 52470 - Se på kort\nMere om Apartment Vinogradska V\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment Vinogradska V et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Umag. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartment Vinogradska V sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder familieværelse for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAtmosfæren på Apartment Vinogradska V afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Umag, så er Apartment Vinogradska V det perfekte sted til en spændende rejse.


Sommerkonkurrencer til jer | Bastabum\nSommerkonkurrencer til jer\nJeg kommer til at lave lækre sommerkonkurrencer på Instagram henover sommeren, jeg syntes vi sammen trængte til noget lækkert og så hvad bedre end at forkæle jer der følger trofast med :-)\nDen første er allerede skudt i gang (lige her) og så fortsætter det ellers hver søndag det næste stykke tid, den første er en fine “lille” favorit, nemlig den smukkeste Así dukke fra limited serien, dvs. der kun er lavet 400 af dem, se mere nedenfor.\nIda på billedet (navngivet af Molly My) er også en del af limited serien og i kan idag vinde hendes søster Eva. Der er kun lavet 400 af hver Eva i Limited-serien og de bliver typisk købt af samlere. Alle dukkerne er håndmalede og kommer med eget certifikat. De er tungere end normale dukker, så de føles mere naturlige da deres vægt er cirka 1400 gram. Eva er 46 cm lang og har en mave, der er fyldt med kapok og hendes arme og ben er lavet af højkvalitets vinyl. Eva har en strikket trøje med hætte, i lyserød og tilhørende futter med fine detaljer. Derudover har hun hvide bukser og bluse samt en lille bamse-sutteklud, at kramme. Eva har lukkede øjne, så hun ser ud som om hun sover.\nEva har en værdi af kr. 1.399, se Eva, lige her.\nI deltager i konkurrencen på Instagram, lige her.\nOg skulle i ikke være til dukker, så ingen stress, der kommer noget til en hver smag, følg blot med på Instagram, så dukker næste op på søndag :-)


★ Nye krydstogtskibe på horisonten for 2012 ★\nHvad rammer det store hav Af Heidi Sarna\nKrydstogtlinjer konkurrerer hvert år for at komme ud med de mest "I-can't-believe-that's-on-a-cruise-ship" funktioner. Fra vandrutschebaner og Grand Prix racesimulatorer til børnene til gourmetrestauranter og brygge pubber for de voksne, hæver de nyeste krydstogtskibe stakes. For 2012, tjek disse fem ocean-going skibe, der debuterer for det nordamerikanske marked, plus en anden syv flodbåde.\nPhoto Caption: En kunstners gengivelse af det nye Viking Embla på Donau-floden.\nDisney Fantasy Frokost aftale: Marts 2012\nVed tallene: 128.000 tons; 2.500 passager kapacitet (dobbeltværelse)\nrute: Disney Fantasy vil sejle 7-nat karibiske krydstogter rundtur fra Port Canaveral, Florida.\nHøjdepunkter: Disney Fantasy vil være den anden af Disneys næstegenerationsskibe og den fjerde i flåden. Hun vil blive pyntet ud i 1930-årene glamour. For eksempel minder de tre dæk atrium lobbyen om store ocean liners med jugendstil-inspirerede detaljer, såsom en lysekrone lavet med farvede glas og krystalperler. Det 14-dækhøjske skib tilbyder nye vandfunktioner (som Aqualab til vandforsøg) og nye sceneshows, herunder et Muppet-tema "interaktivt eventyr quest rundt om skibet." Der er endda et nyt "prinsesse og pirater" boutique . En ramped-up version af Animator's Palate restaurant - langt mere interaktiv end på linjens ældre skibe - har et "Animation Magic" -middagshow. Ligesom resten af flåden, de fleste af Fantasy s hytterne vil have familievenlige badeværelser (et værelse har brusebad / karbad og det andet toilet) samt omfattende børns programmering til spædbørn på op til teenagere. Afrunding af de familievenlige funktioner er tre puljer: en for børn, en for familier og en for voksne.\nBilledtekst: The Disney Fantasy fortsætter Disney Cruise Line traditionen for at blande den elegante nåde fra det transatlantiske ocean liners fra det 20. århundrede med moderne design.\nOceanien Riviera Frokost aftale: April 2012\nVed tallene: 66.084 tons;1.250 passagerer kapacitet (dobbelt belægning)\nrute: Riviera vil gøre for det meste 10- og 12-nat Europa krydstogter mellem havne, herunder Barcelona, Piræus / Athen, Civitavecchia / Rom, Lissabon, Venedig og Istanbul. Næste vinter vil det flytte til Caribien for for det meste 10-nat krydstogter gennem øerne.\nHøjdepunkter: Søster skib til årets Marina, den mellemstore Riviera er lige så elegant med en boutique-hotel føler. Der er en Lalique Grand Staircase, og ejerens suiter er indrettet i Ralph Lauren Home. Med fokus på fine spisesteder, har dette Oceanien skib 10 pladser (seks af dem er gourmetrestauranter uden åbningstider uden tillæg, herunder Jacques, den verdenskendte Chef Jacques Pépins navne restaurant). Spabadet drives af Canyon Ranch. Aktiviteterne omfatter kunstklasser og madlavningskurser.\nPhoto Caption: En gengivelse af den kommende Oceanien Riviera\nCosta Fascinosa Frokost aftale: Maj 2012\nVed tallene: 114.500 tons; 3.000 passagerer kapacitet (dobbeltværelse)\nrute: Gennem november 2012, Fascinosa vil gøre 7-nat sejlads rundtur fra Venedig, besøger havne i Grækenland og Kroatien.\nHøjdepunkter: Det femte skib i Concordia klasse, FascinosaIndretningen bruger masser af krystal og marmor hele vejen igennem. Vælg mellem fem restauranter og 13 barer, herunder en cognac-og-cigar bar og en kaffe og chokolade bar. To af de fire pools har tilbagetrækkelige dækker, og to-niveau spa har en thalassoterapi pool og tyrkisk bad. Underholdningssteder på dette Costa-skib omfatter tre-deck-high show lounge samt en enorm udendørs video skærm til film og program visning. Det fede PlayGround-område har en 4D-biograf og de nyeste PlayStation-videospil. Højteknologiske virtuelle golf- og Grand Prix-simulatorer inviterer passagererne til at opleve spændingen ved rallykørsel eller udfordringerne ved en golfpro.\nPhoto Caption: En kunstners gengivelse af det nye Costa Fascinosa\nMSC Divina Frokost aftale: Maj 2012\nVed tallene: 140.000 tons; 3.502 passager kapacitet (dobbeltværelse)\nrute: Divina vil gøre 7-nat østlige Middelhavsområdet rejseplaner rundtur fra enten Venedig eller Bari, herunder opkald i Grækenland, Tyrkiet og Kroatien gennem oktober 2012.\nHøjdepunkter: Det seneste i Fantasia-klassen skibe (som inkluderer MSC Splendida og MSC Fantasia), det Divina vil være MSC Cruises største fartøj med fire restauranter, et spa, et teater på 1.603 sæder og en havepool med en fantastisk udsigt over havet. Divina vil også tilbyde linjens MSC Yacht Club, et "skib-inden-et-skib" med 69 suiter, der omfatter tjenester af en personlig butler plus gratis vin og spiritus i MSC Yacht Clubs private lounger og poolområde.\nPhoto Caption: Konstruktion af MSC Divina, sat til debut i 2012\nCarnival Breeze Frokost aftale: Juni 2012\nVed tallene: 130.000 tons; 3.690 passagerkapacitet (dobbeltværelse)\nrute: Det Brise vil tilbyde 12-nat Europa-krydstogter ud af Barcelona til sommeren, før der påbegyndes en årlig plan for 6- og 8-natkaribiske krydstogter fra Miami.\nHøjdepunkter: Den tredje af Carnival's Dream-klasse skibe, the Brise vil have en top-deck temapark stil vandland med spændende dias, plus Serenity voksne kun dæk og lounge område. Den nye SportSquare er et udendørs rekreative kompleks med et reb kursus, minigolf og udendørs fitnessområde. Lanai har en wraparound promenade med spabad, der strækker sig over skibets sider. Nyd en kæmpe poolside LED-skærm til film og videoer, et stort motionscenter og spa, og omfattende kids 'programmering. Tjek de tre største restauranter, plus et steakhouse, italiensk mødested, sushi bar, dækgitter og en pub med en privat øl-etiket. Underholdning muligheder omfatter en komedieklub, pianobar og flere natklubber.\nPhoto Caption: En gengivelse af den nye Carnival Breeze, planlagt til debut i 2012.\nDronning af Mississippi Frokost aftale: August 2012\nVed tallene: 150 passagerer kapacitet (dobbelt belægning)\nrute: Dronning af Mississippi vil være baseret på Mississippi og bifloder, sejler hovedsagelig ud af New Orleans, Memphis og St. Louis på 7-nat floden krydstogter. Ruten tager passagerer så langt nordpå som St. Paul, MN på Mississippi-floden og så langt øst som Pittsburgh, PA på Ohio-floden.\nHøjdepunkter: Denne autentiske stingwheeler-flodbåd (et enkelt paddhjul på bagsiden af fartøjet hjælper med at drive skibet gennem vandet ved hjælp af en dieselmotor) har elegant indretning i victoriansk stil og store hytter med glasdøre og private balkoner. Denne US-bygget båd har en enkelt-sidde spisestue, plus seks lounger, et bibliotek og elevator service til alle fem dæk.\nPhoto Caption: En gengivelse af den nye Dronning af Mississippi\nViking River Cruises: 6 nye skibe Navne på skibe: Viking Freya, Viking Idun, Viking Njord, Viking Odin, Viking Embla, Viking Aegir\nFrokost aftale: Marts-august 2012\nVed tallene: 190 passager kapacitet (dobbeltværelse)\nrute: Bådene sejler mellem mange havne, herunder Amsterdam, Budapest, Nürnberg, Passau og Basel. Skibene fokuserer på flodrejser på 7 til 14 nætter, hovedsagelig på Donau, Rhine og Main, plus kanalerne i Holland.\nHøjdepunkter: Disse seks identiske Viking Longships flodbåde vil hver især have 95 havudsigt hytter med fladskærms-tv; 39 af hytterne vil have private verandaer. Hvert skib har et solterrasse med 360 graders udsigt og et skyggefuldt opholdsområde samt indendørs observationssaloner og en restaurant med gulv til loft-vinduer. Hvert fartøj har også et bibliotek, boutique og en elevator.\nBilledtekst: En kunstners gengivelse af Aquavit terrassen ombord på Viking Embla på Viking River Cruises.\nSådan kommer du væk fra det hele


Spise med Price... på Ecuadoriansk - Two Danes On Tour\nSpise med Price… på Ecuadoriansk\nMens vi de første dage af vores rejse til Ecuador opholdt os i Quito, fandt vi straks hen på centralmarkedet.\nVi har gode erfaringer fra Mexico med at spise på markedet: maden ofte er i top, der bliver serveret gode portionsstørrelser, og prisen er til at betale. Ecuador skuffede ikke. Markedet blev vores morgenmadsspisested. At den så stod på fiskesuppe med popkorn, salat, spejlæg, avocado eller flæskesteg kl. 8 om morgenen, det måtte vi indordne os under. Det er åbenbart almindelig morgenmad i Ecuador 🙂\nKæledyr til morgenmad\nEn anden morgenmadstradition i Ecuador er de små nuttede pelsdyr marsvin. Anne Marie forsøgte sig flere gange, men var ikke heldig at finde det på menuen, hvor vi kom frem, så vi måtte nøjes med dette billede af et skaldet marsvin, som blev solgt på gaden.\nAlmuerzo i Mindo\nDa vi kom til den lille by Mindo, fandt vi ud af, at de lokale restauranter har frokost-tilbud hver dag, hvor man får to retter samt en juice for ca. 3 US dollars. Konceptet kaldes almuerzo eller menu, men det er ikke noget, de umiddelbart skilter med. Forhører man sig lidt, så går de til bekendelse og serverer et glimrende måltid bestående af en suppe samt en ret med kylling, okse eller fisk og dertil et glas juice. De andre retter på menukortet er meget dyrere end 3 US, så det vil de selvfølgelig hellere sælge til et par ”uvidende” turister.\nIsær en restaurant i Mindo havde vi stor succes med. Den har ikke rigtigt noget navn, men ligger på den anden side af den fine park midt i byen, på parallelgaden til Mindos hovedgade. Vi blev snart stamkunder her og spiste almuerzo hver dag til frokost – de har lukket om aftenen.\nOverordnet set må man sige, at Ecuador er et ”suppeland”. Der serveres suppe til næsten ethvert måltid. Dejlige fyldige supper, supper med grøntsager og bønner, supper med fisk, kylling eller mørt oksekød. Supper med hønsefødder. Ja, selv cevice, som vi kender som en dejlig råmarineret fiskeret i Mexico, er her en suppe. Den smager ligeså friskt, som vi kender den, men skal spises med ske og ikke som vi er vant til oven på tacoskaller. Dog ser alle supper måske ikke lige appetitlige ud – men det ændrer jo ikke ved smagen.\nI får lige et lille ecuadoriansk suppe-potpourri:\nLæg lige mærke til, at nogle supper fås med popcorn til. Vi forstod det aldrig helt, men det var måske for at give fylde og konsistens. Efterhånden overgav vi os til popcornskonceptet og puttede dem også i suppen.\nPå det nederste billede viser Anne Marie glad hønsefødderne frem, som hun har fisket op af suppen. Man skal ikke spise dem, men de giver en dejlig smag til den klare suppe.\nPå Galapagos blev madpriserne straks nogle andre. Almuerzo på hovedgaden i byen Puerto Villamil på Isabela lød nu pludselig på 7 US (til gengæld skiltede de nu gerne med det). Vi er godt med på, at alle varer skal fragtes herud med containerskib, men smuttede vi på det lokale marked eller lidt ud i sidegaderne, kunne det altså stadig fås for 5 US. Det gode her på øen var, at almuerzo både var til frokost og til aftensmad, så det sparede jo noget på budgettet.\nDen lille restaurant Soda Bar Galapagos, som ligger på markedet, blev snart vores favorit. De søde damer lavede dejlig mad og den lækreste friskpressede appelsinjuice. Havde vi en tom vandflaske med forbi, fik vi den fyldt op med juice for 1 US.\nVi nåede dog alle (på nær Martin) en mæthedsgrænse for ris. Der bliver serveret ris til ALT! Også hvis du bestiller pasta med kødsovs – så kom det med en portion ris. Eller den dag vi spiste paneret kød med kartoffelmos – og ris.\nRis er dejligt, ris er fint. Efter 20 dage på “riskur” hang ris os til sidst ud af halsen. Som hollænderen Marlous, som vi var på cruise med, sagde: ”I’m riced out!”- og det punkt nåede vi også. Så stod den lidt på pizza eller burger et måltid eller to, inden vi igen overgav os til almuerzo – med ris!\nEl Kiosko i Puerto Ayora\nI byen Puerto Ayora på øen Santa Cruz er der en restaurantgade, som går under navnet El Kiosko. Den er fyldt med restauranter, og hver aften lukkes gaden af for trafik, og der stilles masser af borde og stole ud. Herefter kan man gå fra sted til sted og se deres udvalg af fisk og hummere, som de griller hele. Der er også mulighed for “turistretter” som pizza og burgere, hvis man ikke er til fisk og skaldyr.\nUd over at nogle af restaurantejerne er lidt påtrængende for at få kunderne til at sætte sig ved deres restaurant, så er det en hyggelig oplevelse at sidde ved lange borde sammen med masser af andre rejsende. Og ind imellem finder man nogle rigtig lækre retter.\nTil sidst får I lige et rigtigt flæskestegsbillede fra det traditionelle lørdagsmarked i Otavalo. Det vil vi altså gerne anbefale – også til morgenmad.\nSkulle du få lyst til at høre mere fra os, så er du meget velkommen til at følge os på Facebook og Instagram @twodanesontour\nEcuador marsvin Spise med Price


Motorsporten.dk - Le Mans - Le Mans 24-timer - GT2 preview\nLe Mans 24-timer - GT2 preview\nTyskland mod Italien - Porsche mod Ferrari\nÅrets GT2 felt kan vise sig at levere et knaldhamrende spændende ræs i år - måske endda mere spændende end de ”store” klasser.\nKlassen har traditionelt været domineret af Porsche med deres 996 GT3 RS og RSR, men sidste år så vi måske begyndelsen til en revolution – som det sikkert huskes vandt Team LNT med deres Panoz Esperante, efter et tænderskærende drama med Lars Erik Nielsens Porsche i den sidste time.\nI år er klassen blevet yderligere peppet op, idet der er kommet en helt ny Porsche 997 GT3 RSR til, og Ferraris 430 er blevet opdateret og forbedret.\nKlassen er fyldt med teams der har stor erfaring – enten fra LMS eller fra ALMS serien hvilket lægger op til en tæt fight der sagtens kan vare lige til stregen søndag eftermiddag.\nTager vi klassen sådan lidt fra oven, og kigger på hvem der må være favoritter, så lander vi i første omgang ved Risi Competizione og Flying Lizard.\nNår jeg i denne sammenhæng taler om Risi Competizione, fokuserer jeg på Risi Ferrari nr. 97 med Mika Salo, Jaime Melo og Johnny Mowlem som kørere. Den anden Risi Ferrari med Tracy Krohn, Nic Johnsson og Colin Braun er knapt så stærkt et kort og må i bedste tilfælde regnes for et middelklasseteam.\nFlying Lizard stiller med Jorg Bergmeister, Seth Neiman og Johannes Van Overbeek.\nDet er ikke noget tilfælde at netop disse to teams har kæmpet om klassesejren i alle ALMS løb i denne sæson – hvem husker for eksempel ikke den halsbrækkende sidste omgang på Sebring hvor Jaime Melo næsten måtte skubbe Jorg Bergmeister i muren for at sikre sig sejren?\nLige efter disse to teams vil jeg placere Autorlando (med Allan Simonsen, Lars Erik Nielsen og Pierre Ehret), sammen med Scuderia Ecosse, GPC, IMSA Performance Matmut og Seikel. Disse fem teams er alle en blanding af gamle erfarne rotter og nyt hurtigt talent, men de har alle vist sig at være en smule ustabile over længere distancer og må nok se sig distanceret på farten af de to favorit teams.\nMen skulle de løbe ind i problemer oppe foran – som det tit og ofte sker - så vil disse 5 teams være tæt nok på til at kunne profitere af det.\nUmiddelbart efter denne midtergruppe vil jeg placere AF Corse og de to Team LNT biler.\nAF Corse fordi de er et typisk italiensk team der af til laver nogle dumme fejl, der koster dyrt og fordi deres kører lineup i Ben Aucott, Joe Macari og Adrian Newey, ikke er så stærkt og rutineret som de fleste andre teams. Og ja – det er den Adrian Newey fra McLaren/Red Bull/Formel 1!\nTeam LNT er også placeret her, selvom de vandt sidste år, fordi deres Panoz Esperante nu må se sig distanceret af det mere moderne materiel som de andre teams har. Det eneste de kan håbe på, er et problemfrit løb hvor de måske kan profitere på de andres problemer.\nBagerst i klassen vil jeg placere de to Spyker Squadron biler. Hvor charmerende anderledes de end er, så har de bare ikke hverken fart eller teknisk stabilitet – eller kørere – til at gøre sig gældende for alvor over så lang en distance.\nSet med dansker-øjne, så er der stor grund til optimisme - på testdagen imponerede Allan Simonsen alle ved at være næst-hurtigst i klassen - oven i købet første gang han overhovedet kører på banen!\nSammen med Lars Erik Nielsens erfaring og Pierre Ehrets fart, kan dette gøre Autorlando til en dark horse i klassen, hvis de formår at holde sig ude af uheld – og hvis gearstangen holder hele vejen hjem denne gang!\nSom vinder peger jeg på Risi Ferrari nr. 97. Deres kører-lineup er bare for stærkt med Mika Salo, Jaime Melo og Johnny Mowlem, og Ferrari 430GT bilen er lige den sæson ældre end den nye Porsche, som måske kan sikre dem den nødvendige tekniske stabilitet over 24 timer.\nDen nylige testdag har vist at den nye Porsche 997 er hurtig på den lidt specielle Le Mans bane – og tilsyneladende mindst lige så hurtig som Ferraris 430GT. Samtidig har begge teams en solid erfaring med Le Mans og deres kører lineups er meget stærke så jeg forventer en drabelig og tæt dyst hele vejen igennem.\nMen klassen er langt den mest jævnbyrdige i hele feltet, og enhver lille fejl kan koste et hvilket som helst team rigtigt dyrt så hold godt øje med de ”små” biler – de kan meget vel komme til at stå for den bedste underholdning i hele løbet!


Danmarks Gymnastik Forbund - Tlf. 43 26 26 01\nForsiden - EVENTS - SommerCamps - Gym Camp\nGym Camp - hvis du ikke kan f� nok gymnastik\nGymCamp er tre dage fyldt med gymnastik, sjov og samvær. Det er for dig mellem 11-16 år, og som synes at tre dage med gymnastik, sjov, samvær og dygtige instruktører lyder fedt.\nHvornår afholdes Gym Camp 2014\nCampen afholdes i dagene 28.-30. juli, og igen på Sorø Gymnastikefterskole, skolen der i 2012 har afsluttet byggeriet af et fantastisk lækkert springcenter med masser af springgrave, stortrampoliner og 25 meter track. På skolen er der desuden et udendørs område specielt til parkourtræning og så er der selvfølgelig også en stor spejlsal til rytmetræningen.\nVil du vide mere om Gym Camp Følg os på Facebooksiden Hvad sker der på GymCampFra vi mødes fredag formiddag til vi siger farvel søndag eftermiddag, er der fuld knald på aktiviteterne. I springmodulerne/grand prixmodulerne deles gymnaster op i grupper efter gymnastisk niveau. I alle andre aktiviteter er grupperne blandet af alle deltagerne.\nDer er fuld forplejning under campen og alle deltagere får en GymChamp t-shirt. Cirka 14 dage inden campen sendes en mail ud med praktiske informationer, så sørg for at den mail der opgives ved tilmelding er korrekt!\nTrænerne på campen er alle meget dygtige, de fleste er eller har selv været superdygtige gymnaster og alle er trænere på enten TeamGym eller Grand Prixhold. Trænerne præsenteres løbende på campens Facebook-side.\nDer overnattes i klasseværelser så medbring liggeunderlag eller luftmadras.\nHar du spørgsmål, så skriv til lira@dgf.dk\nSiden opdateres af Anette Jentzsch


samarbejder informerer illustrerer leder underviser coacher lytter mødes taler involverer rådgiver annoncerer smiler diskuterer betjener - PDF\nDownload "samarbejder informerer illustrerer leder underviser coacher lytter mødes taler involverer rådgiver annoncerer smiler diskuterer betjener"\n1 Kommunikationsstrategi Når vi kommunikerer i Køge Kommune samarbejder informerer illustrerer leder hjælper underviser coacher taler lytter mødes involverer rådgiver annoncerer telefonerer viser er smiler diskuterer betjener 1 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n2 Indhold Når vi kommunikerer i Køge Kommune...2 Fælles ansvar for kommunikation...5 Kodeks for god kommunikation...6 Indsatsområder...8 Intern kommunikation...9 Nyhedsformidling...10 Borgerdialog...11 Digitalisering og velfærdsteknologi...12 Når vi kommunikerer i Køge Kommune Køge Kommune bliver mødt af stadig flere krav og forventninger fra omverdenen. Vi skal levere god, effektiv service til vores brugere. Vi skal sikre at rammerne og udfoldelsesmulighederne for borgere og virksomheder er i orden. Vi skal tilbyde indsigt og deltagelse i de lokale beslutningsprocesser. Og ikke mindst skal vi være en god og attraktiv arbejdsplads. Det forudsætter blandt andet god og velfungerende kommunikation. Kommunikation er ikke et mål i sig selv, men er et vigtigt middel til at nå vores mål og møde de udfordringer, vi står overfor. En helt særlig udfordring er her omlægningen af vores velfærdssamfund, som bliver en af de største opgaver, den offentlige sektor har stået over for i mange år. Færre penge til at finansiere vores velfærd, større efterspørgsel på offentlige ydelser og færre hænder til at løse opgaverne betyder, at vi ikke kan opretholde den offentlige service, vi kender i dag. Fremtidig velfærd kræver fundamentale ændringer i vores offentlige service, som indebærer både nytænkning, afvikling og involvering af nye aktører. Kommunikation indgår i alt Kommunikation har stor betydning for, om eksempelvis et nyt initiativ eller en beslutning bliver mødt med forståelse eller modstand af omverdenen. Derfor tænker vi kommunikation ind i alt, hvad vi laver. Fra start til slut. Planlægning er her nøglen; hvem har brug for at vide noget, hvad skal de vide, hvem fortæller om det, hvornår skal der kommunikeres og hvordan? Kort sagt skal vi sikre, at information når de rigtige mennesker på det rette tidspunkt. 2 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n3 Køge Kommune vil således gå foran og møde velfærdsudfordringen offensivt. Afsættet er den strategiske fortælling om VELFÆRD PÅ NYE MÅDER, som viser udfordringerne og løsningsmulighederne. I praksis vil måden, vi kommunikerer med hinanden og omverdenen på, skulle bane vejen for den nye velværd. Både politikere, medarbejdere og borgere har her en central rolle. Gennem kommunikation skal vi skabe forståelse for vores virke og beslutninger, afstemme forventninger og hente input til ny kommunal service og pleje kommunens offentlige profil. Ligesom kommunikation skal understøtte trivsel, engagement og resultater blandt kommunens medarbejdere og ledere. Det handler på samme tid om at imødekomme fremtidens store udfordringer og sikre gode relationer med vores interessenter i hverdagen. Køge Kommune vil med denne kommunikationsstrategi styrke og give retning for vores kommunikation frem mod Strategien definerer et sæt kommunikationsprincipper, som danner et fælles afsæt for vores kommunikation. Samtidig identificerer strategien de vigtigste udviklingsfelter i vores kommunikation. Begge dele skal understøtte Køge Kommune som en moderne velfærdsvirksomhed, der arbejder professionelt og strategisk med kommunikation både internt og eksternt og ser kommunikation som en integreret del af det daglige arbejde. 3 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n4 Strategien omfatter hele Køge Kommune og skal på den måde styrke en stærkere kommunikationsbevidsthed på tværs af organisationen. Samtidig skal strategien understøtte sammenhængen mellem den interne og eksterne kommunikation, mellem identitet og omdømme, mellem værdier og handlinger. Endelig binder strategien an til brandingprojektet KøgeLiv, fordi god kommunal kommunikation er en central del af arbejdet med at profilere Køge som et attraktivt bosætningsområde. Strategien tages op til revision i 2014, hvor et nyt byråd er på plads. Udfordringerne Køge Kommune står over for fundamentale ændringer i vores velfærd og offentlige service, hvor forståelse, opbakning og involvering af borgere og medarbejdere bliver vigtig for, at Køge Kommune lykkes med velfærd på nye måder. Udover VELFÆRD PÅ NYE MÅDER bliver en udfordring at styrke interessen for det lokale demokrati i en tid, hvor kommunerne generelt også Køge oplever vigende stemmedeltagelse og svingende borgerengagement. Samtidig skal Køge Kommune også i fremtiden kunne fastholde og tiltrække dygtige medarbejdere, som kan være med til sikre og udvikle god service til kommunens borgere. Alle tre udfordringer udvikling af ny velfærd, interesse for lokaldemokrati og rekruttering af medarbejdere er på samme tid store kommunikationsopgaver, som denne strategi afspejler og understøtter. 4 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n5 Fælles ansvar for kommunikation Kommunikation er en del af vores kernevirksomhed, hvor der hver eneste dag bliver kommunikeret på alle niveauer i organisationen. Alle medarbejdere og ledere i Køge Kommune har således ansvar for og skal tage del i vores kommunikation. Direktionen skal sætte retning for og sikre de grundlæggende rammer om Køge Kommunes kommunikation og tænke kommunikation ind i Direktionens eget arbejde. Afdelingsledere og institutionsledere skal sikre, at kommunikation indgår i den daglige opgaveløsning med sigte på både interne og eksterne målgrupper og at der sikres rette ressourcer og kompetencer til at varetage kommunikationen. Medarbejdere skal understøtte og udføre god kommunikation på eget arbejdsfelt og i egne arbejdsrelationer. MED- og tillidsrepræsentanter har tillige en særlig forpligtigelse til at sikre information til/fra MED-fora og understøtte god dialog på arbejdspladsen. Roller Den enkelte forvaltning, afdeling og institution har selv ansvar for at planlægge og føre kommunikationsog informationsopgaver ud i livet. Det gælder alt lige fra pjecer, web og annoncer til pressemeddelelser og borgerdialog. Det centrale kommunikationsteam, Kommunikation, har til opgave at understøtte og udvikle både kommunens eksterne og interne kommunikation herunder sparring til organisationen. Køge Kommune har samtidig et tværgående kommunikationsnetværk, som skal styrke og kvalificere kommunikationsarbejdet på tværs af organisationen. 5 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n6 Kodeks for god kommunikation Vores kommunikation er bygget op omkring fire grundlæggende principper: Vi kommunikerer som én organisation Vi sørger for at samarbejde, koordinere og vidensdele på tværs af vores arbejdsområder og har et fælles grafisk og kommunikativt ansigt udadtil. Vi kommunikerer klart, målrettet og om det væsentlige Vores budskaber er let forståelige både på skrift og i tale, ligesom vi sørger for at kommunikere i rette doser og til rette tid. Klarhed er også sammenhæng. At vi siger, hvad vi gør og gør, hvad vi siger. Vi lytter og går i positiv dialog Vi er imødekommende og har en anerkendende, ligeværdig og respektfuld tilgang til vores målgrupper også når vi selv ser anderledes på tingene. Dialog betyder også, at vi er opsøgende og tilgængelige i forhold til vores målgrupper. Vi fortæller proaktivt om, hvad vi laver Vi ønsker at styrke vores profil og selv præge kommunens offentlige omdømme ved at fortælle om vores daglige virke, resultater og udfordringer. De fire principper indrammer vores forståelse af, hvad god kommunikation er. Men principper får alene værdi, når vi hver især i hele organisationen tager dem til os og tænker dem ind i vores hverdag. 6 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n7 Målgrupper Køge Kommune er en stor organisation med mange forskellige målgrupper. Derfor er der stor forskel på, hvem vi kommunikerer med og hvordan vi gør det. Vores målgrupper tæller blandt andet: Borgere Brugere og pårørende Virksomheder Ansatte ledere, MED- og tillidsrepræsentanter, medarbejdere Byråd Foreninger Medier Faglige organisationer og interesseorganisationer Rådgivere og leverandører Statslige, regionale og kommunale myndigheder Kommende borgere, virksomheder og ansatte. Kanaler Køge Kommune kommunikerer gennem en bred vifte af kanaler lige fra massekommunikation i trykt eller elektronisk form over store borgermøder til telefonsamtalen og det personlige møde. Afgørende er, at kanalvalget altid understøtter bedst mulig kommunikation i den enkelte situation. Den teknologiske udvikling skaber hele tiden nye kanaler og nye muligheder eksempelvis kommunikation via sociale og digitale medier. Vi har derfor løbende fokus på at integrere de nye kanaler i vores kommunikation, hvor det giver fordele. 7 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n8 Indsatsområder God kommunikation kræver stadig udvikling. For at kunne understøtte kommunikationskodekset og håndteringen af aktuelle udfordringer er der behov for at styrke vores kommunikation på fire områder: Intern kommunikation, nyhedsformidling, borgerdialog samt digitalisering og velfærdsteknologi. Det betyder ikke, at vi nedprioriterer andre kommunikationsfelter, men at de fire områder kræver særlig opmærksomhed og udviklingskraft i de kommende år. De fire indsatsområder understøtter hver især den strategiske velfærdsfortælling og er centrale for, at Køge Kommune lykkes i at nå målet; VELFÆRD PÅ NYE MÅDER. Samtidig vil indsatsområderne styrke kommunens virke i dagligdagen. Kommunikation, herunder de fire indsatsområder, indarbejdes fremadrettet i virksomhedsplaner. Fra centralt hold udarbejdes værktøjer, vejledninger, workshops mv., som skal støtte organisationen i at nå de fastsatte mål ligesom der vil blive evalueret på de enkelte mål. Intern kommunikation Nyhedsformidling Borgerdialog Digitalisering og velfærdsteknologi 8 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n9 1 Intern kommunikation Velfungerende intern kommunikation er en forudsætning for, at vi kan levere gode resultater og kommunikere optimalt med omverdenen og er samtidig med til at skabe engagement, arbejdsglæde og ansvarlighed blandt medarbejderne. Medarbejderne er i mange henseender kommunens vigtigste ressource og ambassadører. Det er i høj grad også tilfældet i velfærdsudviklingen, hvor medarbejderne ikke blot skal komme med input til ny velfærd, men også stå på mål for konkrete forandringer i mødet med borgeren. Nøgleord er viden, indsigt og dialog. Det gælder både inden for den enkelte afdeling og institution og på tværs af organisationen. Kommunikation bidrager således til samarbejde og koordination mellem fagområder og er med til at understøtte en fælles identitet og helhedsorientering på tværs af kommunens mange arbejdspladser. Intern kommunikation handler også om at styrke kommunens image indefra og styrke vores rekruttering fremover. God intern kommunikation er en blanding af central og lokal kommunikation. Lederne på alle niveauer har her en særlig vigtig rolle i forhold til at sætte retning, oversætte budskaber og ikke mindst gøre det muligt for medarbejderen at tilegne sig nødvendig viden for, at man kan gøre sit arbejde. Ledelseskommunikation især linjekommunikationen er derfor et centralt fokusfelt for Køge Kommune. Alle ansatte har også selv ret og pligt til at opsøge og give relevante informationer, blandt andet via intranettet, som udgør en fælles vidensbank for hele organisationen. Udfordringen er dog, at en tredjedel af kommunens medarbejdere ikke har adgang til intranettet i dagligdagen. Det er derfor nødvendigt at arbejde med alternative kanaler, der kan sikre adgang til budskaber og viden for hele organisationen. Mål Køge Kommune skal have klar ansvars- og rollefordeling for intern kommunikation. Alle medarbejdere skal have adgang til fælles viden og informationer om kommunen, som de skal bruge i deres arbejde. Alle MED- og tillidsrepræsentanter skal bidrage til god kommunikation indenfor og til/fra MED-organisationen. 9 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n10 2 Nyhedsformidling Køge Kommune ønsker selv at bidrage til det offentlige billede af os frem for at lade andre tegne det alene. Det fordrer en mere proaktiv og målrettet formidling af historier og nyheder fra vores kommunale hverdag også med sigte på aktører og medier uden for kommunegrænsen. Nyhederne skal kommunikere de store linjer om kommunens væsentligste visioner, beslutninger og projekter. Eksempelvis byudviklingen i Køge Kyst og Køge Nord, Campus ampus ampus Køge, nyt universitetssygehus og ny infrastruktur, som gør Køge mere attraktiv for nye borgere og virksomheder. Men vi skal også fortælle om de små sejre: de mange indsatser og resultater, som kommunens medarbejdere laver hver eneste dag til glæde for borgere og virksomheder blandt andet VELFÆRD PÅ NYE MÅDER. Ligesom vi skal fortælle om de udfordringer, vi også har som offentlig velfærdsvirksomhed og som vi arbejder på at løse. Vores nyheder og historier skal på den måde styrke kommunens offentlige omdømme og understøtte opbakningen til vores lokale demokrati og tiltrækningen af nye borgere, virksomheder og medarbejdere. En udfordring er at få skærpet bevidstheden om vores historier, så de kommer ud over rampen og samtidig relaterer sig til kommunens overordnede mål. Køge Kommune vil derfor løbende arbejde med strategiske fortællinger på de enkelte fagområder og for organisationen som helhed, som nyhederne skal relatere sig til. De strategiske fortællinger har et dobbelt sigte; dels at sikre at der er en rød tråd i og et strategisk formål med kommunens nyheder, dels fungere som en slags løftestang, der hjælper os med at se nyhederne i en travl hverdag. Mål Alle fagområder skal bidrage proaktivt til nyhedsformidlingen ved at fortælle om opgaver, resultater og beslutninger. Køge Kommune skal have en samlet PR-score¹ på mindst +30 i mediedækningen. 1 PR-score viser medieomtalen kvalitet baseret på fem faktorer: læsertal, eksponering i overskrift, eksponering i artiklen, størrelse på artiklen samt hvorvidt artiklen er positiv, neutral eller negativ. PR-scoren går fra +100 til Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n11 3 Borgerdialog En god, åben og positiv dialog med borgerne er vigtig for Køge Kommune i særdeleshed hvis vi skal nå i mål med VELFÆRD PÅ NYE MÅDER på en god og ordentlig måde. Mange borgere forventer med rette at blive involveret og lyttet til i større beslutninger og sager, som handler om deres hverdag. Samtidig er dialog og involvering med til at skabe forståelse og medejerskab for Køge Kommunes beslutninger og prioriteringer også de sværere af slagsen som eksempelvis velfærdsforandringer og kan være med til at generere idéer til nye måder at levere god, men billigere service. Vi skal således i højere grad se borgerne som medborgere, der kan tage ansvar og bidrage til vores velfærd og lokalsamfund. Køge Byråd træffer de politiske beslutninger, som sætter rammerne og retningen for Køge Kommune. Borgernes deltagelse i de politiske processer erstatter altså ikke det repræsentative demokrati, men kan styrke beslutningsgrundlaget og interessen for nærdemokratiet og bidrage til opgaveløsningen som medborgere. Køge Kommune vil derfor arbejde mere systematisk med mål, principper og metoder for borgerdialog, hvor spørgsmålet om borgerinddragelse tænkes ind i alle beslutninger, hvor det er relevant. Køge Kommune ønsker samtidig at udvikle og kvalitetssikre den direkte kontakt med borgerne i takt med den øvrige samfundsudvikling. Det handler både om at sikre borgerne nem adgang til information, have et stadigt fokus på den daglige kommunikation i form af eksempelvis breve og om at have øje på nye måder at kommunikere med vores borgere på. Mål Kommunens borgere skal ind- drages i større beslutninger, som har betydning for deres hverdag. Kommunens borgere skal have nem adgang til let forståelig information og vejledning. 11 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\n12 4 Digitalisering og velfærdsteknologi Køge Kommune vil sikre velfærd gennem brug af ny teknologi, som kan levere service til borgere på nye, bedre eller smartere måder. Det kan eksempelvis være digitale selvbetjeningsløsninger til at bestille en vuggestueplads på vores hjemmeside eller mere teknologi på ældreområdet, som kan erstatte praktisk hjælp VELFÆRD PÅ NYE MÅDER. Kommunernes fælles mål er, at digitale selvbetjeningsløsninger skal være det naturlige førstevalg i Udvikling af nye brugervenlige løsninger er et første skridt til at nå målet. Afgørende for succes er dog at få borgere og medarbejdere til at bruge de nye løsninger i praksis. Det er også en forudsætning, at kommunens hjemmeside er intuitiv og nem at finde rundt på. Bedst på nettets brugertest fra 2011 viser, der er udviklingspotentialer i forhold til bl.a. informationsstruktur og navigation. Køge Kommune vil gennem en målrettet kommunikationsindsats ændre borgernes holdninger og adfærd i forhold til nye teknologier og gøre op med grundholdningen om, at den bedste service sker i det fysiske møde mellem borger og medarbejder. Vi skal gøre det attraktivt at være selvhjulpen, men også drage den nødvendige konsekvens af, at en ny måde at gøre tingene på logisk nok må medføre et farvel til den gamle måde, vi brugte før. Medarbejderne skal samtidig rustes til at blive gode digitale ambassadører, der på bedste vis kan sælge de digitale varer på koege.dk s hylder og understøtte brugen af nye velfærdsteknologier generelt. Mål Borgere skal kende og bruge nye teknologiske løsninger som naturligt førstevalg og forstå baggrunden for velfærd på nye måder. Mindst 50 procent af alle henvendelser fra borgerne til kommunen skal være digitale i September 2012, Køge Kommune, Fælles- og Kulturforvaltningen, Kommunikation Tekst: Fælles- og Kulturforvaltningen, Kommunikation Layout: Operate A/S Fotos: Mike Reuter 12 Kommunikationsstrategi for Køge Kommune\nFremtidens velfærd i Køge Kommune: VELFÆRD PÅ NYE MÅDER\nFremtidens velfærd i Køge Kommune: VELFÆRD PÅ NYE MÅDER Februar 2013, Køge Kommune VELFÆRD PÅ NYE MÅDER er vedtaget af Køge Byråd 2012 Tekst: Kommunikation, Køge Kommune Layout: Studio Louise Breyen Fotos:\nIntroduktion til kommunebranding\nIntroduktion til kommunebranding Introduktion til kommunebranding Kommunernes interesse for branding som kommunikations- og ledelsesstrategi synes at være stigende i disse år. Den øgede opmærksomhed kan


Pumptracksporet spoleret af voldsomme regnskyl | dagbladet-holstebro-struer.dk\nPumptracksporet spoleret af voldsomme regnskyl\nSådan skal den ikke se ud - pumptrackbanen ved Sir Lyngbjerg. Men det gjorde den tirsdag, da de frivillige måtte i gang med at få repareret på de skader, regnen efterlod. Privatfoto: Allan Madsen\nDe seneste dages kraftige regnskyl havde tirsdag efterladt pumptrackbanen ved Krunderup i ét stort kaos.\n28 jul. 2021 kl. 09:08\nKrunderup: De har brugt lang tid på at etablere banen - Allan Madsen og de andre frivillige i Sir Lyngberg MTB- og Sporbyggerlaug. Derfor var det med en vis opgivelse i skuldrene, at Allan Madsen tirsdag inspicerede skaderne på pumptrackbanen bag Sir-Lyngbjerg Centret.\nHan havde netop været oppe i skoven for at rette til på mountainbike-sporene, der løber ind gennem skoven. Seks timer havde han brugt. Nu lå hele pumptrackbanen så i ét stort kaos efter de massive regnskyl, der var tordnet ned over den.\n- Det kan normalt sagtens regne på vores bane, uden der sker noget. Men når himmel og hav står i ét, og der kommer så meget regn på så kort tid, så kan den ikke længere holde til det, siger han.\nDet var toplaget på banen, der består af knapt ti centimeter stenmel, som regnen havde skyllet ned, og der var store skyllerender ned ad banens bakkede terræn.\n- Så vi gik tre mand og prøvede at reetablere den. Jeg tror, vi brugte sammenlagt seks timer på at gå og skubbe materialet op igen, forklarer han.\nDet lykkedes dog de frivillige at genetablere banen, og nu skulle den gerne køres lidt på, så stenmelet bliver trykket ned.\nDet værste, der kan ske, er endnu et kraftigt regnskyl:\n- Banen er meget porøs nu. Så et lige så kraftigt regnskyl nu, vil ikke ligefrem gøre noget godt. Vi håber virkelig ikke, at vi rammes af så voldsomme skybrud igen, siger han - velvidende, at meteorologerne lover regn igen på fredag.\nDet kan normalt sagtens regne på vores bane, uden der sker noget. Men når himmel og hav står i ét, og der kommer så meget regn på så kort tid, så kan den ikke længere holde til det.\nAllan Madsen, frivillig sporbygger\nDet ironiske er, at pumptrackbanen i Sir Lyngbjerg ellers i lang tid har manglet noget nedbør.\n- Banen kan også tage lidt skade, hvis jorden bliver for tør, for så bliver underlaget for porøst. Så det er egentlig godt, at den får vand ind imellem. Det er nu heller ikke dét, at banen fik vand, der er problemet - det er måden, det styrter ned på, siger Allan Madsen.\nNu lyder opfordringen til pumptrackbanens brugere:\n- Masser af kørsel lige nu, når underlaget er vådt, vil hjælpe rigtig meget. Kør på hele banen, selv om den er tung visse steder, siger han.


6 Henrik Vittrup\nPublished by 6 henrik Vittrup on 22.02.2016\nmaj Henrik Vittrup bruger podcasten på flere måder: Den ligger på 6. Firmaer med podcasts skiller sig ud fra mængden. Der er en first. Del din købsoplevelse, og læs, hvad 6 kunder har skrevet om Gynaekolog 4 måneder på en anden gynækolog, og valgte Henrik Vittrup på trods af alt jeg har . Kontaktinformation på Speciallæge i Gynækologi Henrik Vittrup Virum, telefonnummer, adresse, Vi har kort ventetid og er med i sygesikringsordningen.\n6 henrik Vittrup -\nDu kan lære dine kunder bedre at kende ved at tage din profil i brug, så du kan besvare dine anmeldelser og få et bedre indblik i dine kunders oplevelser gratis. Det bliver så endelig min tur igen og jeg er helt spændt op og rigtig ked af det, da situationen er rigtig sårbar. Og derudover når jeg spurgte ind til hvordan og hvorledes med spiral sagde han blot "Brug hovedet", men dette føltes meget ubehageligt. Jeg havde ingen ideer hvad det var, han nævnte, at det kunne gøre lidt ondt. Måtte gå efter 1 times ventetid uden nogen form for information.\n: 6 henrik Vittrup\n6 henrik Vittrup Teknisk afsluttede han hvad der var nødvendigt for dominans jylland stream gratis porno finde nogle problemer med mig, men jeg ville aldrig gå tilbage. Herefter kan du booke en tid hos vores dygtige gynækolog, Henrik. Vi bestræber os på at have en tid til dig inden for et par dage, så du kan være helt rolig for, at vi nok skal nå at konsultere dig i tide. Tidsbestilling Du kan bestille tid telefonisk dagligt i telefontiden på telefon 45 85 20 Bedste hilsner Charlotte Busekist. Du bedes melde afbud senest dagen før inden kl. Han virker fraværende og kold, og da jeg så liggende med benene i vejret og han har tjekket for at alt ser ud som det skal, så har han ingen spiral selvom jeg havde ringet dagen inden og spurgt hvordan og hvorledes, hvor han nævnte at de altid 6 henrik Vittrup spiraler liggende, så det skulle jeg ikke købe medså jeg bliver bedt om at skulle have alt mit tøj på igen og bliver sendt ned på apoteket for at købe en ny spiral.\n6 henrik Vittrup Danske escort video renskyl\nAALBORG PIGER ANANAS GRAVID 127\n6 henrik Vittrup Kontakt venligst klinikken i så god tid som muligt, hvis du er forhindret i at møde op. Jeg havde ingen ideer hvad det var, han nævnte, at det kunne gøre lidt ondt. Afbud Kontakt venligst klinikken i så god tid som muligt, hvis du er forhindret i at møde op. Han mangler manerer og sund fornuft. Anmeld Gynaekolog Vittrup nu. Kontakt venligst klinikken i så god tid som muligt, hvis du er forhindret i at møde op. Hjælp til login på lægevejen.\nPORNHUIB STORE TYKKE PIK Besked hjørring timer bio kbh\n6 henrik Vittrup\t· 22.02.2016 at 09:45\nKitty rør swinger klub Århus


Gør dine Excel-regneark tilgængelige - Office Support\nExcel til Windows Phone 10\nDette emne giver dig en trinvis vejledning i at gøre dine Excel-regneark tilgængelige for personer med handicap. Personer, der er blinde eller har nedsat syn, kan nemmere forstå dine data, hvis du opretter dine Excel-projektmapper og -diagrammer med tanke på hjælp til handicappede.\nWindows: Bedste fremgangsmåder til at gøre Excel-regneark tilgængelige\nTabellen nedenfor indeholder vigtige bedste fremgangsmåder til oprettelse af Excel-regneark, der er tilgængelige for personer med handicap. Hvad kan du afhjælpe\nBrug Tilgængelighedskontrol til at finde alle forekomster af manglende alternativ tekst i regnearket.\nFøje alternativ tekst til pivotdiagrammer\nHvis du vil fastlægge, om linktekst giver mening som enkeltstående oplysninger, og om den giver skærmlæsere nøjagtige oplysninger om destinationen, kan du scanne projektmappen visuelt.\nTip: Du kan også tilføje skærmtip, der vises, når markøren holdes over en celle, der indeholder et link.\nGiv alle arkfaner entydige navne, og fjern tomme ark.\nDu kan finde ud af, om alle ark med indhold i en projektmappe har beskrivende navne, og om der er nogen tomme ark, ved at bruge Tilgængelighedskontrol.\nSkærmlæsere læser arknavne, som giver oplysninger om, hvad der findes i regnearket, hvilket gør det nemmere at forstå indholdet i en projektmappe og navigere gennem den. Omdøbe arkfaner\nBrug en enkel tabelstruktur, og angiv oplysninger om kolonneoverskrifter. For at sikre, at tabeller ikke indeholder opdelte celler, flettede celler, indlejrede tabeller eller helt tomme rækker eller kolonner, skal du bruge Tilgængelighedskontrol.\nFøje overskrifter til en ny tabel\nBruge overskrifter i en eksisterende tabel\nI følgende procedurer beskrives, hvordan du føjer alternativ tekst til visuelle elementer og tabeller i dine Excel-regneark.\nVælg Formatér billede > Størrelse og egenskaber.\nVælg Formatér figur > Figurindstillinger > Størrelse og egenskaber.\nHøjreklik på et pivotdiagram.\nVælg Formatér diagramområde > Diagramindstillinger > Størrelse og egenskaber.\nVælg Tabel > Alternativ tekst.\nGøre links, tabeller og arkfaner tilgængelige\nI følgende procedurer beskrives, hvordan du gør links, tabeller og arkfaner i Excel-regneark tilgængelige.\nHøjreklik på en celle.\nSkriv teksten til linket i feltet Tekst, der skal vises.\nAngiv en kolonneoverskrift i en blok af celler markeret som en tabel.\nAngiv en kolonneoverskrift i en ny blok af celler, du markerer som en tabel.\nMarkér de celler, der skal medtages i tabellen.\nMarkér afkrydsningsfeltet Tabellen indeholder overskrifter.\nVælg OK.Excel opretter en kolonneoverskrift med standardnavnene Kolonne1, Kolonne2 osv.\nSkriv nye, beskrivende navne til hver enkelt kolonne i tabellen.\nOmdøbe arkfaner Højreklik på en arkfane, og vælg Omdøb.\nSkriv et kort, entydigt navn til arket.\nMac: Bedste fremgangsmåder til at gøre Excel-regneark tilgængelige\nBrug Tilgængelighedskontrol for at finde alle forekomster af manglende alternativ tekst i regnearket.\nHvis du vil fastlægge, om linktekst giver mening som enkeltstående oplysninger, og om den giver skærmlæsere nøjagtige oplysninger om destinationen, kan du scanne arkene i projektmappen visuelt.\nMarkér afkrydsningsfeltet Kolonneoverskrift under fanen Tabel.\nVælg Tabel under fanen Indsæt.\nVælg OK.Excel opretter en kolonneoverskrift med standardnavnene Kolonne1, Kolonne2 osv. Skriv nye, beskrivende navne til hver enkelt kolonne i tabellen.\niOS: Bedste fremgangsmåder til at gøre Excel-regneark tilgængelige Tabellen nedenfor indeholder vigtige bedste fremgangsmåder til oprettelse af Excel-regneark, der er tilgængelige for personer med handicap.\nGiv alle arkfaner entydige navne.\nSkærmlæsere læser arknavne, som giver oplysninger om, hvad der findes i regnearket, hvilket gør det nemmere at forstå indholdet i en projektmappe og navigere gennem den.\nSkærmlæsere holder styr på deres placering i en tabel ved at tælle tabelceller. Hvis en celle er indlejret i en anden tabel, eller hvis en celle er flettet eller opdelt, kan skærmlæseren ikke tælle korrekt og kan ikke give nyttige oplysninger om tabellen efter den pågældende celle. Tomme celler i en tabel kan også få en person med en skærmlæser til at tro, at der ikke er mere i tabellen. Skærmlæsere bruger også overskriftsoplysninger til at identificere rækker og kolonner.\nBruge overskrifter i eksisterende tabeller\nGøre tabeller og arkfaner tilgængelige\nI følgende procedurer beskrives, hvordan du gør tabeller og arkfaner i dine Excel-regneark tilgængelige.\nTryk på ikonet Mere i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Tabel.\nTryk på indstillingen Kolonneoverskrift for at vælge den.\nOmdøbe arkfaner Dobbeltklik på en arkfane.\nSkriv et kort, entydigt navn til arket for at erstatte det valgte arknavn.\nAndroid: Bedste fremgangsmåder til at gøre Excel-regneark tilgængelige Tabellen nedenfor indeholder vigtige bedste fremgangsmåder til oprettelse af Excel-regneark, der er tilgængelige for personer med handicap.\nFøje overskrifter til nye tabeller\nFøje alternativ tekst til visuelle elementer\nI følgende procedurer beskrives, hvordan du føjer alternativ tekst til visuelle elementer i dine Excel-regneark.\nTryk på pil op i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Billede.\nRul ned til kommandoen Alternativ tekst, og tryk derefter på den.\nSkriv en beskrivelse og en titel. Dine ændringer gemmes automatisk.\nTryk på pil op i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Figur.\nMarkér et diagram.\nTryk på pil op i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Diagram.\nTryk på pil ned i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Tabel.\nTip: Når indstillingen er valgt, er den nedtonet.\nFremhæv de celler, der skal medtages i tabellen.\nTryk på pil op i slutningen af værktøjslinjen nederst på skærmbilledet for at åbne fanen Hjem.\nTryk på Hjem > Indsæt.\nTryk på kommandoen Tabel.\nOmdøbe arkfaner Tryk og hold på en arkfane, og vælg Omdøb.


– Det er ikke dem! | AVISEN\n– Det er ikke dem!\n08:40 - 2. september 2014\nPolitiet er nu kommet med nye oplysninger i sagen, hvor to 20-årige mænd blev overfaldet på en sti ved Egeskovvej søndag morgen ved 05-tiden.\nDet viser sig nu, at de to 20-årige mænd, der blev slået ned og berøvet af tre personer på en sti ved Egeskovvej søndag morgen, muligvis slet ikke var dem, som gerningsmændene var ude efter.\n– Midt under overfaldet af de to 20-årige mænd siger en af gerningsmændene: Det er ikke dem! Derfor tror vi, at de har taget fejl og overfaldet de forkerte personer, udtaler politikommissær Henrik Nørgaard Petersen fra lokalpolitiet i Fredericia til Fredericia Avisen.\nDe to 20-årige har forklaret til politiet, at de tre gerningsmænd har fulgte efter dem fra Landsoldaten og frem til stien på Egeskovvej, hvor de blev overfaldet. Derfor søger politiet vidner, der har set de tre overfaldsmænd i bylivet eller i gadebilledet i Fredericia søndag morgen.\n– Vi er sikker på, at de tre mænd har haft en eller anden form for kontrovers i nattelivet, som skulle betales tilbage. Derfor vil vi gerne høre fra vidner, der måske har set tre mænd i nattelivet, som svarer til beskrivelsen af de tre gerningsmænd. De to 20-årige har også forklaret, at der var en hundelufter i området, hvor de blev overfaldet. Ham vil vi også meget gerne snakke med, slutter politikommissær Henrik Nørgaard Petersen.\nDen mest aktive ved overfaldet beskrives som:\nDansk, ca, 20 år, 180 cm høj, alm. af bygning, kronraget, store overarme. Han var iført en sort t-shirt.\nDe to andre gerningsmænd, har politiet kun en beskrivelse af den ene, som svarer til samme signalement af overstående gerningsmand – undtaget, at han ikke har store overrarme.\nDu kan kontakte lokalpolitiet i Fredericia på tlf. 1-1-4.


Guide: Nyt om dine indefrosne feriepenge Guide: Det skal du vide om de indefrosne feriepenge\nI et forsøg på at stimulere den danske økonomi har regeringen og en stribe partier besluttet at udbetale dele af de indefrosne feriepenge, som med ændringerne i ferieloven ellers skulle have været indefrosset indtil pensionsalderen. Lovforslaget bliver færdigbehandlet i Folketinget den 17. august.\nHvis man ikke beder om pengene nu, bliver de stående, og man får dem, når man forlader arbejdsmarkedet.\nAlle, der har haft et arbejde og modtaget løn i perioden fra den 1. september 2019 til den 31. marts 2020, vil have indefrosne feriepenge til gode. Hvor mange feriedage de dækker, og hvor mange feriepenge det drejer sig om, kommer helt an på, hvor mange måneder du har arbejdet i denne periode. Det vil sige, at også fleksjobbere, vikarer, studerende i praktik og andre, der har haft et arbejde i hele eller dele af perioden, får udbetalt feriepenge.\nModtager du en overførselsindkomst som fx folkepension, førtidspension eller lignende, så optjener du ikke feriepenge. Du modtager dog 1000 kr. skattefrit i stedet uden modregning i din ydelse.\nHvad hvis jeg er på barsel i perioden, hvor feriepengene bliver opsparet?\nHvis du under din barsel har fået løn- og pensionsindbetalinger, så har du også optjent feriepenge og kan få dem udbetalt.\nHar jeg feriepenge til gode som plejefamilie?\nAlle arbejdsgivere har pligt til efter loven at indefryse feriepenge for den pågældende periode. Det gælder altså også for familieplejere.\nDet har ingen betydning, om man fx holder ferie med løn eller med feriegodtgørelse, om man holder ferie med eller uden plejebarn. De indefrosne feriemidler er den enkelte lønmodtagers penge, som et flertal i Folketinget altså vil give lønmodtagerne mulighed for at hæve før tid.\nDet afhænger af din indkomst den 1. september 2019 til den 31. august 2020. Feriepengene udregnes ud fra din totale indkomst – altså inklusive alle tillæg. Du kan udregne det totale beløb – altså alle fem uger – ved at tage 12,5 % af din ferieberettigede løn før skat. Husk, at du skal betale skat af de udbetalte, indefrosne feriepenge.\nForeløbig er der indgået aftale om at udbetale tre ud af de fem indefrosne uger. Til efteråret vil regeringen forhandle om en eventuel udbetaling af de resterende indefrosne feriepenge.\nNogle medier har annonceret, at man på borger.dk kan se, hvor mange indefrosne feriepenge man kan få udbetalt. Det er ikke helt rigtigt.\nNej, de indefrosne feriepenge er indefrosset i en overgangsperiode, inftil den nye ferielov er fuldt indfaset. Det var meningen, at de indefrosne feriepenge først skulle have været udbetalt, når du gik på pension, men nu udbetales de tidligere grundet coronakrisen.\nDin pension er stabil under coronakrisen: https://socialpaedagogen.sl.dk/arkiv/2020/05/din-pension-er-stabil-under-coronakrisen/\nFamilieplejer vandt sag om feriepenge: https://socialpaedagogen.sl.dk/arkiv/2019/12/familieplejer-vandt-sag-om-feriepenge/\nOK-forhandlinger gennemføres som planlagt: https://socialpaedagogen.sl.dk/arkiv/2020/06/ok-forhandlingerne-gennemfoeres-som-planlagt/