SKILSMISSERAADET, Forfatter på SKILSMISSERAAD\nSKILSMISSERAADET juni 13, 2018 Ingen kommentarer\nFolketinget har indgået aftale om nye skilsmisseregler, som forventes at træde i kraft pr. 1. april 2019.\nDe nye skilsmisseregler er indgået for at skabe en mindre konfliktskabende og en forenklet sagsbehandling end de nuværende regler.\nNogle af hovedelementer i de nye skilsmisseregler er:\nDet bliver fremadrettet ikke længere muligt at vælge straksskilsmisse. Det bliver et lovkrav at være separeret i 3 måneder, inden skilsmisse. I separationsperioden tilbydes rådgivning både til de to parter og til deres eventuelle børn.\nBarnets bopælsadresse kan deles mellem forældrene, til forskel for i dag, hvor barnet skal have adresse hos den ene forælder.\nDet bliver en mulighed at dele børnechecken.\nSagsbehandlingen forenkles. Statsforvaltningen afskaffes og erstattes af Familieretshuset.Sager i Familieretshuset vil blive inddelt i enkle, mindre enkle og komplekse sager.Under byretten etableres en særskilt familieret. De komplekse sager overdrages fra Familieretshuset til Familieretten. De enkle eller mindre enkle sager forsøges afgjort i Familieretshuset. Først hvis dette ikke er en mulighed overdrages sagen til Familieretten.Indgiver man en klage over afgørelse truffet i Familieretshuset, er det Familieretten, der afgør sagen.Indtil 1. april 2019 er det som det hidtil har været. Statsforvaltningen kan kun træffe afgørelse i forbindelse med uenighed om samvær, og ikke om om forældremyndighed og bopæl. Kan forældrene ikke blive enige, sendes sagen til byretten. En afgørelse i byretten kan ankes til landsretten. Sager om samvær kan ikke bringes til domstolene.\nDer oprettes en børneenhed, hvor børn kan få hjælp af fagpersoner i forbindelse med skilsmissesager.\nForældre skal gennemføre et obligatorisk digitalt kursus med henblik på børnenes tarv og god kommunikation parterne imellem. Man vil ikke kunne blive skilt før kurset er gennemført.\nSkilsmisse\tSeparation, skilsmisse, Skilsmisseregler, Straksskilsmisse\nSKILSMISSERAADET februar 16, 2018 Ingen kommentarer\nSammen med Jan Kaa Kristensen fra Center for Familieudviklingen var Mette Hinnerskov i P1 programmet Kejser for at tale om tiden før, under og efter skilsmisse. Hvornår er nok nok, hvilke indikationer peger i retningen af at par ender med at gå fra hinanden, hvordan kommer man videre hver for sig – eller bedst af alt, hvad gør man for at blive sammen.\nGrundlæggende var der enighed om, at der er virkelig meget skam og sorg forbundet med skilsmisse. Der var også enighed om, at det er så afgørende vigtigt at kigge på sin egen adfærd, i stedet for ens partners. På den måde minimeres risikoen for skilsmisse betragteligt.\nNogle af de primære grunde til at par går fra hinanden kan man læse mere om her:\nDu kan høre programmet her:\nSkilsmisse\tAdfærdsændring, Mette Hinnerskov, P1 Kejser, skilsmisse, Skilsmisseraad.dk\nSKILSMISSERAADET september 6, 2017 Ingen kommentarer\nEr julen allerede begyndt at fylde i dine tanker? Julen, tænker du måske, hvordan pokker kan den fylde allerede nu, vi er jo kun lige kommet ind i september. MEN, det gør den ikke desto mindre hos mange, og måske er det faktisk en fordel, at fokusere lidt på julen, hvis der er behov for at ændre tilgang, tankegang og adfærd for at opnå den jul du gerne vil.\nDu tænker måske på, om du kan nå at blive skilt, inden I kommer for tæt på julen, eller måske bruger du allerede julen som undskyldning, for at skilsmissen må vente til næste år! Eller også er du blevet skilt, og tanker som:\nÅh nej, nu skal vi igen finde ud af, hvordan julen skal holdes.\nInden længe så bliver der igen ekstra fokus på at være skilsmisseramt, fordi alle vores gamle traditioner ikke længere kan holdes.\nHvordan skal jeg nå alle de ting med børnene, jeg gerne vil, når de ikke er hos mig hele tiden.\nKan jeg deltage i skole-arrangementet, når børnene er hos min eks den dag?\nHvordan skal jeg holde ud at være med til alle de ting, der bliver inviteret til lige om lidt, når min eks også er der.\nHusk på, at det er dit ansvar at få det bedste ud af situationen. Du kan ikke ændre på, at børnene ikke er hos dig hele tiden, eller at traditionerne har ændret sig, MEN du kan ændre på din tilgang til julen, til savnet, til arrangementerne og på dine tanker omkring hele situationen.\nDe første år efter en skilsmisse, er det svært at holde jul, men det bliver bedre – og du er ikke alene om at have det svært, hvilket jo er tydeligt når der ligefrem er ventelister på at deltage som frivillig i diverse alternative julearrangementer.\nTænk over, hvad du vil have ud af julen. Tænk over, at du måske allerede nu skal i gang med at ændre adfærd, hvis du skal lykkes med at opnå den jul du gerne vil.\nHusk også at den form I holder jul på de første år efter skilsmissen, ikke nødvendigvis behøver at være den måde I skal holde julen på fremover.\nPersonligt holdte jeg, de første 8 år efter skilsmissen, julen uden mine børn hvert 2. år, men de sidste 2 år, har vi været sammen hele banden, hvilket vil sige mine børn, bonusbørn, mand, eksmand, forældre, søster og hendes familie og eks-svigermor. Det skal vi igen i år, denne gang hos min eksmand. Jeg er yderst taknemmelig for den løsning vi har fundet, for det fortæller mig, at vi har formået at håndtere skilsmissen ordentlig, at vrede, sorg og frustration er afløst af en vilje til at ville hinanden både for børnenes skyld, men også fordi vi godt kan finde ud af at hygge os samme alle sammen. Samtidig er jeg taknemmelig for, at ingen har alle mulige egoistiske behov der forventes tilgodeset, men at alle siger “Godt det er jul, hvad gør vi, så flest muligt får den bedste aften?”.\nHvad kan og vil du gøre for, at du får den jul, du drømmer om?\nSkilsmisse\tJul og skilsmisse, Jul uden børn, Skilsmissejul\nSKILSMISSERAADET august 25, 2017 Ingen kommentarer\nHvad gør jeg overhovedet? Hvordan bliver jeg skilt? Det spørgsmål får vi ofte, når vi har klienter på kontoret. Som sådan er det at blive skilt nemt nok, hvis man kigger på det juridiske i det, uden at forholde sig til bodeling, samværsaftaler m.v. Det man skal gøre er, at logge ind på statsforvaltningen.dk og anmode om skilsmisse, og godkende med Nem-Id. Når den ene part har anmodet om skilsmisse, vil den anden part modtage anmodningen, og denne skal så også godkende med Nem-Id.\nMan skal være opmærksom på, at man skal afkrydse, om man er enige i bodeling, samværsaftale m.v. – og det er i den forbindelse at problemerne kan opstå, og her både følelser og økonomi kommer i spil.\nHar I brug for hjælp til at indgå alle de nødvendige aftaler, men har ikke lyst til at have hver jeres advokat, med den risiko for konflikt der kan opstå i den forbindelse. Skilsmisserådgiver Mette Hinnerskov kan hjælpe jer med at indgå aftalerne. Via 3 personlige møder, og mellemliggende e-mailkorrespondance, gennemgår og aftaler I alle aspekter omkring både børn og økonomi, således at I efter forløbet har de underskrevne aftaler på plads. Læs mere om rådgivningsforløbet her.\nHvis man ikke er enige i skilsmissen, kan man ikke gå direkte til en “straks-skilsmisse”, men er nødt til at starte med en separation. Separation kan også være en mulighed i en situation, hvor begge parter er enige om, at man har brug for en pause til at tænke sig om, men hvor man alligevel er lidt i tvivl om, hvorvidt man kan finde sammen igen.\nTrin for trin guide kan hjælpe dig.\nEr skilsmissen løsningen – også selvom den ene part, måske ikke synes om beslutningen, så kan du følge en trin for trin guide til, hvordan du bliver skilt lige her: skilsmissen – trin for trin\nSkilsmisse\tGod skilsmisse, hvordan bliver jeg skilt, skilsmisse\nSKILSMISSERAADET juni 21, 2017 Ingen kommentarer\n7 grundelementer for en god skilsmisse\nDer er bare nogle grundelementer, der skal være på plads, for at du kan opnå en god skilsmisse – og dem får du her:\nDrop de ”små sko”. Se alt i overordnede linjer og beslut dig for, at det vigtigste for dig, er at I hurtigst muligt er videre.\nBeslut dig for, at skilsmissen ikke må ødelægge resten af dit liv. Fokuser på de gode ting og gør selv en aktiv indsats, for at få det gode frem hver dag.\nHusk at rimelighed fører den bedste skilsmisse med sig. Måske kan du lige i starten godt acceptere urimelige aftaler, men det skaber den første grobund for fremtidig risiko for konflikt. Brug sætninger som:\nEr min reaktion rimelig?\nEr mine krav rimelige for begge parter?\nHvad kan jeg med rimelighed forlange?\nBearbejd sorgen. Selvfølgelig er det en kæmpe sorg, og en sådan skal håndteres og bearbejdes. Vær ked af det, men beslut dig for, at du kun må være ked af det i perioder, som bliver kortere og kortere som ugerne og månederne går.\nAccepter at skilsmissen har konsekvenser. Drøm ikke tilbage til det du kender, men skab nye traditioner, vaner og mål – det er nødvendigt for en god skilsmisse.\nAnerkend at de første 2 år efter en skilsmisse er svære, men tro også på, at når du har holdt fødselsdage, sommerferie, jul og nytår et par gange, så får du en tro på, at alt nok skal gå.\nSom medlem af skilsmisseraad.dk kan du få meget mere viden om, hvordan du undgår konflikter og årelang sorg, men i stedet fokuserer på, at komme bedst muligt videre i livet, på trods af skilsmissen. Du kan også downloade opgaver, der kan hjælpe dig gennem skilsmissen, hjælpe dig til at finde dig selv igen, og hjælpe dig til at holde fokus på din fremtid. Se mere om medlemskab her.\nSkilsmisse\tGod skilsmisse, Livet efter skilsmisse, skilsmisse, Skilsmissekonflikt\nSKILSMISSERAADET juni 19, 2017 Ingen kommentarer\nDe 5 klassiske sommerferie-fejl som skilsmissefamilie\nSommerferien er lige om hjørnet, og selvom det helst skal være ferieuger med glæde, nærvær og overskud, så er det faktisk ikke altid lige nemt at komme væk fra de faste hverdagsrutiner og aftaler omkring børnene. Samtidig er det måske også nyt for dig, at holde ferie alene med dine børn, måske skal du for første gang holde ferie med en ny partner og sammenbragte børn, og måske frygter du mest af alt de uger, hvor dine børn skal være hos din eks.\nUanset hvilken situation du står i, så pas på ikke at begå nogle af de helt klassiske fejl, og gør alt hvad du kan få at få den ferie du drømmer om.\nDe 5 klassiske sommerferiefejl:\nLøsning: Ro, nærvær og glæde hænger dårligt sammen med for store ambitioner. Har du eksempelvis valgt at deltage i fælles ferieprojekt, med fremmede singler med børn, så skal du måske hellere starte ud med en-dags-ture, end med en 7-dages ferie. Du kan evt. finde nogle gode bud på Singleplus.dk . Det samme gælder, hvis du og din nye kæreste skal holde ferie sammen for første gang. Pas på illusionen om en ny lykkelig sammenbragt familie ikke løber af med dig, inden I alle kender hinanden godt.\nSKILSMISSERAADET januar 29, 2017 Ingen kommentarer\nFordele og ulemper forskellige samværsordninger\nMange børn i samværsordninger har en 10/4 eller 12/2 ordning, så de bor mest hos den ene forælder, og besøger den anden fra torsdag eller fredag og til søndag eller mandag. Fordelen for børnene kan være, at de har en fast base. Ulempen kan være, at de skal undvære samværsforælderen i mange dage, og at de skal bo i en taske hver anden uge i nogle dage.\nNogle børn har en tættere tilknytning til den ene forælder end til den anden, uden at det betyder, at de elsker den ene mere end den anden. I sådanne tilfælde kan det være en god idé med en af førnævnte deleordninger, uden hensyntagen til øvrige fordele og ulemper.\n7/7 deleordningen er gennem de senere år blevet mere og mere benyttet. Mange er af den opfattelse en sådan ordning besluttes, for at tilgodese forældrene, når ingen af dem kan undvære børnene. Hvis man dog ikke skal se den fra forældrenes side, men fra børnenes kan fordelen være, at børnene har lige meget kontakt med begge forældre. Hvis tilknytningen inden skilsmissen har været tættere med den ene end den anden, kan savnet dog gøre, at løsningen ikke er god.\nNogle mener også, at en 7/7-ordning gør, at børnene konstant bor i en taske, min erfaring er dog, at børn med 7/7-ordning lige netop ikke bor i en taske, til forskel fra børn med 10/4 eller 12/2. Mange har i en 7/7-ordning tøj m.v. begge steder, så de kun skal have skolebøger og andre småting med sig, hver gang.\nEndnu en ulempe ved 7/7 ordningen kan være, at barnet ikke har en fast base, men mange børn oplever dog, at de blot har 2 baser i stedet for 1.\nOvenstående er måske et godt billede af, at der kan findes fordele og ulemper ved alle løsninger. Den bedste løsning afhænger derfor af det enkelte barn, hvordan tilknytningen er og har været til forældrene, og sidst men absolut ikke mindst, hvordan samarbejdet mellem forældrene fungerer.\nDer er historisk set lavet mange undersøgelser om skilsmissebørn, men en af de større udenlandske undersøgelser viser, at børn ikke tager skade, hverken fagligt eller socialt, så længe forældrene kan samarbejde om børnene.\nFungerer samarbejdet ikke, er det bedst for børnene med en fast base, for at sikre mest ro og rytme omkring børnene.\nNår samværsordningen besluttes, er det ligeledes en fordel at indgå aftaler om ferieperioder, så man undgår at skulle finde løsninger på ferieperioderne løbende. At aftale det i forbindelse med samværsordningen minimerer risikoen for løbende misforståelser og konflikter.\nLæs mere om forskellige dele- og samværsordninger\nDu kan med rette spørge dig selv, hvad du dog skal med et billede af en tennisbane, men det skal jeg fortælle dig. Et indre billede af en tennisbane kan nemlig hjælpe dig i rigtig mange sammenhænge, både i forsøget på at undgå skilsmissekonflikter, men også i forhold til mange andre sammenhænge. Ja faktisk var der en af mine klienter, der sagde til mig for noget tid siden, ”Hvad skulle jeg dog have gjort uden mit indre billede af en tennisbane”.\nHun bruger billedet af en tennisbane i forhold til hendes skilsmisse og forskellige skilsmissekonflikter mellem hende og eksmanden, men den kan som sagt også bruges i forhold til dine børn, en potentielle kæreste, familiemedlemmer, kolleger – ja i det hele taget i forhold til alle du omgås.\nTænk på en tennisbane, hvor du ejer den ene banehalvdel. Vedkommende du har en form for situation med, står på den anden banehalvdel. Vedkommende skyder bold over på din banehalvdel, det kan være sig med hårde ord, med påstande, med beskyldninger, med manglende initiativ, eller noget helt andet. Måske føles det som om vedkommende mest af alt forsøger at smashe bolden over i hovedet på dig, i håbet om at du føler dig hårdt ramt. Måske føles det som om vedkommende slet ikke ser, at du står på din banehalvdel, med forventninger og er klar til at starte spillet mellem jer.\nUanset, hvordan bolden afleveres på din banehalvdel, så har du flere forskellige muligheder. Du kan vælge at smashe bolden tilbage i håbet om at ramme prik lige mellem øjnene. Du kan ramme bolden stille og roligt og lande bolden sikkert hos din modspiller, eller du kan bukke dig og lade bolden passere uden at du bliver ramt.\nI forbindelse med skilsmissekonflikter kan man stå i en situation, hvor det føles som om, man ikke har nogle valgmuligheder, som om man bliver nødt til at reagere på en bestemt måde, når bolden rammer ens banehalvdel. Men hvem har sagt at du skal spille tennis lige nu? Hvem har sagt, at du ikke bare skal lade bolden passere? Hvem har sagt at du er gået på banen for at vinde? Hvem har sagt at du ikke skal invitere til en pause, eller måske til at spille double?\nDen kvindelige klient, der dagligt brugte billedet af tennisbanen for at sikre hendes adfærd, stod dengang lige midt i en sag om børnesamvær. Hendes eksmand ønskede ikke et samarbejde, men ville have mere tid med børnene. Han skød en bold over på hendes banehalvdel med en invitation til et møde i Statsforvaltningen (en af de invitationer, man ikke kan takke pænt nej tak til!). Det gælder om at holde hovedet koldt i sådan en situation. Det gælder om at lade sig påvirke mindst muligt i dagligdagen. Det gælder om at spille bolden rigtigt under mødet, og så gælder det i det hele taget om at tænke på, at det uanset hvordan man spiller kampen, så kan man ikke styre andres adfærd.\nHånden på hjertet, hvor mange gange har du ikke forsøgt at styre andres adfærd, eller reageret på en uhensigtsmæssig måde, fordi du synes det var den eneste (rigtige) mulighed.\nNæste gang det sker, så håber jeg at have inspireret dig til at tænke på en tennisbane. Du kan øve dig med sætninger som:\nOkay, der bliver skudt en bold over på min banehalvdel nu, vil jeg spille ”tennis”?\nHar jeg lyst til at ligge op til hård duel, eller vil jeg hellere bare have en stille og rolig match, eller vil jeg hellere vente med at spille til i morgen?\nHvilke valgmuligheder har jeg i denne match?\nJeg må hellere give besked om, at jeg synes vi skal spille double og finde en løsning.\nNår skilsmissen truer om hjørnet er man i voldsomt underskud af bekræftelse, nærvær og opmærksomhed og man tvivler enormt på ens attraktivitet. Derfor er man i den oplagte målgruppe for at være utro, og for at kysse med kollegaen til firmafesten – til det arrangement, hvor man er i trygge omgivelser, har fået lidt for meget at drikke, og hvor kollegaen, som man i øvrigt har talt så godt med de sidste måneder, pludselig også ser knald godt ud. Den kollega som i øvrigt hele aftenen er opmærksom på, om du mangler noget at drikke, giver dig et kompliment hist og pist, som danser fantastisk og har de helt samme holdninger som dig, uanset hvad I taler om.\nSkønt med opmærksomhed\nHvem vil ikke falde på halen over den opmærksomhed, når man i måneder eller nok snarere årevis, har været i underskud på den konto, og ikke mindst er blevet mere og mere bekymret for, om man overhovedet længere kan mærke behov og lyst.\nBehøver jeg at sige, at det er en virkelig dårlig cocktail til et skrantende ægteskab. Alligevel er det ofte det jeg oplever, når ulykkelige kvinder og mænd sidder i min praksis. Selvom der ikke findes dokumenterede tal på, hvor ofte utroskab er en del af en skilsmisse, så vil jeg med min egen lille lomme-statistik våge den påstand, at halvdelen af dem, der vælger skilsmisse, har været deres partner utro.\nHvad sker der, når man er utro\nDer er flere former for utroskab, dem der er utro (måske igen og igen), men elsker deres partner derhjemme, og dem som jeg vælger at fokusere på, nemlig dem der er utro fordi de er i underskud på nærværs og kærlighedsfronten. Kort fortalt sker der det, at du bliver fanget af spænding, opmærksomhed, af at mærke sommerfuglene i maven, af nærvær, af følelsen af samhørighed, og så tager det ene skridt det andet og inden du ser dig om, har du været din partner utro. Skal jeg være meget generaliserende her, så er mænd ofte utro på grund af sex, og uden en masse tanker omkring det.\nMåske bliver de undervejs forelskede, men opstarten handler som regel om sex. Kvinder derimod tænder på opmærksomheden og lysten til sex, men er slemme til at skabe en illusion om personen og om en eventuel fremtid med vedkommende. Enhver læser vil sige, jamen de kender jo nærmest ikke hinanden – og nej, det er det der er udfordringen, men det ændrer ikke ved, at det kommer mange kvinder til at glemme undervejs, og fordi der bliver talt en masse, og det bliver lagt sammen med en masse tanker omkring ham, så synes kvinden lynhurtigt at hun kender ham vildt godt, og står nu i dilemmaet partner eller elsker.\nKan man vælge mellem elskeren og partneren derhjemme?\nDet ultra korte svar er et klart og rungende NEJ! Lad mig uddybe det lidt. Hvis du sidder med papiret og vil lave for og i mod, så er du ved at sammenligne partneren du har kendt i mange år, med din helt fantastisk spændende kollega. Partneren der er en del af vasketøj, madpakker, rengøring og alt omkring børnene.\nPartneren, du kommer hjem til, når du er træt efter en lang arbejdsdag, og som du har tid med, når alt andet er klaret og I skvatter trætte om i sofaen, og som du brokker dig til omkring alt mellem himmel og jord. Den spændende kollega, som du taler med, når du har gjort lidt ekstra ud af dig selv, som du taler med uden at blive forstyrret, som du ikke har en masse historik på, og derfor lytter meget opmærksom uden forudindtagede holdninger. Kollegaen som gør sig umage for at fremstå i sin bedste udgave.\nNår skilsmissen truer\nNår skilsmissen truer, så er det fordi det ikke længere er muligt at finde de kærlige følelser for partneren, fordi sexlivet slet ikke fungerer, fordi der er for mange skænderier, fordi livet er blevet ligegyldigt eller fordi man vil noget helt forskelligt med fremtiden. Når man som jeg skralder lagene af, og går et spadestik dybere, når jeg sidder med skilsmisseramte mennesker i min praksis, så oplever jeg, at begge parter næsten altid mangler opmærksomhed fra partneren, glæde ved at være sammen og det nærvær, der gerne skal være i et parforhold – det, der differentierer ægteskabet med et plantonisk venskab.\nDet nærvær og de følelser opstår i forhold til den spændende kollega, men opstår ikke nemt i en dagligdag, hvor alt gøres som man plejer, og derfor er det nærmest umuligt at få vægtskålen til at pege mod partneren.\nGræsset er ikke grønnere, end der hvor du vander det, og i ovenstående sammenligning, er der med alt tydelighed blevet vandet mest i forhold til kollegaen. Hvad ville der ske, hvis du gjorde dig lige så umage i forhold til din partner? Jeg garanterer jer for, at dit ægteskab ikke får det bedre af, at du er utro.\nMan hører ofte en holdning om, at det er blevet for nemt at blive skilt. En holdning der ikke mindst var tydelig, da den nye lov om muligheden for straks-skilsmisse trådte i kraft sidste år. Det er en ret interessant holdning, som oftest høres hos mennesker, der aldrig selv har stået i en skilsmisse-situation. Faktum er, at det i bund og grund er langt nemmere at blive i et ikke-velfungerende ægteskab, end at tage beslutningen om at bryde op!\nJeg har haft tusinder af skilsmisseramte gennem min praksis, og lige nu er vi midt i en af de mest travle perioder på året, og jeg garanterer at jeg ikke har mødt en eneste, der synes det var en nem proces!\nEn skilsmisse er ofte undervejs i årevis. Man kæmper for at finde tilbage til noget, der var engang. Tankerne kører rundt i døgndrift, for hvad er det rigtige? Ingen ved hvad fremtiden bringer, og det kombineret med dårlig samvittighed, tvivl og sorg over ikke at kunne få det til at fungere, gør beslutningen så vanvittig svær.\nOgså efter at beslutningen er taget, kan det være svært at stoppe tankemylderet – for var det nu det rigtige? Hvorfor kunne vi ikke mere? Hvis vi nu bare! Bliver det nogensinde godt igen?\nUanset om man er den der har taget beslutningen eller den, der er blevet forladt, så er det så afgørende vigtigt for fremtiden, at man – måske med professionel hjælp – kommer frem til at kunne sige “Jeg gjorde hvad jeg kunne, med de muligheder jeg havde”! Selvbebrejdelse kan ikke bruges til noget når beslutningen er taget. Fokus skal i stedet være på, så vidt muligt at undgå skænderier, så fremtiden så vidt muligt kan bruges til noget, der gavner livet – man skulle jo gerne få det bedre, end inden skilsmissen, og hvordan skal man få det, hvis man hele tiden er i konflikt både med sig selv og eks’en.\nDet gælder om, at man tager ansvar for sit eget liv, og lader være med at koncentrere sig om eks’ens liv. En skilsmisse kan ikke være ansvarlig for, at resten af livet er ødelagt. Den kan give nogle nye præmisser for fremtiden, men det er ens eget ansvar at få det bedste ud af det.\nJeg siger ikke, at det altid er nemt. Det er det ikke, men jeg garanterer, at jo mere neutral man kan være over for ens eks, og jo færre følelser man har i klemme, jo nemmere bliver det.\n– og det kan ikke siges for tit, uanset andres adfærd, så kan man selv gøre rigtig meget for en god fremtid. Måske skal der professionel hjælp til, men så tag ansvar og find en terapeut, en coach eller en psykolog, der kan hjælpe. Du kan også ved egen hjælp søge viden og opgaver, der kan hjælpe dig videre.\nIkke kategoriseret\tskilsmisse


Om RBM - Virksomhed\nRBM indgår i Scandinavian Business Seating, Skandinaviens førende koncern inden for design og fremstilling af kontorstole og siddeløsninger til private og offentlige kontormiljøer. Koncernen ejer de skandinaviske mærker HÅG, RBM og RH, der arbejder sammen om at virkeliggøre koncernens vision: "Gør verden til et bedre sted at sidde".\nVirksomheden er hjemmehørende i Norge, Sverige og Danmark. Hovedkontoret ligger i Oslo. Virksomheden har mere end 470 ansatte og havde en omsætning på cirka NOK 1.003 millioner i 2013.\nHistorie - RBM med rødder i Danmark\nVirksomheden Rabami (RBM) blev grundlagt i 1975.\nI 1998 købte RBM firmaet Smithco Line, som fremstiller restaurations- og konferencemøbler, og byggede en ny fabrik og showroom i Vissenbjerg på Fyn i Danmark. Her udvidede vi vores sortiment, samtidig med at vi bibeholdt fokus på det enkle. Et år senere fusionerede vi firmaerne i RBM Group A/S. Virksomheden voksede gennem købet af projektmøbelfabrikken CAR i Holland i 2002. Samme år samledes alle aktiviteter i bare en virksomhed – RBM A/S.\nI 2004 køber RBM A/S det norske firma STÅL OG STIL, som fremstiller kontorstole. I 2006 flyttes al produktion til Fjerritslev i Danmark da det svenske investeringsselskab Ratos køber 100 % af aktierne i RBM og det svenske RH Form. I 2007 bliver endnu en norsk kontorstolsproducent, HÅG, lagt til Ratoskoncernen. Virksomheden er grundlagt i juni 2007 og ændrede navn til Scandinavian Business Seating i efteråret 2008 efter en integrations- og konsolideringsproces i 2007 mellem virksomhederne HÅG, RH Form og RBM. Scandinavian Business Seating har solide ejere i ryggen, private equity investment-virksomhed Triton. For yderligere information: www.triton-partners.com\nDanske møbler, i Sverige\nScandinavian Business Seating flyttede produktionen af RBM’s produkter fra Danmark til Sverige i 2009. Fabrikken ligger nu i Nässjö i Småland, i det svenske møbelrige. Den danske sjæl i varemærket RBM, med en lang historie af møbeldesign, passer som hånd i handske med den svenske og smålandske tradition for møbelproduktion. Det bliver det bedste fra to verdener.


Efteruddannelse - Forbundet Arkitekter og Designere\nForside > Råd & Jura > Privatansat DI > Efteruddannelse\nNår du er ansat efter Arkitektoverenskomsten med Dansk Indistri, optjener du efteruddannelsesmidler svarende til 22.000 kroner om året pr. 1. marts 2017. Heraf er 17.250 kroner pr. år til individuel brug.\nEr du deltidsansat, optjener du efteruddannelsesmidler forholdsmæssigt. Det vil sige, at halv tid giver dig halvdelen af beløbet at efteruddanne dig for.\nDu skal bruge midlerne inden for 2 år\nDe individuelle efteruddannelsesmidler skal anvendes til efteruddannelsesformål senest 2 år efter, de er optjent. Anvendes midlerne ikke de efterfølgende to kalenderår, overgår de til tegnestuens fællespulje. Det vil eksempelvis sige, at individuelle efteruddannelsesmidler optjent i 2016 skal anvendes senest i 2018. Hvis ikke de bliver anvendt, overgår de til fællespuljen pr. 1. januar 2019. Det gælder dog ikke, hvis den ansatte og ledelsen har aftalt en konkret længerevarende efteruddannelsesaktivitet.\nVed orlov efter barselslov forlænges fristen på de to år med længden af den holdte orlov. Dette gælder både for fædre og mødre.\nDu kan bruge pengene efter opsigelse\nHvis du bliver opsagt eller selv opsiger din stilling, fastfryses de individuelle efteruddannelsesmidler.\nMidlerne tilfalder derfor ikke fællespuljen, selvom du eventuelt først fratræder efter årsskiftet. Det vil eksempelvis sige, at individuelle efteruddannelsesmidler optjent i 2015 bevares, selv om du opsiges den 29. oktober 2017 med fire måneders varsel til fratræden ved udgangen af februar 2018.\nIndividuelle ubrugte efteruddannelsesmidler skal anvendes til efteruddannelsesformål inden 12 måneder efter fratræden.\nArbejdsgiver har pligt til at lave saldoopgørelse/puljeregnskab over resterende efteruddannelsesmidler, når du fratræder. Læs mere under opsagt\nEfteruddannelse er en ret og en pligt\nBåde den ansatte og arbejdsgiveren har pligt til at medvirke til at den ansatte løbende efteruddannes, og at midlerne anvendes. Det følger af § 12 a, stk. 3 i Arkitektoverenskomsten. Arbejdsgiveren og de ansatte skal sammen fastlægge retningslinjer for virksomhedens efteruddannelse. Er der en tillidsrepræsentant, deltager denne som de ansattes repræsentant i drøftelserne.\nSidst redigeret: 23. januar 2018


Voldgiftspraksis - ansvaret for underentreprenørers konkurs - Advokatavisen\nArtiklens dato: 22. sep 2011\nUnder et byggeri er der altid mindst to parter. En bygherre og en entreprenør. For at gennemføre byggeriet ansætter entreprenøren som oftest underentreprenører til at udføre dele af arbejdet.\nDen altovervejende hovedregel er, at det er entreprenøren alene, der har ansvaret for, at hans underentreprenører kan udføre arbejdet tilfredsstillende og til tiden.\nI 2008 kom Voldgiftsretten i en opsigtsvækkende kendelse dog frem til, at hovedentreprenøren havde krav på tidsfristforlængelse på grund af en forsinkelse, der skyldtes, at hovedentreprenørens underentreprenør var gået konkurs, og at det dermed var bygherren, der skulle bære risikoen for forsinkelsen.\nSagen omhandlede bygning af et plejehjem for en kommune i totalentreprise. I vinteren 2006 blev arbejdet forsinket 4 uger på grund af vejrliget, men forsinkelsen blev indhentet af totalentreprenøren henover foråret. Til gengæld var der ikke yderligere rum for forsinkelser i tidsplanen.\nDen 11. juli 2006 gik el-underentreprenøren konkurs. Den 12. juli begyndte totalentreprenøren at lede efter en ny el-underentreprenør og fandt snart en, på trods af at det var midt i sommerferien, og der var fuld beskæftigelse indenfor byggebranchen. I alt blev totalentreprisen forsinket med 6 uger og 3 dage, og bygherren krævede 1,9 mio. kr. i dagbod.\nUnder voldgiftssagen gjorde totalentreprenøren gældende, at man havde ret til tidsfristforlængelse på grund af force majeure, mens bygherren gjorde gældende, at risikoen for arbejdskraftmangel alene påhvilede totalentreprenøren.\nVoldgiftsretten lagde i sin afgørelse blandt andet vægt på, at totalentreprenøren inden kontraktsindgåelsen havde undersøgt underentreprenørens økonomi, at underentreprenøren havde stillet sikkerhed, og at konkursen var uventet af alle. Ligeledes lagde voldgiftsretten vægt på, at totalentreprenøren allerede dagen efter konkursen forsøgte at finde en anden underentreprenør, der kunne fortsætte underentreprisen. Voldgiftsretten konkluderede, at ”under disse særlige omstændigheder findes konkursen og den deraf følgende manglende mulighed for straks at skaffe tilstrækkelig arbejdskraft at måtte betegnes som en hindring, som klager som totalentreprenør hverken kunne eller burde have forudset, undgået eller overvundet tidligere end sket.”\nAfgørelsen er med rette blevet kritiseret for at være direkte forkert, og som entreprenør skal man også for fremtiden være indstillet på, at det er entreprenøren, der i forhold til bygherren har risikoen for, at underentreprenøren kan gennemføre sin del af arbejdet.


Google er bare bedre\nMin kære bibliotekarkollega Jørgen fra Vejle Bibliotek er flittig kommentator på bloggen. Og tak for det. Senest har du lavet en kommentar til indslaget om opgivelse af antal fund på Google. Og her må jeg bruge min magt til at producere et selvstændigt indslag som svar på kommentaren. Kommentaren giver anledning til inspiration og skærpelse af holdningerne. Jørgen skriver:\nSamtidig er det rablende ligegyldigt om der er 23.100 fund eller 231.000 fund - når man ikke kan få dem at se.... hvis det altså ikke lige var fordi, at det man søgte efter, lige nøjagtig var på en af de der næste sider, der ikke blev vist! .... Al magt til dem, der gider at scrolle i det uendelige!!\nJamen lad os da prøve det sted som burde være et alternativ til Google på lovgivningsområdet. Retsinformation. Der er to måder at gøre det på: Prøve ministerieindgangen eller bruge søgesystemet (under Pegasus-ikon). Begge dele er frygteligt besværligt, for hvilken lov kan det mon være, og hvilke ord skal vi søge på?\nJeg skal spare læserne for alle genvordigheder og blot konstatere, at jeg efter ihærdig søgning efter 15 minutter og mange trælse gennemgange af alenlange, vilkårligt ordnede resultatlister både ad den ene og den anden vej ikke fandt hvad jeg skulle.\nNu kendte jeg facitlisten, så her er de afsnit som jeg burde have fundet, nemlig Straffelovens § 264:\nDen, som uberettiget fotograferer personer, der befinder sig på et ikke frit tilgængeligt sted, straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder. Det samme gælder den, der ved hjælp af kikkert eller andet apparat uberettiget iagttager sådanne personer. …§ 264 d. Med bøde eller fængsel indtil 6 måneder straffes den, der uberettiget videregiver meddelelser eller billeder vedrørende en andens private forhold eller i øvrigt billeder af den pågældende under omstændigheder, der åbenbart kan forlanges unddraget offentligheden. Bestemmelsen finder også anvendelse, hvor meddelelsen eller billedet vedrører en afdød person.\nHvilke ord skulle jeg have søgt på? Jeg har afmærket dem i teksten. Værsgo og spis. Var det de ord, som du ville have valgt?\nNu til Google og min pointe med antal opgivne hits: Nemlig at få folk til at stoppe med at gå så højt op i dette tal. For jeg mener følgende:\nDet er ikke rigtigt at Google er for scrollere. Faktisk er Google uhyggelig god til at finde det som du er ude efter og placere det som de 2-3 øverste hits. Det uanset nærmest hvor tåbelig en søgestreng du har opstillet.\nGoogle kommer først til kort når du vil have mere end de 2-3 gode hits. Så skal du til at scrolle, og det er døden. Eller kvalificere sin søgning. Og det er så her at bibliotekarens faglige kunne skal stå sin prøve.\nDerfor er Google også bedre til at løse den slags opgaver. Også i dette tilfælde. Nogle af de emneord, som umiddelbart faldt mig ind var ”privatlivets fred” og fotografering. Ergo ind i søgefeltet med dem og deruda’. Den giver godt nok 10.400 hits. Måske så i virkeligheden kun 1/100, dvs. lidt over hundrede. Men antallet er altså stadig lige meget. Specielt når det første hit er et dokument fra Journalistforbundet, ’Fotografering og Privatlivets fred’ med et link til en folder om situationen. Her får du ikke bare en letforståelig udlægning af loven, du får også at vide hvilket lov og paragraf det hører ind under. Hvorefter det da indrømmet skal slås op i Retsinformation. Men nu ved du i det mindste hvad du skal gå efter.\nDet tog kun et par minutter at finde det. Du kan så indvende. Hvor havde jeg de søgeord fra til at søge i Google? Og sådan kunne du sikkert blive ved.\nModsat så mange andre, så mener jeg at Google er ret god til at sortere posterne. Og det gælder da også Yahoo. Som Jørgen så rigtigt skriver: Alene dette at bruge flere søgemaskiner gør søgningen bedre. Med Firefox' lille søgefelt øverst til højre er det endda ingen kunst. Her kan du hurtigt skifte fra den ene til den anden søgemaskine og lægge dine egne ind.


Udekøkken tilbud | Møbler til terrassen og haven Udekøkken tilbud – Møbler til terrassen og haven\nGode tilbud på nyt og brugt og billige priser på Udekøkken til salg på DBA. Sammenlign priser og læs anmeldelser af udekøkken Grill tilbehør. Med et udekøkken og havebar vil du nyde haven på en ny måde og stadig være tæt på familie og gæster.\nFind de bedste billigste tilbud på udekøkken på Tilbud Online. Det kan anbefales at undersøge de mange kulturelle tilbud der findes i og omkring . Sammenlign tilbud og priser på udekøkken. Et udekøkken med vask giver jer mulighed for at være mere sammen om maden, så far ikke kun står ved grillen, mens mor svinger urtekniven i køkkenet.\nUdekøkkenet fra Adora har både vask der kan tilsluttes vandslangen. Supermarkeder kan sætte den samme vare på tilbud i næsten et år. Ved at bygge dette elegante udekøkken løfter du din friluftsmad op på et helt andet plan, hvor hele tilberedningen foregår ude ved kuglegrillen.\nEt udekøkken er til dig der elsker at grille, og gerne vil have god plads og godt udstyr at arbejde med. Bon-fire er et dansk udviklet mobilt udekøkken, med et bredt sortiment af tilbehør, der gør det muligt at tilberede al mad over bål. Et udekøkken skal være en god funktionel arbejdsstation, hvor du kan. Flere producenter tilbyder også, at du kan designe dit udekøkken selv . Har du brug for udekøkken gør det selv tilbud til dit næste projekt? Så kan du med fordel læse med her, hvor vi guider dig til de mest fordelagtige tilbu så du får . Morsøs fantastiske udekøkken tilbud giver et væld af muligheder, skaber varme og gør det muligt at tilberede alt fra pizza, laks og lam til lækre desserter.\nHer får du opdateringer om nyheder, konkurrencer og gode tilbud! Juni 200 sælges Faxe Design Udelivsprodukter her på nettet til helt utrolige priser. Hotel Ballumhus med besøg i udekøkken.\nHotel Ballumhus tilbyder tilkøb af madpakker til udflugterne. Udekøkken – Outstandig Udekøkkener – Danmarks bedste udekøkkener. Ring eller skriv for tilbud på leje af køkken.\nPosted on December 21, 2016 by Lars\n← Krybende benved\nHængebord altan →


Se flere billeder Print side B&W DB1 subwoofer\nVariant: Sort h�jglans (26.999,-)Variant: Sort h�jglans (26.999,-)Variant: Kirseb�r (26.999,-)Variant: Rosentr� (26.999,-)\nForsikring: 1.795,- Finansiering? L�s mere\nDB1 er B&W�s ultimative high-end subwoofer og muligvis verdens bedste subwoofer til hjemmebrug nogensinde. Med to 12� Rohacell-enheder og 1000 watt forst�rkereffekt kan den leve op til kravene i selv det mest ambiti�se hjemmebio- eller stereosystem.\nTester af B&W DB1:Techradar.com 06/2011\nBowers & Wilkins DB1 � den ultimative high-end subwooferDB1 er B&W�s ultimative high-end subwoofer, og den er muligvis verdens bedste subwoofer til hjemmebrug nogensinde. Med to ultrast�rke 12� Rohacell-enheder og indbygget Klasse D-forst�rker p� hele 1.000 watt kan DB1 aflevere en eksplosiv dybbas, som kan leve op til kravene i selv den mest udbyggede og avancerede 800-serie hjemmebiograf eller et tilsvarende high-end system fra andre producenter. DB1 pr�sterer samtidig nuancer, detaljer, kontrol og tilpasningsmuligheder p� et niveau, der vil tilfredsstille ultrakr�sne audiofile �rer. Med den overd�dige m�belfinish i h�jglans sort pianolak er den visuelle side af sagen ogs� i absolut verdensklasse.\nDigital processor og indbygget rumkorrektionDe to 12� basenheder i DB1 er monteret ryg mod ryg, og kabinettet er kompromisl�st afstivet, s� alle vibrationer elimineres, selv ved ekstreme lydtryk. Den avancerede indbyggede digitale processor (DSP) med grafisk equalizer sidder monteret i en solid base af b�rstet aluminium, og den giver b�de ultrapr�cis respons og mulighed for at tilpasse lyden fra DB1 perfekt til enhver opgave og ethvert lytterum. Ops�tningen kan foretages fra frontpanelet eller mere avanceret via pc og medf�lgende software, mikrofon og kabler. Du kan gemme op til fem personlige indstillinger og skifte imellem dem via frontpanelet eller fra pc'en. Du kan ogs� automatisk skifte mellem to indstillinger via 12V-trigger funktionen. Tilsammen en b�de lyd- og betjeningsm�ssigt optimal l�sning.\nDB1 f�s i h�jglans sort finish. Mod specialbestilling kan den leveres i kirseb�r eller rosentr�, som matcher de tilsvarende 800-serie h�jttalere.\nB&W DB1 � specielle fordele+ enest�ende dynamisk og pr�cis lyd+ eksklusiv m�belfinish + massiv r�styrke+ digital processor med rumkorrektion+ bekvem ops�tning via OLED-frontpanel\nB&W DB1 � specielle begr�nsninger� perfektion har sin pris\nMassiv digital effekt og to ultrast�rke Rohacell-enhederDB1 er resultatet af to �rs intensiv forskning og udvikling p� B&W�s forskningscenter i Steyning, England, og resultatet er intet mindre end forbl�ffende. De to 12� Rohacell-enheder i DB1 s�tter helt nye standarder for denne helt specielle niche inden for h�jttalerdesign, b�de hvad ang�r membranstyrke og evnen til at bortlede varme. Drevet af sin indbyggede 1000 watt-forst�rker kan DB1 pr�stere brugbart output helt ned til afgrundsdybe 15 Hz, hvor du oplever lyden med kroppen mere end med �rerne. At dette kan lade sig g�re i et relativt kompakt kabinet, er en teknologisk kraftpr�station af de helt store.\nBekvem ops�tning via OLED-display eller pcI kraft af den digitale processor kan ops�tningen af DB1 foretages enten via OLED-displayet p� forsiden eller via pc. Displayet giver dig en lang r�kke indstillingsmuligheder for f�lsomhed, fase med mere, og du f�r en brugervenlig 5-b�nds grafisk equalizer, som lader dig fintune lyden til b�de dit anl�g og forskellige ops�tninger, for eksempel multikanals filmlyd og musiklytning i stereo. De samme indstillinger kan foretages via din pc og B&W�s medf�lgende �SubApp�-software. Her f�r du endnu flere muligheder og et omfattende s�t pr�definerede indstillinger, som matcher en lang r�kke af B&W�s h�jttalere. Herved bliver det endnu nemmere at opn� en perfekt integration mellem responsen fra subwooferen og det �vrige h�jttalersystem. Du kan tilmed navngive dine personlige indstillinger, og det stopper ikke her � DB1 kan nemlig ogs� optimeres til pr�cis dit lytterum!\nDigital rumkorrektion giver det sidste touch af perfektionB&W�s SubApp-software har endnu en trumf gemt i �rmet: en avanceret multi-punkt digital rumkorrektion. Ved hj�lp af det medf�lgende m�leudstyr � mikrofon, USB-lydkort og kabler � kan du �t�mme� lavfrekvente resonanser i lytterummet. Denne unikke funktion giver dig et markant mere sammenh�ngende og pr�cist lydbillede i et st�rre lyttevindue. Og det g�lder ikke blot i bassen, men ogs� i det �vrige frekvensomr�de, som p�virkes h�rbart af u�nskede resonanser.\nVed brug af SubApp vil en parametrisk equalizer tages i brug for at tilpasse frekvensgangen til rummet. Denne har i princippet et uendeligt antal b�nd og vil kunne foretage en v�sentlig mere korrekt og n�jagtig tilpasning end den grafiske. Hvis du �nsker det, kan du justere de fem b�nd, som er tilg�ngelige i den grafiske equalizer, ogs� efter at SubApp har foretaget sine korrektioner. P� denne m�de kan du stadig justere lyden til din personlige smag. De fem b�nd i den grafiske equalizer er sat til 20, 28, 40, 56 og 80 Hz.\nDB1 har RS-232 indgang, som tillader integration med avancerede kontrolsystemer. Du f�r ogs� to 12-volt triggere, justérbar auto t�nd/sluk og USB 2.0-indgang til fremtidige software-opdateringer.\nVed k�b i netbutikken leveres via fragtmandBestiller du denne vare i vores netbutik, vil levering altid ske via fragtmand. Du kan angive den �nskede leveringsdag i besked-feltet i ordren (regn med to hverdage til ekspedition). Fragtmanden leverer normalt til f�rste hovedd�r p� gadeplan i tidsrummet kl. 8-17 p� hverdage. �nsker du hj�lp til ind/opb�ring (mod till�g), skal det aftales p� forh�nd. Billed-id skal normalt fremvises ved modtagelsen for at undg� evt. fejllevering.\nVareID: BWDB1HGBK Anbefalet tilbeh�r\n802 Diamond h�jttaler\nAVR-4520 surround receiver\nKategori : Aktiv subwooferBasenhed : 2 x 12� long-throw RohacellForst�rker effekt : 1000 watt Klasse D, kontinuerligt)Indgange : Stereo Line-In RCA), Mono Line-In RCA/XLR)Frekvensgang -3dB) : 17-145 HzFrekvensgang -6dB) : 15-250 HzBass EQ : JaNiveau regulering : JaFase regulering : JaAuto on/standby : JaSt�rrelse : 46,0 x 49,0 x 41,0 cm BxHxD)V�gt : 44 kgFarve : Sort h�jglans, kirseb�r, rosentr�\nLukket kabinet Balanceret drift Digital signalbehandling Digital rumkorrektion 5 personlige grundindstillinger Low-pass filter (frekvens/afrulning/fase) 12V trigger RS-232 indgang\nHi-Fi LeksikonBasDe lave frekvenser i det h�rbare toneomr�de.DigitalDigit = tal. Inden for hi-fi benyttes digital om de signaler, der findes som samplinger (billeder) af et analogt signal udtrykt med tal. Ca. 44.100 gange i sek. (p� cd) fryses et �jebliksbillede, og signalet oms�ttes til tal. Det digitale format kan s� overf�res til forskellige medier uden tab, forvr�ngning eller st�j.DSPDigital Signal Processing. Digital lydbehandling af signalet i f.eks. surround-receivere samt visse bilradioer. Ved hj�lp af DSP kan man bl.a. simulere forskellige lydmilj�er.EffektOftest brugt som udtryk for en forst�rkers styrkem�ssige kapacitet. M�les i watt.EqualizerAvanceret tonekontrol, ofte med mulighed for valg af flere frekvenser. S�ledes kan du fremh�ve visse frekvenser frem for andre.FrekvensgangSpecificerer, hvor god en h�jttaler eller en forst�rker er til at gengive alle frekvenser i sit arbejdsomr�de lige kraftigt. Vises som en kurveform.F�lsomhedF�lsomhed er et m�l for, hvor h�jt en h�jttaler spiller p� 1 meters afstand, n�r den f�r tilf�rt et lydsignal med styrken 1 watt. Dette kan afl�ses i et tal, f.eks. 91 dB. En h�jttaler med lav f�lsomhed � f.eks. 85 dB � skal have mere forst�rkereffekt for at spille h�jt. Omvendt kan en h�jttaler med h�j f�lsomhed � f.eks. 96 dB � spille h�jt med en relativt lille forst�rker.High-endEng: det bedste inden for sit omr�deKanal (Channel)En del af et lydspor, som ofte indeholder lyden, der skal afspilles i en enkelt h�jttaler.LEDEng: Light-emitting diode = lysdiode. LED-tv er en betegnelse for LCD-tv, der bruger lysdioder til bagbelysning i stedet for de g�ngse koldkatode-lysstofr�r. LED-tv har et lavere energiforbrug end et tilsvarende traditionelt LCD-tv, og LED-lyset er i teorien lettere at optimere til korrekt farvegengivelse. Med den s�kaldte �Edge-LED�-teknologi er dioderne monteret i kanten rundt om LCD-panelet og str�ler vinkelret ind mod midten. Herved kan tv�et g�res s�rdeles slankt og elegant.Mikro (m)Pr�fix. Angiver en talv�rdi i milliontedele (=0,000001).OutputSignal, der g�r ud af et apparat.PAEng: Public Address � �henvendt til publikum� . Bruges om udstyr til forst�rkning af lyd, s� et st�rre publikum kan h�re, f.eks. i forbindelse med koncerter eller sportskampe.StereoLydsystem med to kanaler.SubwooferDybbas-h�jtaler i separat kabinet, som regel med egen, indbygget effektforst�rker.WattM�leenhed for effekt. Elektriske watt = sp�nding (volt) x str�mstyrke (ampere). I hi-fi sammenh�ng bruges watt oftest til at angive udgangseffekten p� en stereo- eller surroundforst�rker.\nBeskedJeg vil gerne have demonstreret B&W DB1 subwoofer.\nScore: Ikke s� meget andet end Danni har skrevet , det er en fantastisk sub b�de musik og film, det er mit beste k�btil dato. :-\nScore: Hvis man er til den helt dybe bio bas som de fleste bioÃ‚Â´er faktisk ikke kan hamle op med, s� er det denne sub som flytter din, og min bio, til et helt andet niveau. Den SKAL simpelthen h�res f�r man forst�r hvor vigtig t den er i en hjemmebio - Ronni P. I Aalborg hifi klub ved hvordan man s�tter en bio sammen s� hiv fat i ham og kom i gang -\nDALIP-10 DSS subwoofer15.999,- /stk\nDALIEuphonia AS2 subwoofer34.900,- /stk


Version fra 3. feb 2019, 16:24 af Henrik Torp (diskussion | bidrag)\nKøbmandforeningen for Silkeborg og omegn blev stiftet i 1906 under navnet Silkeborg Colonialhandlerforening. Senere – efter at købmænd fra Alderslyst og omegnskommunerne kunne optages som medlemmer – skiftede den navn til Kolonialhandlerforeningen for Silkeborg og omegn. I 80'erne skiftede den atter navn, denne gang til Købmandsforeningen for Silkeborg og omegn. Foreningen opløstes d. 3/8 1990 og fusionerede med sammenslutningen D 4 K'er.\nForeningens forhandlingsprotokoller, som er bevaret for samtlige 84 år, viser tydeligt, hvilke sager, der havde foreningens prioritet, nemlig dem, der sikrede lige og gode vilkår for alle foreningens medlemmer, samt hjælp til kollegaer, der på den ene eller anden måde var kommet i knibe.\nEn stor del af en købmands omsætning foregik dengang som kredithandel – kunden fik varerne ”skrevet” til senere betaling – så foreningen oprettede hurtigt et kartotek over ”usolide kunder”, der kunne tænkes at flygte fra gælden. I slutningen af 20'erne overtalte foreningen revisor Gottlieb Lorentzen til at organisere en oplysnings- og inkassoinstitution, det såkaldte Silkeborg-systemet, som siden blev udbredt over det meste af landet.\nUnder 2. verdenskrig, hvor det blev endog meget besværligt at drive forretning på grund af vareknaphed, rationeringsmærker og såkaldte maksimalpriser, gjorde foreningen også, hvad den kunne for at alle skulle have lige vilkår. Det måtte ikke være sådan at nogle forretninger havde de eftertragtede varer og andre ikke; i hvor høj grad, det lykkedes, vides dog ikke.\nEfterhånden som de store supermarkedskæder gjorde deres indtog i byen, blev der færre og færre selvstændige – såkaldte ”frie” - købmænd og i slutningen af 80'erne var medlemstallet nede på 10. Foreningen besluttede derfor at nedlægge sig selv og lade sig optage i sammenslutningen De 4 K'er, der blandt andet også talte købmænd fra Viborg og Kjellerup. Foreningens tilbageværende midler hensattes i en uddannelsesfond, en aktivitetsfond og en støttefond.\nForeningens forhandlingsprotokoller 1906 - 1990\nHentet fra "http://wikisilkeborg.dk/index.php?title=Købmandsforeningen_for_Silkeborg_og_Omegn&oldid=17646"


The First Lady - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Anmeldelser | Serieanmeldelse | The First Lady\n15. apr. 2022 | 11:13\nFoto | Jackson Lee Davis\nViola Davis har ikke bare en fysisk lighed med Michelle Obama, men indfanger også den virkelige præsidentfrues ansigtsmimik og kropssprog, uden at det bliver karikeret.\nMed lige dele sød nostalgi og tankevækkende kritik af behandlingen af kvinder kæder Susanne Bier tre præsidentfruers skæbne sammen i et fremragende periodedrama.\n”En kvinde er som en tepose.”\nDet siger en snarrådig Eleanor Roosevelt i 1930’erne. Hendes tilværelse er præget af en konservativ tidsalder før kvindefrigørelsen.\nFor at beskytte sig skjuler hun sine kamplystne holdninger i vittige bemærkninger. Hun fortsætter sammenligningen og siger, at man ikke ved, ”hvor stærk hun er, før hun kommer i varmt vand”.\nPå sin vis udspilles et kostumedrama, der springer frem og tilbage i tid med fokus på tre præsidentperioder.\nPræsident Franklin Roosevelt ledte amerikanerne igennem den store depression og Anden Verdenskrig, Gerald Ford afløste i 1970’erne kortvarigt den skandaleramte Nixon, mens Barack Obama i vores tid symboliserede Vestens optimistiske fremtidsdrømme, men endte med at dele vandene.\nImidlertid udspilles et ægteskabsdrama med en underliggende kritik af historiske uretfærdigheder, når det viser sig, at præsidentfruerne Eleanor, Betty Ford og Michelle Obama frarøves deres drømme og ambitioner til fordel for mandens fornemme embede.\nEn kvinde har endnu ikke bestridt den vigtige post som præsident, og i den kontekst bliver seriens åbningsmelodi – en jazzet udgave af den nationalromantiske hymne This Land is Your Land – en satirisk kommentar.\nNår 95-årige Betty Ford (Michelle Pfeiffer) efter Obamas sejr sender et brev til Michelle (Viola Davis), er det ikke en lykønskning, men trøst. Ingen af dem glemmer, hvordan det mindste fejltrin blev kritiseret af staben og blæst op af medierne.\nHistoriens vingesus mærkes, når seriens danske instruktør – Oscar-vinderen Susanne Bier – indfanger tidsånden hjulpet af tidstypiske toner og garderobe, men også måden persongalleriet gebærder sig på.\nLigesom i Biers gennembrudsfilm Den eneste ene fra 1999 iscenesættes solidaritet og hverdagskonflikter. Med glimt i øjet stiller hun skarpt på den jordnære, menneskelige fortælling bag det store, politiske spil.\nSåledes er det ikke en isnende modtagelse, Michelle får af den afgående førstedame Laura Bush. Hjertevarmen er til at føle på, nærmest som var de gamle veninder.\nViola Davis tælles blandt vor tids fornemste skuespillere, og hendes præstation som Michelle Obama sidder lige i skabet. I modsætning til O-T Fagbenle, der rent faktisk er mindre karismatisk end Barack, har Davis en slående fysisk lighed med Michelle, efter at hår og makeup er lagt. Men hun formår også at indfange virkelighedens præsidentfrues ansigtsmimik og kropssprog, uden at det bliver karikeret.\nMed lige dele frygt og vrede lysende ud af øjnene holder hun om sine børn, når de hører om skoleskyderier og politiets arbitrære nedskydning af sorte teenagere.\nOgså Michelle Pfeiffers Betty Ford er ganske uimodståelig fra første øjekast, hvor hun iført slåbrok hører muntre viser i radioen. Hun smiler fra øre til øre, imens hun forsøger både at danse og blande en cocktail på samme tid.\nLige så meget charme hun udstråler som lettere snalret husmor, lige så sårbar, men også stålfast er hun, når hun i 1970’erne chokerer med åbent at tale om sine erfaringer med psykoterapi.\nPræsidentfruen har lagt navn til Betty Ford-klinikken – et afvænningssted for alkohol- og stofmisbrug, som hun selv led af. Det er hjerteskærende, at hun i serien sjældent ses på lang afstand af sin sædvanlige gin tonic.\nTrekløveret fuldendes med Gillian Andersons stædige Eleanor. Hjertevarmen og handlekraften, hun tilføjer præsidentfruen, er ikke ulig den eminente præstation som Storbritanniens forhadte premierminister Margaret Thatcher i The Crown.\nTidligt i serien opdagen hun en hemmelig dør til soveværelset i Det Hvide Hus. Med en iver, der minder om detektivens åbenbaring til sidst i en Agatha Christie-roman, fortæller hun, at ni tidligere præsidenter havde slaver på adressen. Men det er uvist, hvor mange af dem skulle have adgang til hans seng.\nMange har spekuleret i, om Eleanor i virkeligheden var lesbisk, og den fiktive udgave bruger således døren til sine sidespring med elskerinden.\nDer er meget på spil i The First Lady.\nAt balancere et stjernespækket persongalleri med en tankevækkende, vidtforgrenet fortælling, der konstant springer i tid, kræver en stærk instruktør.\nDet mestrer Susanne Bier til fulde.\naaron cooley, gillian anderson, michelle pfeiffer, paramount+, susanne bier, the first lady, viola davis\nViola Davis, Michelle Pfeiffer, Gillian Anderson, Dakota Fanning\n18. april på Paramount+


Finanslobby frygter for retssikkerheden ved administrative bødeforlæg\nBrancheorganisationen Finans Danmark har et markant forbehold over for den kommende stramning af hvidvaskloven. Særligt udsigten til, at Finanstilsynet kan udstikke administrative bødeforlæg giver bekymring for retssikkerheden. Finans Danmark får opbakning fra juridisk tænketank.\nKjeld Gosvig-Jensen, juridisk direktør i Finans Danmark. | Foto: Finans Danmark/PR\nOffentliggjort: 20.11.19 kl. 13:10\nDen seneste lovpakke vedrørende stramninger af hvidvaskloven falder ikke i god jord hos bankernes brancheorganisation Finans Danmark.\nFinanstilsynet står til at få bemyndigelse til at udstikke administrative bødeforlæg til bankerne. Men lovforslaget går for vidt, mener Finans Danmark juridiske direktør, Kjeld Gosvig-Jensen:\nBagmandspolitiet: Risiko for hvidvask i bankerne er kun middel\nRegeringen opretter ny samarbejdsenhed til at bekæmpe momssvindel, hvidvask og terrorfinansiering


131 energi-rigtige ungdoms- og familieboliger | DBB\nBoligerne får en markant arkitektur, og opføres på den såkaldte ”Hambro-grund” på Katrinebjerg i Aarhus efter et helt nyt koncept hos bygherren, Boligkontoret Århus. Almindelige ungdomsboliger blandes således med familieboliger til Ph.d.-studerende og postdocs. Projektet bliver bæredygtigt, og med boliger til både studerende og forskere i det aarhusianske forskermiljø under betegnelsen ”Det Favnende Studiehus”.\nBæredygtighed, energioptimering og grønt liv bliver sammen med fællesskab gennemgående træk i byggeriet, som viser, hvordan man bygger tæt og grønt på samme tid. Bygningen vil sætte højest mulige standarder for energi- og miljømæssig bæredygtighed. Og målet for Boligkontoret Århus er, at byggeriet opnår DGNB guldcertificering samtidig med, at der indarbejdes innovative løsninger, som bygger på genanvendelighed og alternativ energiproduktion.\nBygge- og innovationschef Erik Fehr, Boligkontoret Århus, siger: -Det her er for alvor vores start på nybyggeri. Vi har tidligere mest brugt krudt på renoveringer og moderniseringer af de eksisterende afdelinger, men nu har vi lagt nybyggerier i pipelinen. Og dem vil vi gerne gribe rigtigt og grundigt an, så vi kommer godt fra start.\nDet grønne og delvist afskærmede gårdmiljø – med mødesteder og samlingspunkter – ansporer og inspirerer til fællesskaber på tværs af nationaliteter og fagligheder. Et markant samlingspunkt i det solrige gårdrum er en central pavillon med udekøkken og muligheder for fællesspisning. Det fælles studiehus åbner sig inviterende op mod den omgivende by – både arkitektonisk med åbne facader i stueplan og med muligheder for at dele bl.a. faciliteter og fællesrum med afdelingens beboere.\nDe 4 boligklynger vil fremstå med et markant og venligt udtryk, og med forskydninger i både højde og facade. Studiehuset omsluttes af en facade, beklædt med tung tegl-spån, og inde i gårdrummet skifter facaderne til en lys facadeklinke i varierende størrelser, suppleret med espalier i lærketræ – som derved fint understøtter det organiske, grønne gårdrum.\nDe 4 boligklynger kan betragtes som 4 byggeklodser, der tilsammen danner en bebyggelse, som er sammenhængende langs grundens nord- og østside. Åbne og udadvendte funktioner skubbes mod Helsingforsgade, så studiehuset vil fremstå med en inviterende facade ud mod det urbane liv. Inde i fællesområdet er der en opdeling dels til Ph.d.-studerende, dels til Ungdomsboligerne. De samler sig om hver sin kerne, der giver adgang til alle boliger i bebyggelsen.\nPå en af bygningerne bliver der anlagt en stor taghave, som også vil underbygge fællesskabet. Den bliver et attraktivt sted at grille og nyde udsigten med venner og bekendte. Grønne fællesområder bindes sammen af et stisystem, og udformes med forskellig grader af privathed.\nDen ”tunge” facade mod Helsingforsgade tiltes en anelse, og suppleres med franske altaner. Dette markerer skellet mellem ungdomsboligerne og boligerne til Ph.d.-studerende og postdocs.\nProjektet er omfattet af en såkaldt stand-still periode frem til den 16. oktober, hvorefter en aftale forventes indgået mellem bygherren og det vindende konkurrenceteam fra Dansk Boligbyg a/s. Et team, der udover Dansk Boligbyg som totalentreprenør omfatter arkitekterne ADEPT samt Luplau & Poulsen, Opland og NIRAS, rådgivende ingeniører.\nDet samlede etageareal udgør 9.268 m2, hvoraf 2.054 m2 er kælder. Forventet byggestart er forår 2018, og boligerne er efter planen klar til indflytning i starten af 2020.\n”Det Favnende Studiehus” – 131 ungdoms- og familieboliger på Katrinebjerg i Aarhus, herunder til Ph.d.-studerende og postdocs. Visualiseringer: Arkitektfirmaet ADEPT.


HJV › HJK › HHV › LRGNE › HDKVE › HVKBAL › Hjemmeværnskompagni Ballerup › Nyheder › Brand i Container\nBallerup Brand mellem Ballerup Bibliotek og jernbanen\nI forbindelse med brandvagt på Ballerup MusikFest d. 26. august, opdagede en af brandvagterne en brand i en container ved Ballerup Bibliotek, og fik meldt så brandvæsenet kunne blive tilkaldt og få slukket branden.\nHjemmeværnskompagni Ballerup hjælper Ballerup MusikFest i perioden d. 25-27. august med brandvagter, for at sikre at de opstillede telte og materiel ikke brænder, når der ikke er optrædende og publikum.\nNatten mellem fredag og lørdag, oplevede en af vagterne så faktisk en brand, ikke i noget af Ballerup Festivalens udstyr, men i en affaldscontainer ved Ballerup Bibliotek, i jernbaneviadukten han sad oven på og holdt vagt.\nEfter indsatsen meldte brandvæsenet, at det var godt vi ikke selv havde forsøgt at slukke ilden med en ildslukker, da containeren stod så tæt på jernbanens køreledninger, at der var en risiko for at det kunne have resulteret i en ildbue, og deraf følgende stød.


Søg efter hotel i Belle Valley\n2 anmeldelserAmericas Best Value Inn Erie...Værelsespris per nat fra DKK 435\n1.150.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 30.500.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Belle Valley Monumenter og landemærker\nBelle Valley er ét af Erie (PA)s mest besøgte steder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Belle Valley har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Erie (PA). Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Se de bedste tilbud på hotelophold i Belle Valley ved at indtaste dine rejsedatoer i søgefeltet. Indtast dine rejsedatoer i søgefeltet til venstre for at tjekke priser og tilgængelighed og for at kunne sortere hotellerne for hurtigt at finde det, du leder efter.\nUdvalgte hoteller i Belle Valley, Erie (PA) Populært valg!\nOmråde: Belle Valley\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Americas Best Value Inn Erie et fantastisk...\nHoteller i Belle Valley: Americas Best Value Inn Erie\nHotel Belle Valley - Interessante steder: Eriez SpeedwayCaper's Catering


Opmærksomhedsbrev fra Juridisk Team 10.11.2021 - OPDATERET - Frihedsbevægelsens Fællesråd\nOpmærksomhedsbrev fra Juridisk Team 10.11.2021\nKan arbejdsgiveren stille krav om fremvisning af Coronapas og hvad sker der hvis du nægter dette?\nDisse spørgsmål blev forelagt juridisk team.\nEMRK tillægsprotokol nr. 12, artikel\nOviedokonventionen art. 5\nIngen intervention må foretages på sundhedsområdet uden den berørte persons frie og informerede samtykke.Denne person skal forud for enhver intervention have modtaget relevante oplysninger med hensyn til formålet og arten af interventionen samt med hensyn til de deraf følgende konsekvenser og risici.Den pågældende person kan til enhver tid frit trække sit samtykke tilbage.\nSundhedsloven §§ 5, 15 og 16\nEuroparådets Resolution 2361 (2021)\nForsamlingen opfordrer derfor indtrængende medlemslandene og Den Europæiske Union til at:\nPkt. 7.3.1 sikre, at borgerne informeres om, at vaccinationen ikke er obligatorisk, og at ingen er under politisk, socialt eller andet pres for at blive vaccineret, hvis de ikke ønsker det;\nPkt. 7.3.2 sikre, at ingen diskrimineres, fordi de ikke er blevet vaccineret, på grund af mulige sundhedsrisici eller ikke ønsker at blive vaccineret;\nDer gælder et generelt forbud mod diskriminering fastsat i EMRK art. 14., og Tillægsprotokol 12, artikel 1, som gengivet ovenfor.\nSelvom sygdom ikke er eksplicit nævnt, fremgår det af en dom fra den Europæiske Menneskerets Domstol (EMD) i sagen Kiyutin mod Rusland, at retten var af den opfattelse, at afvisning af ophold af et individ på grund af HIV- infektion, stred mod artikel 14, om diskrimination. Således citeret fra dommens § 57:[…]Retten finder derfor, at en sondring foretaget på grund af individets helbredstilstand, herunder tilstande som HIV-infektion, bør være omfattet – enten som et handicap eller en form heraf – af udtrykket “anden status” i teksten til konventionens artikel 14. […]Afgørelsen\n2. Retten finder, at der er sket en overtrædelse af konventionens artikel 14 set i sammenhæng med artikel 8.\nDer kan således ikke med baggrund i EMRK og den nævnte dom, udstedes regler der har diskriminerede virkning begrundet i sygdomme, ligesom en pligt til at blive vaccineret, for at indfri en af betingelserne for Coronapas, alene på grund af Oviedokonventionens art. 5, Sundhedsloven §§ 5, 15 og 16, samt Europakommisionens udtalelse, strider mod disse.\nDet afledte krav, i form af Coronapas, må ligeledes, hvis dette medfører at arbejdsgiver af egen drift stiller krav om Coronapas, være i strid med den aftale du og din arbejdsgiver indgik ved ansættelsen. Du vil således, hvis du ønsker at ophøre med arbejdsforholdet, kun støtte ret på aftalelovens § 36, stk. 2. i det forholdene er ændret i væsentlig grad siden underskriften af ansættelsesaftalen.\nDette naturligvis afhængig af den konkrete aftale du har indgået med din arbejdsgiver.\nEndelig kunne din arbejdsgiver bortvise dig såfremt du ikke vil fremvise Coronapas, og her må du søge hjælp hos din fagforening eller advokat, i det bortvisningsgrunden skal være retsmæssig.\nDet forholder sig anderledes hvis staten stiller krav om at arbejdsgiver skal forlange at se Coronapas. Her må der henvises til ovenstående dom og at en evt. coronatest og vaccination er frivillig, og at et induktivt krav må betragtes som kompulsiv tvang.\nEn test for Coronavirus er en behandling i sundhedsretlig forstand. Det følger af Sundhedslovens § 5.\nEndelig følger det af Europarådets Resolution 2361, at ingen må udsættes for politisk, socialt eller andet pres for at blive vaccineret. Ligeledes udtrykker rådet at ingen må diskrimineres, fordi de ikke er blevet vaccineret, uanset årsagen hertil.\nMå du strejke eller opfordre til strejke?\nUanset din ret til at ytre dig, jf. Grundloven og EMRK art. 10, kunne din arbejdsgiver som følge af din opfordring til strejke, blive udsat for et økonomisk tab, og du kunne blive gjort ansvarlig for dette tab. Strejken vil efter al sandsynlighed blive kendt overenskomststridig. Det er naturligvis op til dig selv at vurdere dette i forhold til din aktuelle situation; hvorvidt dette kampskridt er brugbart.\nVi anbefaler en snak med din fagforening og dine kolleger om spørgsmålet.\nFrihedsbevægelsen yder ikke rådgivning til enkeltpersoner og enkeltsager. Ovenstående er en generel gennemgang af regler og retspraksis og må ikke erstatte en konkret gennemgang af din sag. Du bør rådføre dig med din fagforening eller en advokat med speciale i arbejdsret og menneskeret.\n1 kommentar til “Opmærksomhedsbrev fra Juridisk Team 10.11.2021 – OPDATERET”\n3. januar 2022 kl. 23:30\nТhat is a gooɗ tip especially to those fresh to tһe blogosphere.\nSіmple but very accurate info… Thanks for sharіng


Oplev temahave om sunde roser i Valbyparken | Haveselskabet\nFra temahaven "Sunde roser giver glæde og liv" i Valbyparken.\nDu kan opleve 80 forskellige rosensorter i en nye temahave "Sunde roser giver glæde og liv" i Valbyparken. Haven har fokus på sunde roser, der er nemme at dyrke.\nJulie Schou Christiansen, Planteskolekonsulent. -\nValbyparken ved København fik i 2016 en ny temahave med titlen ”Sunde roser giver glæde og liv”.\nRoserne i den nye have udgør en rosenafprøvning, hvor forskellige parametre registreres løbende over et par år. Blandt parametrene er blandt andet sundhed, hårdførhed, blomster og duft.\nAlle har mulighed for at besøge haven og få et inspirerende kik ind i rosernes verden. Her i 2017 har roserne været i fuld gang med at vokse til i haven, så det nu er muligt at se, hvordan de forskellige sorter trives efter deres første sæson.\nI haven er der plantet både buskroser, slyngroser, bunddækkeroser, storblomstret roser, buketroser, patio-rose samt engelske roser. Besøgende kan derfor se eksempler på de forskellige rosentyper.\nDer er roser i alle farver, størrelser og former, og alle havens roser er markeret med navn.\nRosensorterne i afprøvningen udgør kun et lille udsnit af de mange relevante sorter, der findes på markedet, men kan være med til at give inspiration og viden om roser.\nSe oversigt over rosensorterne i haven her (pdf)\nTemahaven ”Sunde roser giver glæde og liv” er støttet af Produktionsafgiftsfonden for frugt og gartneriprodukter og fra Miljø- og Fødevareministeriets Erhvervsudviklingsordning 2016: "Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne: Danmark og Europa investerer i landdistrikterne".\nSe videoen og få Haveselskabets tips til, hvordan du beskærer forskellige typer af roser.


Hårbøjle med sten kun kr. 98.00\nFlot hårbøjle … læs mere her\nYderligere beskrivelse og flere billeder af Hårbøjle med sten her:\nHårbøjle med sten varefakta\nVarenavn: Hårbøjle med sten\nHårbøjle med sten kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i varegruppen Accessories. Der kommer hele de lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge Hårbøjle med sten. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Hårbøjle med sten i webshoppen Jysk Frisørlager, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg Hårbøjle med sten. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nHårbøjle med sten og fordelene ved online handel\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter du har købt dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Derudover har du et meget større udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.


Græsset er ikke altid grønnere – PSYKOLOG også for Børn og Unge/ Jeanne Fløe\nUdgivet den 8. februar 2019 19. august 2019 af Jeanne Fløe\nHvad gør man, når børnene flytter hjemmefra, og man skal til at genopfinde sit parforhold? Rigtig mange står i den situation, at de igennem en årrække har helliget sig moderskabet, og parforholdet er blevet kørt sådan lidt med venstre hånd.\nOg så pludselig en dag er børnene flyttet hjemmefra, og man opdager, at ham, man har boet sammen med de sidste mange år, er forandret. Og det er man sørme også selv.\nOg her tænker jeg ikke kun på rynker og hængebryster. Jeg tænker på, at vi mennesker forandres i vores måde at være på, fordi vi udviker os.\nNår børnene flytter hjemmefra, åbner det mulighed for at finde noget nyt sammen. Eller der er risiko for, at man finder ud af, at der bliver så underligt stille. Og hvad har vi egentlig tilfælles?\nMåske fik du stoppet op for flere år siden og er derfor velforberedt og kan bare byde den nye tid velkommen med åbne arme. Hvis ikke står du i sandhed overfor en udfordring.\nFor måske Jeres udvikling er gået i forskellig retning. Måske din mand har gjort karriere, mens du selv har været på nedsat tid for at passe alt det derhjemme. Og pludselig synes han ikke længere, du er så interessant som hende den fremadstormende nede på kontoret.\nEller du har udviklet dig personligt, mens han har stået i total stampe og stadig kan nøjes med at glædes over lidt bold på flimmeren og dine hjemmelavede frikadeller.\nMåske I blot skal række let ud for at nå hinanden. Men hånden på hjertet, det kan være en brat opvågning for mange. Er det så ikke meget nemmere at sige: “Det var så det”. “Vi har egentlig gjort det godt og givet vores børn en god og sikker base og adjø og farvel med dig”. “Nu er det min tur til at få et liv. “\nDet er kun dig selv, der ved, om det er nødvendigt at gå. Hvis det bare synes som det letteste fremfor at skulle til at investere i nye måder at være sammen på så lige tøv en kende. I har en fortælling sammen, der væver sig ind i hinanden, og det er da værd at kæmpe for.\nDet kræver selvfølgelig hårdt arbejde at finde ind til det, I faldt for ved hinanden, hvis I i alt for mange år ikke har husket at dyrke det. Men det kan faktisk være besværet værd. Så det er bare med at trække arbejdshandskerne på.\nForrige indlægForrige Uge sex\nNæste indlægNæste Familiehemmeligheder


EA i en kontekst af it-styring – EnterpriseArkitekten.com\nIt-styring har vist sig at være en vigtig faktor i forhold til organisationers evne til at kunne skabe profit. Richard L. Routh konkluderer, at virksomheder som har styr på deres it-styringsmodel har op til 20% højere profit end virksomheder som ikke har. Ydermere kan forestille sig at it-styring kan gøres endnu bedre ved at beslutningstagerne i it-styregruppen (eller grupperne) er i stand til at prioritere de forskellige projekter og målsætninger der skal gøre sig gældende i forhold til it-udvikling og it-drift.\nJeg har i den forgangene uge behandlet emnet it-styring og de forskellige perspektiver på, hvad it-styring egentlig er. Det kom der i alt tre blogindlæg ud af. De er relevante fordi, at jeg har vurderet, at de fleste enterprisearkitektur funktioner er lokaliseret i organisationernes it-afdelinger, hvilket betyder at det er igennem it-styregruppen som enterprisearkitektur programmet vil være i stand til at kunne påvirke organisationens strategiske retning.\nIt-styring er derfor et essentielt emne set i forhold til styring og udvikling af organisationens enterprisearkitektur. Derfor bør chefarkitekten arbejde på at påvirke it-styregruppen til at støtte op om de initiativer som viser sig nødvendige for, at organisationens forretningsstrategi kan realiseres.\nChefarkitekten har forskellige muligheder set i lyset af de problemstillinger som findes ved organisationens valg af it-styregruppemekanisme. Overordnet set kan organisationen vælge mellem tre fundamentale modeller at anvende. De tre modeller har forskellige konfigurationer så som hvem der sidder med i styregruppen, hvem der træffer beslutninger og hvem der kommer med input. Både modellerne og konfigurationerne har betydning for chefarkitektens indgangsvinkel til dem.\nDen klassiske it-styringsmodel\nDen klassiske it-styringsmodel kan i det store hele kaldes for den model som Ross & Weill definerede i deres værk fra 2004. Modellen tager sit udgangspunkt i at der findes en central model (Routh 2012) og at der findes underliggende grupperinger som står for prioritering af forskellige problemstillinger som den centrale it-styregruppe tager sit udgangspunkt i.\nDer vil ligeledes være en gruppe som behandler problemstillinger som skal løses hurtigt, og det er typisk denne styregruppe som vil være underlagt intenst pres fra de forskellige inputs-givere.\nI forhold til denne it-styringsmodel så bør enterprisearkitektur funktionen arbejde med at producere planer, scenarier og strategiske anbefalinger som henvendes til de rette prioriteringsgrupper. Fokus kan ligeledes være at chefarkitekten indgår i den prioriteringsgruppe som tager sig af akuttilfælde.\nCaldwells it-styringsmodel er bygget op omkring at arbejdet med at formulere en it-strategi varetages af en central virksomhedsstyregruppe. Her kan it-lederen (eller it-direktøren) stille et af de vigtigste spørgsmål (jf. Routh) til it-styregruppen som kunne være “Hvilke forretningsegenskaber skal vi have?” eller “Hvilke problemstillinger vil vi gerne have løst.\nRouth argumenterer for at den administrerende direktør eller virksomhedsdirektøren bør være mødeleder og han bør vel at mærke sikrer at de forskellige beslutningstagere er enige retningen.\nRob England har kritiseret it-styringsmodeller som ikke gør brug af en formaliseret proces fordi det i og for sig ikke understøtter at organisationens it-drift bliver mere effektiv eller omstillingsparat. Derfor kan der være visse ledelsesmæssige problemstillinger som der skal tages højde for, hvis en organisation vælger at gøre brug af Caldwells model. På den anden side understøtter Caldwells model en del af det som Chris Potts (2009) behandler i sit værk, hvor han sætter fokus på at for meget strategisk arbejde der er er indadvendt mod it-afdelingen ikke vil gavne den påvirkning som it-afdelingen har behov for i strategiske beslutningssituationer. Derfor kan Caldwells model vise sig at være en ganske interessant model at gøre brug af i organisationer, hvor it-modenheden i forvejen er høj og it-lederen (eller it-direktøren) i forvejen har den fornødne ledelsesopbakning.\nI de organisationer som vælger at anvende en it-styringsproces som er bygget op om samme principper som Caldwells process har behov for at enterprisearkitekterne bidrager med viden om organisationens it-arkitektur til it-lederen (eller it-direktøren), så han på forhånd kan være forberedt på nogle af de it-mæssige muligheder og problemstillinger som han kan udnytte til at påvirke den organisatoriske retning.\nFokus for denne model er typisk baseret omkring at beslutningstagere forretningsenhederne mødes med it-lederen (eller it-direktøren) for at blive enige, om hvilke it-projekter som organisationen skal investerer i.\nRisici it-styringsmodellen var en af de alternative modeller som Richard L. Routh behandlede i sit videoforedrag. Der kan være visse fordele ved at se på denne model, da den tager sit udgangspunkt i de it-projekter som organisationen ikke har råd til at undlade at investerer i. De it-projekter som organisationen godt kan leve uden bliver i givetfald ikke prioriteret. Den måde som jeg har forstået Rouths model for, hvordan modellen kan anvendes så kunne det tyde på den tager sit udgangspunkt i en tilsvarende struktur som Caldwells model, hvilket vil sige at det er beslutningstagerne fra forretningsenhederne som deltager i at prioritere it-projekterne i organisationen.\nRisici it-styringsmodellen stiller også nogle andre krav til enterprisearkitektur funktionen. Funktionen er yderst vigtig set i forhold til at risikoestimering it-arkitekturen og omkostningerne som organisationen vil opleve ved ikke at investerer i de forskellige segmenter.\nEnterprisearkitektur funktionen er vigtig i alle tre modeller. Enterprisearkitektur funktionen er vigtig fordi den kan levere de informationer som er nødvendige for at beslutningstagerne kan træffe beslutninger om hvilke it-projekter der bør investeres i og hvordan organisationen på sigt kan forretningsudvikle på en sammenhængende måde. Fordi modellerne for it-styring er forskellige i forhold til hvem som indgår og hvordan de forskellige it-projekter udvælges så findes der også forskellige tilgangsmåder som enterprisearkitektur funktionen (især chefarkitekten) skal bruge for at informere de forskellige beslutningstagere om de muligheder de har til rådighed og hvilke problemstillinger som de står overfor.\nDet er vigtigt at chefarkitekten fungerer som en personlig ”broker” hos de forskellige interessenter som sidder it-styregrupper (dermed antager jeg at Caldwell it-styregruppen og risici it-styregruppe modellen) reelt er styregrupper som kan bruges til at påvirke den strategiske retning for organisationen.\nEnterprisearkitektur programmet kan vise sin styrke ved indsamle data og behandle data til ledelsesinformation er alfa og omega for at de fleste organisationer kan forretningsudvikle på en sammenhængende måde. Den sammenhængende måde kan skabe konkurrencefordele for organisationen.\nAnon, 2012a. IT Governance Part 1 of 2, Available at: http://www.youtube.com/watch?v=cU8iGQ5hUQQ&feature=youtube_gdata_player [Accessed March 22, 2013].\nAnon, 2012b. IT Governance Part 2 of 2, Available at: http://www.youtube.com/watch?v=8sONghNZr1k&feature=youtube_gdata_player [Accessed March 22, 2013].\nAnon, 2012. LEADit 2012 – Rob England discusses IT Governance, Available at: http://www.youtube.com/watch?v=q-BoX8sV_N8&feature=youtube_gdata_player [Accessed April 4, 2013].\n2004, 2012, Caldwell, EAP, enterprise architecture, Enterprise Arkitektur, Forretningsudvikling, It-governance, It-styregruppe, IT-styring, Richard L. Routh, Ross & Weill, Routh, Sammenhængsledelse, Strategisk forretningsudvikling, Subfeatured\nOne thought on “EA i en kontekst af it-styring”