Udpegningerne af områder med særlige drikkevandsinteresser*, indvindingsoplande*, boringsnære beskyttelsesområder, indsatsplanområder og planlagte** udlæg indenfor OSD og indvindingsoplande kan ses på kort.\nHorsens Kommune har i forbindelse med Tillæg 7 til Kommuneplan 2013 – Tematillæg for Byvækst og Fritidsformål- udarbejdet en samlet grundvandsredegørelse for alle kommunens OSD-områder og indvindingsoplande. Grundvandsredegørelsen indgik som et bilag til omtalte kommuneplantillæg. I den efterfølgende Kommuneplan 2017-2029 og den nuværende Kommuneplan 2021-2033 er denne grundvandsredegørelse medtaget, men indgår nu som redegørelsestekst til en række retningslinjer om byvækst indenfor OSD og indvindingsoplande.\nDenne oprindelige grundvandsredegørelse er ikke opdateret i forbindelse med Kommuneplan 2021-2033. Der er alene udarbejdet nye supplerende grundvandsredegørelser for de aktuelle nye arealudlæg til byudvikling med grundvandsinteresser, og disse indgår i redegørelsesteksten. De supplerende grundvandsredegørelser for de nye arealudlæg er baseret på den nyeste tilgængelige viden om kommunens grundvandvandsressourcer, herunder bl.a. grundvandsmagasinernes sårbarhed og grundvandskvaliteten. De supplerende grundvandsredegørelser findes til sidst i redegørelsen under overskriften Supplerende grundvandsredegørelse for Kommuneplan 2021-2033.\nDer er foretaget en opdatering af tekst om grundvand i Generelle rammer og Forhold til anden planlægning.\nDen konkrete vurdering af, hvorvidt en virksomhedstype eller et anlæg, medfører en væsentlig fare for forurening af grundvandet, skal kommunen foretage med udgangspunkt i bilag 1 i ”Indvindingsoplande Til Almene Vandforsyninger">Vejledning om krav til kommuneplanlægning inden for områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger udenfor disse”. Listen i bilag 1 er ikke udtømmende, men retningsgivende i forhold til, hvilke virksomhedstyper og anlæg eller aktiviteter, hvor der sædvanligvis kan forventes en håndtering af stoffer, der er mobile i forhold til grundvandet. I det listen ikke er udtømmende, kan der være virksomheder og anlæg, hvor kommunens kendskab til produktionen begrunder, at denne medfører en væsentlig fare for forurening.\nDet samlede OSD areal i Horsens kommune er på 193 km2 svarende til 37% af kommunens areal på 519 km2. OD (områder med drikkevandsinteresser) udgør 266 km2 (51%) af kommunens areal og her er grundvandsressourcerne ikke så godt beskyttet af lovgivningen som indenfor OSD, og derfor mere udsat for forurening. Opgørelsen for kommunens grundvandsressourcer gælder derfor kun for grundvandsressourcerne indenfor OSD’erne, da det er denne ressource vi baserer kommunens langsigtede vandindvinding på.\nDen årlige grundvandsdannelse indenfor de 5 store OSD’er/kortlægningsområder er på baggrund af Statens grundvandskortlægning opgjort til i alt ca. 23,8 mio. m3 (dog findes der ikke tal for grundvandsdannelsen i vandværkernes oplande udenfor de store OSD’er). I de oprindelige vandplaner stod der vejledende, at den årlige indvinding ikke bør overstige 35% af den årlige grundvandsdannelse svarende til i alt ca. 8,3 mio. m3. I forbindelse med indsatsplanerne vil Horsens Kommune forsøge at afklare, om den vejledende udnyttelsesgrad på 35% af grundvandsdannelsen nu også er det mest hensigtsmæssige niveau for maksimal oppumpning. En bedre og mere konkret anskuelse at vurdere overudnyttelse på er, at sammenstille udviklingen i vandkvaliteten og grundvandsstande med pumpemønstre og ændringer i indvindingsmængderne over tid.\nIndenfor OSD’erne oppumpes der i dag ca. 5,9 mio. m3 grundvand om året. Der er således omkring 2,4 mio. m3 grundvandsreserve (til oppumpning) i overskud, hvis indvindingen fordeles jævnt ud over OSD’erne. I procenttal udgør oppumpningen indenfor OSD’erne ca. 25% af den årlige grundvandsdannelse. Grundvandsressourcerne vurderes overordnet set til at være tilstrækkelige, også for et fremtidigt vandbehov.\nGrundvands-dannelse mio. m3\nFaktisk indvinding mio. m3\nTabel 1: Den årlige grundvandsdannelse (i mio. m3) opgjort på baggrund af statens grundvandskortlægning for hvert OSD og for kommunen. Tal i parentes ved Rugballegård er Horsens Kommunes opgørelse af grundvandsressourcen. Opgørelse for delområderne* Egebjerg (65%) og Søvind (7%). **Opgørelsen for Nim er et overslag udarbejdet af Horsens Kommune. Kilde: Fra afrapporteringer af Naturstyrelsens grundvandskortlægning i perioden 2000-2015.\nUdenfor OSD’erne indvindes der ca. 2,38 mio. m3 grundvand, hvor af den største andel går til grusvask ifm. råstofindvinding og almen vandforsyning. Størstedelen af det vand som råstofindvinderne oppumper, nedsives lokalt til grundvandsmagasinerne, og påvirker derfor normalt grundvandsmagasinerne mere begrænset end indvinding til f.eks. markvanding. Den indvinding der foregår udenfor OSD’erne er generelt vurderet som bæredygtig.\nGenerelt ved fornyelse og meddelelse af nye vandindvindingstilladelser, foretager Horsens Kommune en vurdering af vandindvindingens påvirkning af vandløb og våde naturområder.\nDe beskyttende lerlag er af meget varierende tykkelser, fra nogle steder at være op imod 50 - 80 meter tykke til at være helt fraværende. I den vestlige del af Horsens Kommune er der tyndere beskyttende lerlag end i den resterende del af kommunen. Særligt det terrænnære grundvand er her mere sårbart og af en vandtype der viser, at det ofte er mere iltrige og sårbare forhold der indvindes under. Mange enkeltindvindere har relativt korte boringer og brønde og har en større risiko for at indvinde mindre godt vand med et højt sultat- og nitratindhold og med en større risiko for indhold af miljøfremmede stoffer. Denne viden indgår sammen med viden om grundvandskvaliteten, i kommunens vurdering af, om indvindingen foregår bæredygtigt eller om der er tegn på overudnyttelse af grundvandsressourcen.\nOSD´et ligger umiddelbart vest for Horsens by og syd for Bygholm Sø og strækker sig mod sydvest henover grænsen til Hedensted Kommune og udgør ca. 23 km2.\nI forbindelse med udarbejdelse af indsatsplanen for Rugballegård området, er ressourceopgørelsen opgjort for det generelle indsatsområde jf. Figur 3. Se opgørelsen i tabel 6. Opgørelsen har taget udgangspunkt i den gennemsnitlige grundvandsdannelse på 158 mm/år fra grundvandsmodellen for området, og det giver en grundvandsdannelse på ca. 6 mio. m3/år. Med en samlet grundvandsindvinding på ca. 2 mio. m3/år i indsatsområdet giver det en grundvandsudnyttelses på knap 32%. I indsatsplanen konkluderede amtet, at hverken det nuværende eller fremtidige vandforbrug (ikke prognosen som omtales under ”Forhold til anden planlægning – Vandforsyningsplanen”), vil give problemer med overudnyttelse af grundvandsressourcerne.\nFaktisk indvinding i 2012 (m3/år)\nDet afgrænsede OSD-område udgør dog kun 18,8 km2 i modsætning til indsatsområdet på 38,5 km2 og med den samme gennemsnitlige grundvandsdannelse på 158 mm/år som staten anvender i sin ressourceopgørelse, giver det en grundvandsdannelse på ca. 3 mio. m3/år. Med den samlede grundvandsindvinding på 1,9 mio. m3 i 2012, resulterer det i en udnyttelsesgrad på ca. 64%. Hvis tilladelserne udnyttes til fulde, medfører det en udnyttelsesgrad på hele 76% Med det forbehold, at der er en stor usikkerhed forbundet med både metode og tallene i opgørelsen, overskrides den tidligere vandplanretningslinje om, at der maksimalt må indvindes 35% af grundvandsdannelsen.\nI forbindelse med Vejle Amts grundvandskortlægning er grundvandsressourcen i området opgjort til knap 6 mio. m3/år. Horsens Kommune har i foråret 2014 stillet spørgsmål til ressourceopgørelsen, idet kommunen vurderer, at den måske nærmere er knap 3 mio. m3/år med det afgrænsede OSD areal. Der foreligger endnu ikke nye/ændrede oplysninger omkring ressourceopgørelsen.\nDen samlede grundvandsindvinding i området udgør i dag ca. 1,9 mio. m3/år. På grund af kommunens befolkningstilvækst forventes der et øget vandbehov som delvist ønskes indvundet i Rugballegård OSD’et.\nArealudlægget udgør 24 ha og ud fra grundvandsdannelsen vil det maksimalt medføre en reduceret grundvandsdannelse på ca. 40.000 m3/år. Ydermere vil højst 50% af arealet blive befæstet, og dermed vil påvirkningen af grundvandsdannelsen blive markant mindre. Det vurderes derfor, at reduktionen i grundvandsdannelsen er ubetydelig i forhold til grundvanddannelsen indenfor hele OSD’et.\nArealudlægget ligger 1500 meter vest for Torsted Vandværks boringer og delvist indenfor indvindingsoplandet til Torsted Vandværk. Torsted Vandværk indvinder årligt 225.000 m3 grundvand. Torsted Vandværk indvinder grundvand fra 2 boringer i 61-65 meters dybde.\nArealudlægget ligger 1500 meter sydvest for Rugballegårdværket, som er et af kommunens største vandværker, hvorfra der årligt indvindes 1.6 mio. m3 grundvand. Ved Rugballegårdværket indvindes grundvandet fra 6 boringer i 47 til 113 meters dybde.\nI forbindelse med Vejle Amts grundvandskortlægning er grundvandsressourcen i området opgjort til knap 6 mio. m3/år. Horsens Kommune har i foråret 2014 stillet spørgsmål til ressourceopgørelsen, idet kommunen vurderer, at den måske nærmere er knap 3 mio. m3/år. Der foreligger endnu ikke nye/ændrede oplysninger omkring ressourceopgørelsen.\nArealudlægget udgør 35 ha og ud fra grundvandsdannelsen vil det med en befæstningsgrad på 50% maksimalt medføre en reduceret grundvandsdannelse på ca. 25.000 m3/år. Det vurderes at reduktionen i grundvandsdannelsen er ubetydelig i forhold til grundvanddannelsen indenfor hele OSD’et. Tilsammen vurderes boligudlæggene ”Østerhåb” og ”Hatting Øst” højest at medføre en reduktion i grundvandsdannelsen på omkring 50.000 m3, hvilket vurderes at være acceptabel i forhold til den samlede grundvandsdannelse i hele OSD’et.\nArealudlægget ligger 560 meter sydvest for Torsted Vandværks boringer og den nordligste halvdel af udlægget ligger indenfor indvindingsoplandet til Torsted Vandværk. Torsted Vandværk indvinder årligt 225.000 m3 grundvand. Torsted Vandværk indvinder grundvand fra 2 boringer i 61-65 meters dybde.\nEgebjerg og Søving\n108 88 9.504.000 3.683.399 3.130.889 39 33\nSom det fremgår af tabel 5 er Højballegårdværket langt den største indvinder i området med en tilladelse på 2.800.000 m3 grundvand om året. Det næststørste vandværk er Gedved Vandværk (240.000 m), efterfulgt af Hovedgård (130.000 m3) og Søvind (125.000 m3) vandværker. De resterende vandværker i området (i Horsens Kommune) har tilladelser på mindre end 40.000 m3 om året.\nUndtagelsen er den store kildeplads til Højballegårdværket, hvor der årligt indvindes ca. 2.800.000 m3 grundvand. Grundvandsressourcens udnyttelse er (som tidligere nævnt) opgjort til ca. 65% for den vestlige del af OSD’et og Højballegårdværkets indvinding udgør langt den største andel af områdets samlede indvinding.\nÅrlig indvindings-tilladelse i m3\nUdlægget ligger indenfor indvindingsoplandet til Højballegårdværket. Oplandet til Højballegårdværket er meget stort og afspejler den store indvinding på ca. 2.8 mio. m3 årligt. Højballegårdværket indvinder vand fra 12 boringer der overvejende er placeret i én af områdets mange begravede dale. Filterdybderne varierer fra 50 til 150 meter og der er spændte magasinforhold i området. Grundvandsspejlet i boringerne er målt til omkring 40-60 meters dybde alt efter hvilket magasin filtrene er placeret i og pga. et stærkt varierende terræn. Vandet der indvindes er velbeskyttet grundvand af vandtypen C og D. Vandet viser ikke tegn på påvirkning af landbrugsdrift eller andre aktiviteter på terræn. Lertykkelsen i området varierer fra mindre end 15 meter, til lertykkelser på mere end 50 meter og området omkring kildepladsen og hovedparten af oplandet er udpeget som nitratfølsomt.\nGrundvandsdannelsen indenfor hele OSD-området er i forbindelse med grundvandskortlægningen opgjort til knap 9,5 mio. m3/år.\nNim OSD ligger nordvest for Rugballegård området og er på ca. 36 km3. Området dækker arealer i både Horsens og Hedensted kommuner. Inden for området ligger der 11 private almene vandværker, hvoraf de 6 ligger i Horsens Kommune. Der er tale om små og mellemstore vandværker, som indvinder mellem 2.000 og 92.000 m3/år. Foruden indvinding af grundvand til drikkevand foregår der en del indvinding af grundvand til markvanding og andre erhvervsmæssige formål såsom grusvask i forbindelse med råstofgravning.\nI forbindelse med statens grundvandskortlægning er der opstillet en geologiske model og en grundvandsmodel for området. Grundvandsmodellen har dannet grundlag for beregning og fastlæggelse af indvindingsoplande og grundvandsdannende oplande til områdets vandværker. Ifølge grundvandsmodellen er den gennemsnitlige nettonedbør 295 mm/år, hvoraf en betydelig del svarende til 95% strømmer af til overfladen/vandløb. Kun 5% af nettonedbøren oppumpes via indvinding i modelområdet. Grundvandsdannelsen til det øverste grundvandsmagasin opgjort til mellem 0 og 50 mm/år. I de dybere grundvandsmagasiner er grundvandsdannelsen flere steder negativ, hvilket er et udtryk for, at der i magasinet er en opadrettet grundvandsstrøm. Omkring ådalene er der ligeledes en opadrettet gradient og dermed en negativ grundvandsdannelse. Vandløbene betegnes derfor også som grundvandsfødte. Der er ikke foretaget en samlet opgørelse over den samlede grundvandsdannelse i området opgjort som m3/år. I det kun 5% af nettonedbøren oppumpes via indvinding, vurderer staten i sin redegørelsesrapport, at der ikke er problemer i forhold til overudnyttelse af grundvandsressourcen.\nNim OSD’et ligger henover kommunegrænsen mellem Horsens og Hedensted Kommune. Således ligger ca. 50% af OSD’et indenfor Horsens Kommune. I Horsens Kommune er der meddelt tilladelse til indvinding af ca. 850.000 m3/år, mens den faktiske indvinding udgør knap 300.000 m3/år. Heraf udgør indvindingen til drikkevandsformål ca. 180.000 m3/år.\nForuden vandværkernes grundvandsindvinding, foregår der indenfor området, indvinding af grundvand til grusvask og markvanding. I området er der flere aktive råstofgrave, som også indvinder grundvand til grusvask svarende til knap 80.000 m3/år. Grundvandet anvendes til grusvask og udledes efter brug til grundvandsmagasinerne via bundfældningsbassiner, dog må der påregnes at en del af vandet forinden er fordampet.\nSom nævnt har staten skønnet, at den årlige grundvandsdannelse er ca. 4,4 mio. m3/år for hele OSD’et. Med den årlige oppumpning på omkring 350.000 m3/år er der en udnyttelsesgrad på omkring 8 %. Det er en lav udnyttelsesgrad og markant under de 35% som vandplanerne anbefaler som maksimal udnyttelse af den årlige grundvandsdannelse. Under alle omstændigheder er udlægget ved Nim så lille, at den ressourcemæssige påvirkning af udlægget er helt ubetydelig.\nLund Vandværk har tilladelse til at oppumpe 110.000 m3/år og indvinder grundvand fra 2 dybe boringer, som begge er filtersat i et magasin af kvartært smeltevandssand i intervallet 88-108,5 m.u.t. Ifølge borebeskrivelserne for Lund Vandværks boringer, er der fra terræn registreret 10-15 meter sand. Herunder 7 meter ler, efterfulgt af 8 meter vekslende ler/sand og et tykt sammenhængende lerlag på ca. 40-50 meter. Under det tykke lerlag findes grundvandsmagasinet som Lund Vandværk indvinder fra, og som er 30-40 meter tykt. Grundvandsmagasinet ligger i bunden af en begravet dal. Omkring boringerne vurderes grundvandsmagasinet at være velbeskyttet, da der er registreret over 15 meter reduceret ler over magasinet. Vandtypen i begge boringer understøtter at grundvandsmagasinet er godt beskyttet, idet vandtypen er svagt reduceret, med et lavt indhold af sulfat (\nBrædstrup OSD’et er beliggende i den nordvestlige del af Horsens Kommune og omfatter de 2 tidligere indsatsområder Brædstrup og Våbensholm fra Regionplan 2005. Tilsammen udgør områderne et areal på 63 km2, og inden for OSD’et er der 8 almene vandværker med Brædstrup Vandværk som det største vandværk.\nI forbindelse med statens grundvandskortlægning opstillede Vejle Amt i 2006 en grundvandsmodel der blev lagt til grund for at opgøre grundvandsressourcen i området. Den årlige grundvandsdannelse til de primære grundvandsmagasiner blev opgjort til ca. 100 mm og er beregnet ud fra det nye OSD areal til ca. 6,3 mio3. Den samlede årlige indvinding var i 2015 på knap 600.000 m3 og der er givet tilladelser på i alt 1,2 mio. m3. Samlet set for de 2 indsatsområder er der givet indvindingstilladelser på op til ca. 19% af grundvandsdannelsen indenfor OSD’et, men den aktuelle indvinding er kun på ca. 9-10% af grundvandsdannelsen. Den tidligere vandplanretningslinje om, at der maksimalt må indvindes 35% af grundvandsdannelsen er således overholdt og grundvandsressourcerne i området er ikke presset af overudnyttelse, jf. Tabel 7\ni 2012 (m3/år)\nPå Endelave rummer drikkevandsområdet kun et grundvandsmagasin som er egnet til drikkevandsindvinding. Området udgør ca. 2.2 km2. Øens beboere forsynes med drikkevand fra øens eneste vandværk, Endelaveværket som ejes af Samn Forsyning.\nI forbindelse med Vejle Amts grundvandskortlægning blev der opstillet en grundvandsmodel for hele Endelave ø. Den årlige grundvandsdannelse i området med særlige drikkevandsinteresser, er i Vejle Amts indsatsplan, skønsmæssigt opgjort til 124.000 m3. Heraf udnyttes i dag op til omkring 16.000 m3/år svarende til en udnyttelsesprocent på ca. 13% jf. Tabel 9. Vandplanernes målsætning om en maksimal udnyttelsesprocent på 35 % er således overholdt i dag. Af grundvandsmodellen fremgår det, at grundvandsdannelsen er stor i det kildepladsnære område og at det indvundne grundvand overvejende er ungt (< 20 år).\nDen årlige grundvandsdannelse i drikkevandsområdet er i indsatsplanen skønsmæssigt opgjort til 124.000 m3/år\nTilladt indvinding (m3/år)\nTabel 10: Oversigt over den årlige indvindingstilladelse til Endelaveværket. For vandværket er der vist, hvor sårbart grundavandsressourcen er vurderet ud fra vandtype, lertykkelse, magasin, filterdybde mm. Kilde: Horsens Kommune.\nVandværkerne er overvejende små vandværker med 1-2 boringer, og som tilsammen har tilladelse til at indvinde knap 300.000 m3. Vandværkerne indvinder generelt reduceret grundvand, altså grundvand som ikke er påvirket af aktiviteter på overfladen. Se tabel 11.\nFormålet med at etablere et BNBO er, at forhindre eller begrænse risikoen for forurening af grundvand i boringens nærområde og derved beskytte drikkevandet. Indenfor BNBO’et kan kommunen jf. miljøbeskyttelseslovens § 24 give påbud eller nedlægge forbud til en grundejer, for at undgå fare for forurening af grundvandet. Det kunne være forbud mod anvendelse af sprøjtemidler, etablering af en vaskeplads eller oplag af kemikalier. Horsens Kommune vil prioritere de grundvandsbeskyttende tiltag indenfor BNBO’erne, da en indsats her forventes at have stor værdi for vandværkets indvindingsinteresser. Horsens Kommune har ikke på nuværende tidspunkt meddelt påbud eller nedlagt forbud til en grundejer.\nSupplerende grundvandsredegørelse for nyudlæg til byudvikling i Kommuneplan 2021-2033\nI Kommuneplan 2021-2033 revideres byudviklingstemaet. Det betyder, at der udlægges nye arealer til byudvikling.\nDe forslåede nyudlæg er ikke omfattet af krav om supplerende grundvandsredegørelser jf. ”bekendtgørelsen om krav til kommuneplanlægning inden for områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for disse”. De supplerende grundvandsredegørelser udarbejdes alene i henhold til den gældende retningslinje nr. 8.5.4 i kommuneplanen.\nDen supplerende grundvandsredegørelse fremgår herunder:\nBoligudlæg Gedved Vest, Vestervej\nGedved er en af kommunens lokalcenterbyer og dermed også en vigtig bosætningsby for Horsens kommune. Udlægget ligger udenfor områder med særlige drikkevandsinteresser, men indenfor indvindingsoplandet til byens vandværk, Gedved Vandværk.\nOmrådet ligger indenfor et område, der i gældende kommuneplan er udlagt til rekreativt område, og det er udpeget som et muligt skovrejsningsområde, med henblik på at give mulighed for at beskytte byens grundvandsinteresser mod forurening.\nMed udlægget foretages derfor en lille reduktion af skovrejsningsområdet, idet det er blevet vurderet, at udlægget dels er meget lille, og at der dels kan opnås en fin afgrænsning af Gedved mod vest med udlægget. Der udlægges i Kommuneplan 2021-2033 fem nye skovrejsningsområder på i alt ca. 81 ha, bl.a. med hensyn til grundvandsinteresserne. Det mindre areal, der tages ud som skovrejsning ønsket på Vestervej, erstattes således af et langt større areal til skovrejsning.\nDet udlagte område rummer i dag en ældre landbrugsejendom, som rives ned og i stedet opføres der boliger på arealet. Arealet ligger i tilknytning til den eksisterende byzone i Gedved og er i øvrigt i overensstemmelse med det vedtagne hovedstrukturbillede. Der er tale om en mindre afrunding af Gedved mod vest.\nGedved by er beliggende umiddelbart udenfor et område med særlige drikkevandsinteresser – Hovedgård OSD’et, men delvist indenfor indvindingsoplandet til byens eget vandværk, Gedved Vandværk.\nArealudlægget ligger ligeledes udenfor område med særlige drikkevandsinteresser, men indenfor Gedved Vandværks indvindingsopland.\nArealudlægget er beliggende i et område, hvor det primære grundvandsmagasin består af tertiært glimmersand beliggende fra ca. 30 meter under terræn og har en tykkelse på mellem 15 og 25 meter. Grundvandsmagasinet er overlejret af vekslende lag af ler og sand. Den akkumulerede lertykkelse over det primære grundvandsmagasin vurderes at være ca. 15 meter, mens det reducerede lerlag kun udgør 5 meter. På den baggrund har Miljøstyrelsen vurderet, at grundvandsressourcen er nitratfølsom.\nGrundvandsspejlet til det primære grundvandsmagasin er beliggende omkring kote +40,0, svarende til 16 meter under terræn, og der er tale om et spændt grundvandsmagasin. Den overordnede grundvandsstrømning i det primære grundvandsmagasin er fra nordvest mod sydøst.\nArealudlægget ligger 400-500 meter nordvest for Gedved Vandværk. Gedved Vandværk indvinder årligt ca. 200.000 m³ grundvand. Vandværket indvinder grundvand fra 4 boringer, som er filtersat fra 37 til 59 meter under terræn. Boringerne er filtersat i det primære grundvandsmagasin. Der er tale om et godt ydende magasin, selvom magasinet har en begrænset udbredelse. Vandkvaliteten i vandværkets boringer er vandtype C, hvilket kendetegner en vandkvalitet, som ikke er påvirket af aktiviteter på overfladen. Gedved Vandværks kildeplads vurderes ikke at ligge hensigtsmæssigt, med en placering inde i Gedved by. Indvindingsoplandet til Gedved Vandværk strækker sig mod nordvest og altså ind under det nye arealudlæg.\nGedved Vandværk har i vandforsyningsplan sammenhæng status som områdevandværk, hvilket betyder, at kommunen regner med, at vandværket bevares i mange år frem og at det i årene fremover forventes at skulle udvide sit forsyningsområde.\nGedved Vandværk har i november 2019 indgået en aftale med Samn Forsyning om etablering af en nødforsyning fra Samn Forsyning. Nødforbindelsen er i første omgang udelukkende en nødforbindelse, der enten kan tages i anvendelse, hvis Gedved Vandværk bliver ramt af en forurening i en eller flere af sine boringer, eller vandværket i øvrigt af andre årsager ikke selv kan forsyne sine forbrugere. Nødforbindelse kan, uden yderligere foranstaltninger, gøres til en permanent forsyningsledning, hvis Gedved Vandværk i fremtiden må lukke ned på grund af forurening eller andet.\nDer er ikke nogen kendte problemer med den primære grundvandsressources generelle vandkvalitet, til trods for den begrænsede naturlige beskyttelse af grundvandsmagasinet.\nGedved Vandværk er et betydende vandværk i forhold til kommunens samlede vandforsyningsstruktur. Selvom der er indgået en aftale om nødforsyning mellem Gedved Vandværk og Samn Forsyning, skal kommunen i sin planlægning fortsat sikre sig, at risikoen for forurening af vandværkets boringer ikke forværres ved kommunens planlægning.\nPå baggrund af ovenstående vurdering af grundvandsressourcen og da der er tale om et udlæg på et areal, hvor der pt. ligger en ældre landbrugsejendom, vurderes udlægget ikke umiddelbart så problematisk, som hvis der havde været tale om et areal, der ikke tidligere havde været bebygget.\nIdet grundvandsressourcen under udlægget vurderes som nitratfølsomt, er det Horsens Kommunes vurdering, at byudviklingen skal foregå så hensynsfuldt som muligt. Horsens Kommune vil i sin planlægning derfor udvise forsigtighed og finder, at placering af et nyt boligområde kun vil kunne lade sig gøre, såfremt der tages hensyn til beskyttelse af grundvandet i forbindelse med den fysiske indretning af området. Se mere i de Generelle rammer.\nMed henblik på konkret at beskytte grundvandsressourcen under udlægget vil kommunen i forbindelse med en lokalplan for området sikre sig, at der indarbejdes de nødvendige tekniske tiltag. Tiltagene vil tage udgangspunkt i kommuneplanens generelle rammer for grundvand. Tiltagene kan vedrøre afledning af husspildevand, tagvand og vejvand samt opvarmning af området.\nBoligudlæg Gedved Nord, Korntoften/Skanderborgvej\nGedved er en af kommunens lokalcenterbyerog dermed også en vigtig bosætningsby for Horsens kommune. Udlægget ligger i yderkanten af Hovedgård OSD’et.\nOmrådet ligger i tilknytning til eksisterende offentlige servicefaciliteter som skole, børnehave, kulturhus mm. og er i øvrigt i overensstemmelse med det vedtagne hovedstrukturbillede.\nArealet er udpeget til særlig værdifuld landbrugsjord. Det skal derfor afvejes, om det bør indgå som ny byzoneareal. Det vurderes, at arealet ligger godt for en ny byudvikling, idet det ligger i forbindelse med eksisterende byudvikling. Da der er tale om et forholdsvis mindre arealudlæg, beliggende tæt på eksisterende byarealer, vurderes det, at arealet kan inddrages som ny byzoneareal.\nOmrådet ligger i landzone, men ligger i umiddelbar forlængelse af det nye boligkvarter omkring Korntoften. Det vil derfor udgøre en naturlig udbygning og være velegnet som et nyt boligkvarter med både åben-lav og tæt-lav bebyggelse.\nGedved by er beliggende umiddelbart udenfor et område med særlige drikkevandsinteresser – Hovedgård OSD’et, men delvist indenfor indvindingsoplandet til byens vandværk, Gedved Vandværk.\nArealudlægget berører ikke indvindingsoplandet til Gedved Vandværk eller noget andet indvindingsopland, men ligger i yderkanten af Hovedgård OSD’et, i et område hvor Miljøstyrelsen har vurderet, at grundvandsressourcen er nitratfølsom.\nArealudlægget er beliggende i et område, hvor der i forbindelse med Miljøstyrelsens grundvandskortlægning ikke er blevet lokaliseret et egentligt primært grundvandsmagasin. Det er meget sparsomt med boringsoplysninger omkring arealet, så magasinvurderingen er primært foretaget på baggrund af statens geofysiske tolkninger. På baggrund af geofysikken vurderes området at være domineret af øverst 70 meter tykke kvartære aflejringer bestående af moræneler, som indeholder et kvartært grundvandsmagasin beliggende mellem 20 og 30 meter under terræn. Magasinet er ikke fundet i boringer og er derfor ikke veldokumenteret. Magasinets nitratsårbarhed er ligeledes kun vurderet ud fra geofysikken, idet der er tolket, at der over grundvandsmagasinet findes ca. 20 meter ler. Under de kvartære aflejringer, forventes der ikke at være muligheder for indvinding af grundvand.\nIfølge potentialekortet står grundvandsspejlet omkring kote +40,0, svarende til 8 meter under terræn, og der er tale om et spændt grundvandsmagasin. Den overordnede strømningsretning i det primære grundvandsmagasin er fra nord mod syd i retning af Nørre Strand, og herfra mod Horsens Fjord. Tolstrup Å som har sit forløb øst og syd for det nye boligudlæg, vurderes at udgøre en hydraulisk grænse, således at det vand som dannes i området opstrøms Tolstrup Å og under det nye boligudlæg, i stor udstrækning vil presses op i Tolstrup Å, der ligger i lavere dybde end grundvandspotentialet i området, og som er vurderet til at være i hydraulisk kontakt med grundvandsmagasinerne.\nTolkningen understøttes også af, at Højballegårdværkets opland afgrænses umiddelbart øst for Tolstrup Å, hvilket er udtryk for, at åen også i grundvandsmodellen har en vis hydraulisk kontakt til grundvandsmagasinerne i området. Samlet set, og med et vist forbehold, er der således flere ting der peger på, at grundvandet der dannes nord og vest for Tolstrup Å, hvor det nye boligudlæg er placeret, ikke i stor udstrækning ender i de primære grundvandsmagasiner, som indvindingsboringerne på Højballegårdværkets kildeplads indvinder fra, og som er beliggende ca. 2 km syd for boligudlægget.\nIndenfor OSD’et indvindes der i alt 3,1 mio. m3 årligt (2012-tal) og på baggrund af prognoserne for det fremtidige vandbehov, kan det komme på tale at indvinde mere vand i området. Om det kan lade sig gøre, kræver en endelig afklaring af, om statens ressourceopgørelse er valid.\nOpgjort på baggrund af den anvendte grundvandsdannelse i grundvandsmodellen vil et fuldt befæstet boligudlæg på 15 ha maksimalt kunne nedsætte grundvandsdannelsen med ca. 13.200 m3/år. Det er forsvindende lidt i sammenligning med den opgjorte grundvandsdannelse på 9,5 mio3/år for hele OSD’et. Det vurderes derfor at den kvantitative påvirkning af den tilgængelige grundvandsressource er ubetydelig.\nDer er ikke nogen kendte problemer med den primære grundvandsressources generelle vandkvalitet, og der er generelt en god naturlig beskyttelse i området.\nPå baggrund af ovenstående vurdering af grundvandsressourcen vurderer Horsens Kommune, at udlægget kan ske med en lav risiko for påvirkning af grundvandsressourcen i området.\nIdet grundvandsressourcerne som Højballegårdværket indvinder fra er nærmest uerstattelige og ligger nedstrøms det nye boligudlæg, vurderes det, at i det omfang byudviklingen foregår indenfor OSD og NFI, er det vigtigt, at byudviklingen foregår så hensynsfuldt som muligt i forhold til grundvandsressourcen i området. Horsens Kommune vil i sin planlægning derfor udvise forsigtighed og finder, at placering af et nyt boligområde kun vil kunne lade sig gøre, såfremt der tages hensyn til beskyttelse af grundvandet i forbindelse med den fysiske indretning af området. Se mere i de Generelle rammer.\nBoligudlæg Nim syd\nNim er en af kommunens lokalcenterbyer og dermed også en vigtig bosætningsby for Horsens kommune. Arealet ligger i byzone og i tilknytning til den eksisterende byzone i Nim. Arealet benyttes i dag til rekreative formål.\nDet vurderes, at området er velegnet til tæt-lav boligbebyggelse, der både kan være med til at tilbyde mindre boliger i Nim og understøtte byens dagligvarebutik.\nNim by er beliggende umiddelbart udenfor et område med særlige drikkevandsinteresser – Nim OSD’et, men store dele af byen ligger indenfor indvindingsoplandet til byens vandværk, Nim Vandværk. Nim Vandværk’s kildeplads er placeret centralt i Nim by og vandværkets indvindingsopland udbreder sig knapt 1,1 km i syd-sydøstlig retning ind i OSD’et. Arealudlægget ligger delvist indenfor indvindingsoplandet til Nim Vandværk.\nArealudlægget er beliggende i et område, hvor der er kortlagt flere grundvandsmagasiner. Det øverste grundvandsmagasin er et kvartært magasin, og herunder ligger et større tertiært grundvandsmagasin. Der vurderes at være hydraulisk kontakt mellem det kvartære og tertiære grundvandsmagasin. Det primære grundvandsmagasin er beliggende fra 20 meter under terræn og har en tykkelse på op mod 100 meter. Den akkumulerede lertykkelse over grundvandsmagasinerne vurderes at være over 15 meter, men da vandkvaliteten i Nim Vandværks boringer indikerer, at der sker påvirkning fra overfladen, har Miljøstyrelsen vurderet, at grundvandsressourcen er nitratfølsom.\nGrundvandsspejlet til det primære grundvandsmagasin er beliggende omkring kote +40,0, svarende til 50 meter under terræn, og der er tale om et spændt grundvandsmagasin. Den overordnede grundvandsstrømning i det primære grundvandsmagasin er fra sydøst mod nord. Terrænnært ligger der et mindre magasin, hvor grundvandsspejlet ligger indenfor 5-10 meter under terræn. Dette magasin har ingen interesse i vandforsyningssammenhæng.\nNim Vandværks kildeplads ligger 300 meter sydvest for arealudlægget og indvinder årligt omkring 200.000 m3 grundvand. Grundvandet indvindes fra 2 boringer som er filtersat i det primære tertiære grundvandsmagasin i 62 til 80 meters dybde.\nVandkvaliteten i vandværkets boringer er vandtype C, hvilket som udgangspunkt kendetegner en vandkvalitet, som ikke er påvirket af aktiviteter på overfladen. Dog er indholdet af sulfat forhøjet i forhold til det naturlige baggrundsniveau og har en svag stigende tendens. Et forhøjet sulfatindhold med stigende tendens kan indikere, at der sker en påvirkning fra overfladen i form af nedsivende nitratholdigt grundvand. Der er pt. ikke gjort fund af miljøfremmede stoffer i vandværkets boringer.\nNim Vandværks kildeplads vurderes ikke at ligge hensigtsmæssigt, med en placering inde i Nim by. Nim Vandværk har haft planer om at etablere en ny kildeplads udenfor byen for at forbedre forsyningssikkerheden i tilfælde af at deres kildeplads bliver ramt af en forurening. Disse planer er på nuværende tidspunkt sat på standby, men kan blive aktuelle igen, hvis de nuværende indvindingsboringer begynder at vise tegn på forurening. Nim Vandværk arbejder på en nødforbindelse til Østbirk Vandværk for at forbedre forsyningssikkerheden og som på sigt kan blive en permanent forsyningsledning.\nNim Vandværk har i vandforsyningsplanen status som områdevandværk, men vandværket har besluttet, at de fremover ønsker at have status som lokal vandværk. Status som lokal vandværk betyder, at kommunen forventer at vandværket bevares i mange år frem og at det også har kapacitet til at forsynes et andet vandværk – delvist eller helt.\nDer er ikke nogen kendte problemer med den primære grundvandsressources generelle vandkvalitet, til trods for den begrænsede naturlige beskyttelse af grundvandsmagasinet, bortset fra en tendens til et svagt stigende indhold af sulfat.\nHorsens Kommune har i 2020 vedtaget en indsatsplan for grundvandsbeskyttelse af Nim OSD’et, herunder Nim Vandværk. Af indsatsplanen fremgår de nødvendige indsatser for at forebygge en forurening af Nim Vandværks grundvandsmagasin, herunder bl.a. at alle ønsker om byudvikling skal vurderes indenfor retningslinjerne i kommuneplanen. Af kommuneplanen fremgår det, at der så vidt muligt skal ske en adskillelse af områder, der tjener til indvindingsformål og områderne til byudvikling.\nNim Vandværk er et betydende vandværk i forhold til kommunens samlede vandforsyningsstruktur. Selvom der arbejdes på at etablere en nødforsyningsledning til Østbirk Vandværk, skal kommunen i sin planlægning fortsat sikre sig, at risikoen for forurening af vandværkets boringer ikke forværres ved kommunens planlægning.\nPå baggrund af ovenstående vurdering af grundvandsressourcen og at der er tale om udlæg af et mindre areal på 0,28 ha, er det kommunens vurdering at udlægget ikke vil udgøre en risiko for forurening af Nim Vandværks grundvandsressource. Men da grundvandsressourcen under udlægget vurderes som nitratfølsomt, er det Horsens Kommunes vurdering, at byudviklingen skal foregå så hensynsfuldt som muligt. Horsens Kommune vil i sin planlægning derfor udvise forsigtighed og finder, at placering af et nyt boligområde kun vil kunne lade sig gøre, såfremt der tages hensyn til beskyttelse af grundvandet i forbindelse med den fysiske indretning af området. Se mere i de Generelle rammer.\nBoligudlæg Søvind, Ravnebjerget\nSøvind er en af kommunens lokalcenterbyer. Udlægget vil udgøre en helt naturlig afrunding af Søvind mod øst, da udlægget udgør en ”lomme” i bypolygonen. Derudover kan arealet være med til at understøtte en positiv udvikling i Søvind, der som den eneste lokalcenterby har oplevet stagnation i befolkningsudvikling.\nDet ligger centralt i byen, tæt på skole, børneinstitution og byens dagligvarebutik. Det vurderes, at det vil være velegnet til etablering af et nyt boligområde med åben-lav og tæt-lav bebyggelse, der sammen med den eksisterende bebyggelse vil udgøre en samlet bykant mod øst.\nSøvind by er overvejende beliggende udenfor et område med særlige drikkevandsinteresser, bortset fra den allerøstligste del af byen, som ligger indenfor Hovedgård OSD’et. Byen ligger ligeledes delvist indenfor indvindingsoplandet til byens eget vandværk, Søvind Vandværk.\nArealudlægget ligger overvejende indenfor område med særlige drikkevandsinteresser og indenfor Søvind Vandværks indvindingsopland.\nArealudlægget er beliggende i et område, hvor Miljøstyrelsen har kortlagt, at det primære grundvandsmagasin består af kvartært smeltevandssand beliggende fra ca. 15 meter under terræn og har en begrænset tykkelse på mellem 5 og 10 meter. Grundvandsmagasinet er overlejret af vekslende lag af ler og sand. Der er generelt dårlig overensstemmelse mellem boringsbeskrivelserne og Miljøstyrelsen tolkede geologiske lag. Miljøstyrelsen har dog sammenlagt vurderet, at det samlede lerdække over magasinet er begrænset, hvor grundvandsressourcen vurderes som nitratfølsom.\nGrundvandsspejlet til det primære grundvandsmagasin er beliggende omkring kote +10,0, svarende til ca. 8 meter under terræn, og at der er tale om et spændt grundvandsmagasin. Den overordnede grundvandsstrømning i det primære grundvandsmagasin er fra nord mod syd i retning af Horsens Fjord.\nI forbindelse med Kommuneplan 2021 er der på arealet mellem Oddervej og Søvind Plantage udlagt et muligt skovrejsningsområde. Området er udlagt både af hensyn til beskyttelsen af områdets grundvandsressource og for at skabe mere bynært skov omkring Søvind by.\nSøvind Vandværk indvinder grundvand fra 3 forskellige kildepladser, som hver består af en boring. Udlægget berører indvindingsoplandet som er gældende for den sydligste boring DGU nr. 107.745. Udlægget ligger 330 meter nordvest for boringen.\nBoring DGU nr. 107.745 er filtersat i det primære grundvandsmagasin i 30 til 36 meters dybde. Af borebeskrivelsen for boringen fremgår det, at den geologiske lagfølge i boringen består af 36 meter af vekslende lag af smeltevandssand, silt og grus med et enkelt indslag på 7,5 meter af smeltevandsler fra 6,5 til 14 m.u.t. Der er tale om et frit grundvandsmagasin med et grundvandsspejl der står 18 m.u.t. Grundvandsmagasinet er dårligt beskyttet, hvilket også er baggrunden for, at Miljøstyrelsen har vurderet grundvandsressourcen som nitratfølsom.\nVandkvaliteten i vandværkets boring er vandtype A, hvilket kendetegner en vandkvalitet som er påvirket af aktiviteter på overfladen, hvilket hænger godt sammen med den geologiske sårbarhed som borebeskrivelsen viser. Igennem de sidste 20 år har nitratindholdet ligget på 20-30 mg/l, og sulfatindholdet har ligget på 100-120 mg/l. Foruden forhøjede værdier af både nitrat og sulfat, blev der i 2017 fundet sprøjtemiddelrester over drikkevandskvalitetskravet. På baggrund af den negative udvikling i drikkevandskvaliteten i boring DGU nr. 107.745, etablerede Søvind Vandværk i 2018 en ny boring/kildeplads nord for byen. Boring DGU nr. 107.745 er i dag en passiv boring, som ikke indgår i vandværkets råvandskapacitet, men som holdes i gang ved, at den kører ca. 1 time om ugen. Søvind Vandværk har indtil videre valgt at bibeholde boringen i håb om, at vandkvaliteten en gang bliver i orden igen.\nVandkvaliteten på Søvind Vandværk 2 øvrige kildepladser er tilfredsstillende, og viser ikke tegn på overfladepåvirkning. Søvind Vandværk kan uden problemer leverer tilstrækkeligt drikkevand alene ved indvinding fra de to kildepladser.\nSøvind Vandværk har i vandforsyningsplan sammenhæng status som områdevandværk, hvilket betyder, at kommunen regner med, at vandværket bevares i mange år frem og at det i årene fremover forventes at skulle udvide sit forsyningsområde.\nDer er allerede i dag kendte problemer med den primære grundvandsressources generelle vandkvalitet, idet der er kendskab til forhøjede værdier af nitrat og sulfat, og sprøjtemiddelrester.\nSøvind Vandværk er et betydende vandværk i forhold til kommunens samlede vandforsyningsstruktur, som vurderes at have tilstrækkelig råvandskapacitet til rådighed, ved indvinding af grundvand på de to nordlige kildepladser. På den sydligste kildeplads er vandkvaliteten kraftigt påvirket af nitrat og sprøjtemiddelrester.\nPå baggrund af ovenstående vurdering af grundvandsressourcen er det Horsens Kommunes vurdering, at udlægget vil kunne udgøre en risiko for yderligere forurening af Søvind Vandværks sydligste kildeplads. Vandkvaliteten er allerede påvirket af forurenende aktiviteter på overfladen, og det er usikkert hvornår og om vandkvaliteten igen bliver tilfredsstillende både hvad angår indholdet af nitrat og rester af sprøjtemidler.\nI Kommuneplan 2021 er der udlagt et skovrejsningsområde, som ved udnyttelse vil kunne bidrage til en reduceret udvaskning af nitrat og sprøjtemiddelrester, som over tid bør kunne registreres i grundvandskvaliteten i boringen på Søvind Vandværks sydligste kildeplads.\nIdet grundvandsressourcen under udlægget vurderes som nitratfølsomt og der er mulighed for, at vandværket kan medvirke til at foretage en aktiv grundvandsbeskyttelse gennem skovrejsning, er det Horsens Kommunes vurdering, at byudviklingen skal foregå så hensynsfuldt som muligt, så risikoen for yderligere forurening af grundvandsressourcen begrænses bedst muligt. Horsens Kommune vil i sin planlægning derfor udvise forsigtighed og finder, at placering af et nyt boligområde kun vil kunne lade sig gøre, såfremt der tages hensyn til beskyttelse af grundvandet i forbindelse med den fysiske indretning af området. Se mere i de Generelle rammer.\nHatting, Storegade/Bødkervej - omdannelse, blandede byfunktioner, herunder boliger\nHele Hatting by ligger indenfor OSD og er samtidig en af kommunens lokalcenterbyer og dermed en vigtig bosætningsby for Horsens Kommune.\nArealet er i gældende kommuneplan udlagt til centerformål, butikker, boliger, liberale erhverv, privat og offentlig service samt foreningsaktiviteter. Det har med sin centrale placering midt i Hatting mange potentialer for at blive omdannet til et nyt, spændende bykvarter, der kan være med til at løfte bymidten og tilbyde alternative boligformer i byen.\nHatting by er i sin helhed beliggende indenfor et område med særlige drikkevandsinteresser – Rugballegård OSD’et. Hatting by ligger desuden indenfor indvindingsoplandet til byens eget vandværk, Hatting Vandværk, og indenfor indvindingsoplandet til Rugballegårdværket, som er et af kommunens største vandværker. Arealudlægget ligger ikke indenfor nitratfølsomme indvindingsområder (NFI).\nArealudlægget kan som udgangspunkt være problematisk, da det er placeret indenfor et af kommunens vigtigste drikkevandsområder. Området er særligt vigtigt i vandforsyningssammenhæng, fordi der i området indvindes ca. 50 % af drikkevandsbehovet til Horsens by. Da der er tale om omdannelse og byfortætning af et eksisterende byområde i Hatting by, som i forvejen består af butikker, boliger, liberale erhverv, privat og offentlig service samt foreningsaktiviteter vurderes der ikke at ske en væsentlig øget risiko for forurening af grundvandsressourcen.\nMiljøstyrelsen er pt. i gang med at opdatere deres kortlægning af områdets grundvandsmagasiner og disses sårbarhed, samt afgrænsningen af vandværkernes indvindingsoplande (bl.a. Rugballegårdværket og måske Hatting Vandværk). Miljøstyrelsens kortlægning er endnu ikke afsluttet, og kommunen kender derfor ikke udstrækningen af de nye indvindingsoplande og deres sårbarhed. Kortlægningen forventes afsluttet i løbet af 2020/2021. Kommunen er undervejs i Miljøstyrelsens arbejde blevet præsenteret for nogle scenarier for, hvorledes indvindingsoplandet til Rugballegårdværket kan blive afgrænset. Scenarierne viser en tendens til, at indvindingsoplandet kan blive nord/sydgående, og derved er der mulighed for, at udlægget kommer til at ligge udenfor indvindingsoplandet til Rugballegårdværket. En evt. ændring af indvindingsoplandet til Hatting Vandværk forventes ikke at ændre på, at udlægget ligger indenfor vandværkets indvindingsopland.\nDen nyeste viden om grundvandsmagasinet tyder på, at det primære grundvandsmagasin ligger fra 40 meter under terræn og har en tykkelse på op til 80 meter. Grundvandsmagasinet vurderes imidlertid kun at være tilstede i den nordlige halvdel af udlægget. Der er tale om et mægtigt grundvandsmagasin med stor vertikal udbredelse, og en større horisontal udbredelse i vest-øst gående retning.\nGrundvandsspejlet til det primære grundvandsmagasin er beliggende omkring kote +22,0 m, svarende til 8 meter under terræn og der er tale om et spændt magasin. Den overordnede strømningsretning i det primære grundvandsmagasin er fra syd mod nord i retning af Bygholm Å/Bygholm Sø, og herfra mod øst til Horsens Fjord.\nArealudlægget ligger 2600 meter vest for Rugballegårdværket, som er et af kommunens største vandværker, hvorfra der årligt må indvindes 1,9 mio. m3 grundvand. Ved Rugballegårdværket indvindes grundvandet fra 6 boringer i 47 til 113 meters dybde.\nVandkvaliteten i vandværkets boringer er vandtype C og D, hvilket kendetegner en vandkvalitet, som ikke er påvirket af aktiviteter på overfladen. Vandværket har dog siden 2017 målt rester af sprøjtemidler i to af deres boringer. Vandværket er sammen med Region Midtjylland, Torsted Vandværk og Horsens Kommune i gang med at opspore hvor forureningen stammer fra, så der kan iværksætte den nødvendige afværge indsats, så spredningen minimeres mest muligt.\nArealudlægget ligger 130 meter syd for Hatting Vandværk, hvorfra der årligt må indvindes 130.000 m3 grundvand. Ved Hatting Vandværk indvindes grundvandet fra 2 boringer i 52 til 70 meters dybde.\nArealudlægget ligger umiddelbart udenfor de afgrænsede boringsnære beskyttelsesområder (BNBO) omkring Hatting Vandværks boringer.\nHatting Vandværks kildeplads vurderes ikke at ligge hensigtsmæssigt, med en placering inde i Hatting by.\nVandkvaliteten i vandværkets boringer er vandtype D, hvilket kendetegner en vandkvalitet, som ikke er påvirket af aktiviteter på overfladen.\nHatting Vandværk har i vandforsyningsplan sammenhæng status som et lokal vandværk, hvilket betyder, at kommunen regner med, at vandværket bevares i mange år frem og at det måske også forventes, at vandværkets forsyningsområde udvides.\nRugballegård OSD’et rummer kommunens største og vigtigste grundvandsressourcer (sammen med området ved Højballegårdværket) og det vil være både vanskeligt og dyrt at finde denne grundvandsressource andre steder i kommunen. Naturstyrelsen har af samme årsag, sammen med Samn Forsyning og Horsens Kommune, rejst 100 ha skov på de mest sårbare og kildepladsnære arealer omkring Rugballegårdværkets kildeplads, og yderligere 70 ha skov er på vej.\nDer er ikke kendskab til problemer med den primære grundvandsressources generelle vandkvalitet inde i Hatting by.\nPå baggrund af ovenstående vurdering af grundvandsressourcen og at der er tale om fortætning og omdannelse af et eksisterende bykvarter, er det kommunens vurdering, at udlægget ikke vurderes at udgøre en forøget risiko for forurening af ressourcen.\nIdet udlægget ligger meget tæt på Hatting Vandværks kildeplads, skal der i forbindelse med indretning og detailplanlægning af området, ses på mulighederne for at indarbejde tiltag der kan fremme beskyttelsen af grundvandet herunder fx ændring af håndteringen/afledningen af overfladevand fra veje, P-pladser o.lign. hvor overfladevandet skal opsamles og bortledes.\nErhvervsudlæg Hovedgård, Horsensvej\nEjendommen er i gældende kommuneplan udlagt til boligformål, men anvendes til grillbar. Med en beliggenhed helt ud til den trafikerede Gl. Århusvej vurderes det, at ejendommen fortsat bør anvendes til mindre støjfølsomme funktioner end boligformål.\nDet vurderes derfor, at ejendommen skal lægges ind i det udlagte centerområde, som den ligger i forbindelse med. Derved kan ejendommen f.eks. anvendes til vaskehal, som der er et konkret ønske om.\nUdlægget ligger indenfor Hovedgård OSD’et og indenfor indvindingsoplandet til Åes Vandværk.\nUdlægget ligger i et område hvor grundvandsressourcen er godt beskyttet af tykke lerlag. Grundvandsspejlet ligger dybt ca. 20 meter under terræn.\nUdlægget ligger 1,8 km nordvest for Åes Vandværk. Åes Vandværk indvinder årligt ca. 30.000 m³/år. Vandværket indvinder fra 2 boringer, den ene er filtersat fra 42 til 48 m.u.t. og den anden fra 92 til 108 m.u.t. Grundvandsmagasinet er omkring vandværkets boringer vurderes som nitratfølsomt, på grund af et begrænset lerdække i den ene af vandværkets boringer. Til trods for sårbarheden, har boringerne vandtype C og D, hvilket kendetegner en grundvandskvalitet som ikke er påvirket af forureninger fra overfladen. Åes Vandværk har i vandforsyningsplanen status som et lokalvandværk, hvilket betyder at det forventes at bevares i mange år frem.\nUdlægget er i dag udlagt til boligformål, men der ligger i dag en restaurant/spisested. Udlægget ændres herefter til erhvervsformål med henblik på, at der kan etableres en vaskehal på arealet. Den miljømæssige belastning fra en vaskehal stammer primært fra deres håndtering af vaskevand og overfladevand fra de omkringliggende kørearealer/P-pladser.\nEtablering af en vaskehal på stedet, vurderes ikke at kunne udgøre en risiko for forurening af grundvandet. Udlægget er derfor ikke problematisk i forhold til områdets grundvandsinteresser. Der er derfor ikke behov for tekniske tiltag ifm. en udnyttelse til erhvervsformål.\nErhvervsudlæg Hovedgård, Gl. Århusvej\nEjendommen ligger i dag omgivet af erhvervsudlægget Industriområdet, der stadig er under udvikling. Det vil derfor være naturligt at indlemme ejendommen, der udgør et forholdsvis lille areal, i Industriområdet.\nUdlægget ligger indenfor Hovedgård OSD’et og indenfor indvindingsoplandet til Åes Vandværk og Højballegårdværket.\nI henhold til bekendtgørelsen om krav til kommuneplanlægning inden for områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for disse, skal kommunen friholde områder med særlige drikkevandsinteresser og indvindingsoplande til almene vandforsyninger uden for disse, for virksomheder eller anlæg, der medfører en væsentlig fare for forurening af grundvandet. Kommunen kan kun fravige fra ovenstående principper, såfremt det i en redegørelse for kommuneplanlægningens forudsætninger, jf. planlovens §11 e, stk. 1, er godtgjort, at der er en særlig planlægningsmæssig begrundelse for placeringen, herunder at lokalisering uden for de nævnte områder er undersøgt og ikke fundet mulig, og at faren for forurening af grundvandet kan forebygges.\nGrundvandsteamet har på nuværende tidspunkt ikke kendskab til, hvilke virksomhedstyper der planlægges for i udlægget, og må derfor forudsætte, at der kan være tale om virksomheder der medfører en væsentlig fare for forurening af grundvandet. Grundvandsteamet vurderer derfor, at udlægget forudsætter en redegørelse hvori det kan godtgøres, at der er en særlig planlægningsmæssig begrundelse for placeringen, herunder at lokalisering uden for områder med særlige drikkevandsinteresser (OSD) og udenfor indvindingsoplandet til Højballegårdværket og Åes Vandværk er undersøgt og ikke fundet mulig, og at faren for forurening af grundvandet kan forebygges.\nHorsens Kommune (Plan og By) skal derfor, hvis der er tale om planlægning for virksomheder der udgør en væsentlig fare for forurening af grundvandet, udarbejde en redegørelse for, om der er en særlig planlægningsmæssig begrundelse for placeringen, herunder om lokalisering udenfor OSD og udenfor indvindingsoplandet til Højballegårdværket og Åes Vandværk er undersøgt og ikke fundet mulig.\nUdlægget ligger indenfor Hovedgård OSD’et og indenfor indvindingsoplandet til Åes Vandværk og Højballegårdværket. Udlægget ligger i et område hvor grundvandsressourcen er godt beskyttet af tykke lerlag. Grundvandsspejlet ligger dybt ca. 20 meter under terræn.\nUdlægget ligger 1,5 km nordvest for Åes Vandværk. Åes Vandværk indvinder årligt ca. 30.000 m³/år. Vandværket indvinder fra 2 boringer, den ene er filtersat fra 42 til 48 m.u.t. og den anden fra 92 til 108 m.u.t. Grundvandsmagasinet er omkring vandværkets boringer vurderes som nitratfølsomt, på grund af et begrænset lerdække i den ene af vandværkets boringer. Til trods for sårbarheden, har boringerne vandtype C og D, hvilket kendetegner en grundvandskvalitet som ikke er påvirket af forureninger fra overfladen. Åes Vandværk har i vandforsyningsplanen status som et lokalvandværk, hvilket betyder at det forventes at bevares i mange år frem.\nUdlægget ligger desuden over 5 km nordøst for Højballegårdværkets boringer, og vurderes ikke at kunne udgøre en risiko for forurening af Højballegårdværkets boringer.\nDa der er tale om et mindre areal som omdannes fra bolig/landbrugsejendom til et erhvervsområde, og der desuden er tale om huludfyldelse indenfor et eksisterende erhvervsområde, vurderes udlægget ikke at kunne udgøre en risiko for forurening af grundvandet, såfremt der er tale om virksomhedstyper som ikke udgør en væsentlig fare for forurening af grundvandet.\nMed henblik på konkret at beskytte grundvandsressourcen under udlægget, bør kommunen i forbindelse med en lokalplan for området under alle omstændigheder sikre sig, at der indarbejdes de nødvendige tekniske tiltag. Tiltagene vil tage udgangspunkt i kommuneplanens generelle rammer for grundvand. Tiltagene vil særligt få betydning for afledningen af vejvand og andet overfladevand fra kørearealer/p-pladser o.lign.\nUdlægget vedrører ejendommen Gl. Århusvej 33, som har egen vandforsyningsboring DGU nr. 107.928, som anvendes til både drikkevandsformål og erhvervsformål. En udnyttelse af arealet til erhvervsformål vil formentlig medføre, at boringen bliver overflødig eller at boringen kommer til at ligge for tæt på det kommende byggeri på arealet. Ejer af arealet vil i så fald blive pålagt at sløjfe boringen og afholde de økonomiske omkostninger hertil jf. boringsbekendtgørelsen.\nMed henblik på konkret at beskytte grundvandsressourcen under udlægget vil kommunen i forbindelse med en lokalplan for området sikre sig, at der indarbejdes de nødvendige tekniske tiltag. Tiltagene vil tage udgangspunkt i kommuneplanens generelle rammer for grundvand. Tiltagene kan vedrøre afledning af tagvand og vejvand samt opvarmning af området.\nBoligudlæg Horsens, Sognegårdsvej\nArealet ligger i byzone og i en bebygget kontekst, med bl.a. boliger omkring. Der er tale om et forholdsvis lille areal, der alene vil ændre funktion fra offentlige formål til boligformål. Det vurderes derfor, at anvendelsen skal ændres til boligformål.\nUdlægget ligger delvist indenfor indvindingsoplandet til Bækkelund Vandværk. Udlægget ligger i et område, hvor grundvandsressourcen vurderes som sårbar på grund af et meget begrænset lerdække. Grundvandsspejlet ligger terrænnært ca. 6 meter under terræn.\nUdlægget ligger 275 meter øst for Bækkelund Vandværk. Bækkelund Vandværk indvinder årligt ca. 100.000 m³/år. Vandværket indvinder fra 2 boringer, den ene er filtersat fra 54 til 65 m.u.t. og den anden fra 49 til 61 m.u.t. Grundvandsmagasinet omkring vandværkets boringer vurderes som velbeskyttet, idet der er et relativt tykt lerdække over magasinet. Vandkvaliteten i vandværkets boringer er vandtype C, hvilket kendetegner en grundvandskvalitet som ikke er påvirket af forureninger fra overfladen. I den ene af vandværkets boringer er der gennem flere år fundet forskellige rester af pesticider. Der er tale om koncentrationer af pesticider under drikkevandskvalitetskravet. Bækkelund Vandværk har i vandforsyningsplanen status som et lokalvandværk, hvilket betyder, at det som udgangspunkt forventes bevaret i mange år frem.\nTil trods for ovenstående vurdering af grundvandsressourcens sårbarhed, vurderes udlægget ikke at udgøre en risiko for forurening af grundvandet, idet der er tale om et lille areal og en omdannelse af områdets anvendelse fra offentlige formål til et boligområde, som ikke vurderes at øge risikoen for forurening. Men da grundvandsressourcen under udlægget er sårbar og udlægget ligger meget vandværksnært (<300 meter fra vandværkets boringer), skal der i forbindelse med indretning og detailplanlægning af området, ses på mulighederne for at indarbejde tiltag der kan fremme beskyttelsen af grundvandet herunder fx ændring af håndteringen/afledningen af overfladevand fra veje, p-pladser o.lign, hvor overfladevandet skal opsamles og bortledes.\nErhvervsudlæg Lund, Vrøndingvej, Syd for VEGA\nArealet ligger i umiddelbar tilknytning til erhvervsområdet VEGA. Der vil være tale om en afrunding af erhvervsområdet.\nHvis der etableres en ny vejforbindelse mellem tilslutningsanlæg 56b til motorvej E45 ved Hatting og Mossvej, vil arealet få en central beliggenhed til det overordnede vejnet. Det åbner mulighed for etablering af erhvervsformål inden for transport- og logistikområdet.\nUdlægget ligger udenfor område med særlige drikkevandsinteresser og udenfor nitratfølsomme indvindingsområder. Udlægget berører heller ikke et indvindingsopland til vandværker. Udlægget vurderes derfor som udgangspunkt ikke at give problemer i forhold til at beskytte grundvandet og kommunens drikkevandsressourcer. Der er derfor jf. kommuneplanretningslinje 8.5.4 ikke behov for en grundvandsredegørelse forud for udlægget.\nHorsens Kommune har imidlertid kendskab til to særlige forhold, som bør indgå i beslutningen om, hvorvidt udlægget skal medtages i kommuneplanen.\n1. Rugballegårdværkets grundvandsinteresser.\nSyd for udlægget og umiddelbart syd for Bygholm Å/Bygholm Sø, ligger Rugballegårdværket, tilhørende Samn Forsyning, som leverer drikkevand til halvdelen af Horsens by. Det på kortet viste indvindingsopland for Rugballegårdværket er kun optegnet for de 6 aktive indvindingsboringer som der indvindes fra i dag.\nSamn Forsyning fik i forbindelse med fornyelse af deres indvindingstilladelse i december 2018, tilladelse til både at øge indvindingen fra deres boringer og de fik mulighed for at tage yderligere en boring i brug, boring DGU nr. 107.721. Boring 107.721 har indtil nu kun været anvendt som pejleboring, men på grund af det øgede vandforbrug i Horsens by (som følge af at byen vokser) og for at forøge deres forsyningssikkerhed og få en mere skånsom indvinding, har de ønsket at få mulighed for at inddrage boringen i deres vandindvinding. Samn Forsyning forventer at tage boringen i brug inden udgangen af 2020.\nSamn Forsyning har yderligere en pejleboring i området 106.672 (er vist på kortet). Grundvandsteamet er pt. i den indledende dialog med Samn Forsyning omkring deres muligheder for at anvende boringen som en aktiv indvindingsboring. En endelig afklaring af hvorvidt kommunen kan meddele tilladelse til dette, forudsætter bl.a. en nærmere vurdering af indvindingens påvirkning af dels vandføringen i Bygholm Å, men også de mange naturlokaliteter som området rummer, og som ikke alle tåler, at der sker en grundvandssænkning i området. Grundvandsteamet har umiddelbart før sommerferien 2020 haft møde med Samn Forsyning, hvor dette ønske blev drøftet.\nNår/hvis Samn Forsyning begynder at indvinde grundvand fra boring 106.672 og/eller 107.721 så skal indvindingsoplandet til Rugballegårdværket genberegnes, da det forventes at ændre udbredelse. Særligt indvindingen fra 106.672 kan indebære, at der hentes grundvand fra området nord for boringen. Det kan derfor ikke udelukkes, at det nye indvindingsopland vil blive afgrænset længere mod nord og dermed potentielt i nærheden af det nye erhvervsudlæg ”50. Lund, Vrøndingvej I, Syd for VEGA”. Det nye indvindingsopland skal afgrænses af Miljøstyrelsen.\n2. Staten er på vej med en ny grundvandskortlægning for området.\nArealudlægget er beliggende i et område, hvor Miljøstyrelsen pt. er i gang med at opdatere deres kortlægning af områdets grundvandsmagasiner og disses sårbarhed, samt afgrænsningen af vandværkernes indvindingsoplande (bl.a. Rugballegårdværket). Miljøstyrelsens kortlægning er ikke afsluttet, og kommunen kender derfor ikke udstrækningen af det nye indvindingsopland og sårbarheden af grundvandsmagasinerne. Kortlægningen forventes afsluttet i løbet af 2020/2021.\nDet er grundvandsteamets vurdering, at hvis udlægget medtages i kommuneplanen inden statens grundvandskortlægning er afsluttet, da bør det ske under antagelse af, at områdets grundvandsmagasiner er nitratfølsomme og at det ligger indenfor Rugballegårdværkets indvindingsopland. Det vil betyde, at der skal tages et særligt hensyn til beskyttelse af grundvandet i forbindelse med den fysiske indretning af erhvervsområdet.\nDer er mange hvis’er og usikkerheder i vurderingen. I den konkrete sag handler det om et vandværk der leverer drikkevand til halvdelen af Horsens by og hvor kommunen ikke har råd til at risikere en forurening af byens drikkevandsressource.\nMed henblik på konkret at beskytte grundvandsressourcen under udlægget, bør kommunen derfor i forbindelse med en lokalplan for området sikre sig, at der indarbejdes de nødvendige tekniske tiltag. Tiltagene vil tage udgangspunkt i kommuneplanens generelle rammer for grundvand. Tiltagene vil særligt få betydning for afledningen af vejvand og andet overfladevand fra kørearealer/p-pladser o.lign. Nedsivning af overfladevandet til grundvandet ses ikke umiddelbart som en mulighed, bortset fra nedsivning af tagvandet.\nDet anbefales dog at afvente Miljøstyrelsens grundvandskortlægning, inden der evt. opstartes lokalplanlægning.\nUdlæg til rekreative formål, Torsted, Thorsgårdsvej\nOmrådet er i gældende kommuneplan udlagt til boligområde. Ejendommen er ejet af Horsens Kommune, og der er taget beslutning om, at arealet skal anvendes til rideskole, som minimum i de næste 10 år. Derfor bliver rammen i Kommuneplan 2021-2033 ændret fra boligområde til rekreative formål.\nEjendommen benyttes i dag af Boller Rideskole, og der har været drevet hesteejendom på stedet i mange år.\nUdlægget ligger indenfor Rugballegård OSD’et og delvist indenfor indvindingsoplandet til Torsted Vandværk.\nI forbindelse med det oprindelige udlæg til boligområde, er der lavet en grundvandsredegørelse.\nOpretholdelsen af ejendommen som en hesteejendom og muligheden for at drive rideskole på stedet, vurderes ikke at udløse behov for en ny grundvandsredegørelse, idet udlægget ikke vurderes at udgøre en risiko for forurening af områdets grundvandsressource.\nRammeområde 34CE02, bymidte i Hovedgård\nOmrådets anvendelse fastlægges til boligområde, åben-lav boligbebyggelse, tæt-lav boligbebyggelse, etageboligbebyggelse, kontor- og serviceerhverv, bymidte samt tankstation. I forhold til den oprindelige kommuneplanramme for området, er der nu mulighed for etablering af en tankstation indenfor området.\nUdlægget ligger indenfor Hovedgård OSD’et og indenfor den nordlige del af indvindingsoplandet til Åes Vandværk. En meget lille del af udlægget, mindre end 0,3 ha, ligger endvidere indenfor indvindingsoplandet til Højballegårdværket.\nUdlægget ligger i et område hvor det primære grundvandsmagasin ligger dybt og hvor grundvandsmagasinet er godt beskyttet af tykke lerlag, og hvor grundvandsmagasinet derfor ikke er vurderet som nitratfølsomt i forbindelse med den statslige grundvandskortlægning. Grundvandsspejlet ligger dybt ca. 20 meter under terræn.\nUdlægget ligger 1,7 km nordvest for Åes Vandværk. Åes Vandværk indvinder årligt ca. 30.000 m³/år. Vandværket indvinder fra 2 boringer, den ene er filtersat fra 42 til 48 m.u.t. og den anden fra 92 til 108 m.u.t.\nGrundvandsmagasinet er i den sydlige del af indvindingsoplandet og i området omkring vandværkets boringer vurderet som nitratfølsomt. Magasinet er vurderet nitratfølsomt på grund af et begrænset lerdække over magasinet på knap 11 meter i den korte af vandværkets boringer. Til trods for den geologiske sårbarhed ved den korte boring, har boringen vandtype C, hvilket kendetegner en grundvandskvalitet som ikke er påvirket af forureninger fra overfladen. I den dybe boring er grundvandsmagasinet overlejret af et akkumuleret lerdække på godt 80 meter. Vandkvaliteten i den dybe boring af vandtype D, som ligeledes kendetegner en grundvandskvalitet, som ikke er påvirket af forureninger fra overfladen. Grundvandskvaliteten tyder altså på et velbeskyttet grundvandsmagasin.\nI den nordlige halvdel af vandværkets indvindingsopland er grundvandsmagasinet vurderet som velbeskyttet, idet der er kortlagt 40-50 meter tykke lerlag over magasinet.\nÅes Vandværk har i vandforsyningsplanen status som et lokalvandværk, hvilket betyder at det forventes at skulle bevares i mange år frem. Åes Vandværk er pt. i dialog og forhandling med Hovedgård Vandværk omkring overdragelse af Åes Vandværk til Hovedgård Vandværk. Efter overdragelsen drives Åes Vandværk videre af Hovedgård Vandværk, dvs. både vandværket og kildepladsen forventes opretholdt i fremtiden.\nUdlægget ligger over 5 km nordøst for Højballegårdværkets boringer, og vurderes ikke at kunne udgøre en risiko for forurening af Højballegårdværkets boringer.\nUdlægget er i dag udlagt til boligområde, åben-lav boligbebyggelse, tæt-lav boligbebyggelse, etageboligbebyggelse, kontor- og serviceerhverv samt bymidte. Med den ændrede kommuneplanramme gives der mulighed for at etablere en tankstation i området.\nEn tankstation skal indrettes og driftes i henhold til reglerne, som er beskrevet i bekendtgørelse om forebyggelse af forurening af jord, grundvand og overfladevand fra benzin- og dieselsalgsanlæg. Den mulige miljømæssige belastning fra en tankstation stammer bl.a. fra de nedgravede benzin- og dieseltanke, risikoen for spild omkring påfyldningsplads og tankpladser, samt afledningen af forurenet overfladevand fra de befæstede arealer. Med bekendtgørelsens regler forebygges netop risikoen for forurening af grundvandet fra disse aktiviteter.\nDa grundvandsmagasinet i området er velbeskyttet af tykke lerlag og grundvandsspejlet generelt ligger dybt, vurderes en tankstation ikke at kunne udgøre en risiko for forurening af grundvandet, når tankstationen forudsættes indrettet i overensstemmelse med den gældende bekendtgørelse. En ændring af kommuneplanrammen som giver mulighed for etablering af en tankstation i området, vurderes derfor ikke problematisk i forhold til områdets grundvandsinteresser.


Lejlighed i Arenal - Lejlighed - Sevilla\nLejlighed i Arenal\n7,8 Middel(33 Anmeldelser)\nAdresse Adolfo Cuellar, 41001 Sevilla, Spanien\nOversat med Google Translate Vis original version. Charmerende lejlighed i centrum af Sevilla, i den populære bydel "El Arenal", med plads til to personer. Den består af en charmerende stue-tv, soveværelse med en dobbeltseng på ægteskab, (almindeligt udstyret køkken med redskaber og apparater), badeværelse og et lille værelse eller påklædningsværelse.\nDets fremragende beliggenhed gør det ideelt til at nyde byen. Mindre end fem minutters gang væk, har den "rådhus", smukt eksempel på barok arkitektur, "The Cathedral", monumentale bygning af gotisk arkitektur og berømte "La Giralda" Tower og vigtigste ikon for byen.\nDu kan også se og besøge smukke bygninger såsom Reales Alcázares, Indien Hus og Museum of Fine Arts (med en fremragende kunstgalleri, der omfatter malere som Juan de las Roelas, Alonso Vázquez, Herrera El Viejo, Valdés Leal, Murillo , Zulbaran, El Greco, ...). Du kan finde fine eksempler på barok arkitektur i utallige kirker, der findes i miljøet: El Salvador, La Magdalena, San Antonio Abad, ... og den majestætiske Plaza de Toros, smukke barok layout.\nI sidste ende med behagelige ture, intet behov for taxier eller ethvert andet køretøj, du kan nyde byen og dens kultur og gastronomi, da den har i sit miljø af talrige restauranter, barer, caféer og værtshuse. Og hvis du er fan eller har interesse i at vide vores bedste Flamenco har meget tæt, i samme kvarter, lokal såsom "El Tablao Flamenco de El Arenal" og "El Patio Andaluz". Alle fritids barer, taverner, flamenco flamenco, ... ligger på begge sider af floden Guadalquivir og den tætte og populære kvarter Triana har mindre end fem minutter til at afslutte et par nætter drøm.\nSupplement til check-in fra 22.00 til 00.00 € 20 og € 30 mellem 00.00 til 8.00\nKræver ikke et depositum\nPlease, ringe til os, 30 minutter før.\nUgentlig pris for op til 2 gæster 1724 DKK


Fredagslækkerier og damage hair | Twaddle Fredagslækkerier og damage hair – Twaddle\nTorsdags teaser + bla bla\nJa.... Jeg tror ikke det skal diskuteres, hvorvidt Maria og jeg er årets/verdens dårligste og sløves\nJeg ved godt, at jeg har verdens længste hår… eller det er i hvert fald langt. Jeg ved også godt det er slidt, fordi det er sådan en ting langt-hår-misundelse kommentarer skaber og jeg ved også godt, at det trænger til at blive klippet!\nDerfor er den her lille hygge video til mine langt-hår-misundelse veninder, så jeg ikke skal høre mere på det, det næste stykke tid.\nJeg VED, at jeg ikke er den eneste derude, som ligger enorm meget identitet i mit hår og derfor er meget skeptisk overfor stort set ALLE frisører. Mest fordi mange af mine frisør veninder selv har udtalt, at når der kommer en type som mig med både smadret og langt hår, så kribler det helt i fingrene på dem, for at få lov til at lege og gå amok i det og det er ikke just sød musik i mine ører. Og derfor, så har jeg kun to YNDLINGS både veninder og frisører, som er de eneste der overhovedet bare må tænke på, at stikke grabberne i mit hår. Den vigtigste og altafgørende årsag overhovedet til det er, at de LYTTER! Så når jeg siger 2 centimeter. så betyder det ikke 10 centimeter.\nSidste gang jeg fik klippet mit hår er omkring noget det der ligner 2-2,5 år siden… hvor jeg blev klippet af en helt tredje… HVAD LAVER JEG!!!! Nu tænker i nok, at jeg var påvirket af alkohol eller havde et midlertidigt sammenbrud, siden jeg gjorde noget så dumt, men ingen af delene gør sig gældende. Det var med fuldt overlæg og glemsomhed, at jeg satte mig i en ny stol. GLEMTE simpelthen, at man aldrig og jeg mener ALDRIG skal lege med sit hår på den uhensigtsmæssige måde. Hvilket så resulterede i en regulær hår-angst, der varede i over 2 år.\nHeldigvis fik jeg tankerne på rette spor efter utallige kommentarer fra langt-hår-misundelses veninderne, så jeg huskede de gode tider i frisørstolen, men mest af alt var nødsaget til, at ta’ mig sammen igen!\n– Mit hår da jeg kom!\nDen er blevet kørt viiirkelig langt ud nu… Det jeg prøver på, at sige er, at min skønne veninde Lillian Ananyayo er og bliver en af de eneste personer med en saks i hånden og en stol foran sig, hvor jeg tør, at sætte mig ned foran hende. Hun er SÅ dygtig og håber, at min lille video viser det! Mit hår blev silkeblødt efter en 3-trinskur med OPLEX, blev sundt og decideret smukt efter hun satte grabberne i det og jeg gør det gladeligt igen og igen og igen.\nAlle jer Aalborg piger derude, ring, skriv og book en tid hos den bedste frisør i Aalborg – Lillian. Find hende på instagram og se nogle af hendes tryllerier. @lilliananyayohairmakeup – I vil ikke fortryde det, men elske mig for den anbefaling.\nSådan her så jeg ud da jeg gik. Glad og fresh! 🙂 TAK til den BEDSTE – Lillian.\nLidt selvforkælelse & damage-control...\nAlene…. with all of my hair?\nMin svigerfamilie er sejere end din\nJa.... Jeg tror ikke det skal diskuteres, hvorvidt Maria og jeg er årets/verdens dårligste og sløveste bloggere... Undskyldningerne er tyndslidte efterhånden og argumentationerne er idiotiske.. …


Spædbarn gylper meget efter mælken er løbet til | ammenet.dk\nHjem » Forum » Åbent forum » Spædbarn gylper meget efter mælken er løbet til\nSpædbarn gylper meget efter mælken er løbet til 4 posts / 0 new log ind eller opret konto for at skrive kommentarer Seneste indlæg man, 23/01/2017 - 19:30\nDitte1901 Offline Indmeldt: 23/01/2017 Spædbarn gylper meget efter mælken er løbet til Min pige på 5 dage gylper meget på grænsen til opkast. De første dage var hun meget sulten og utålmodig. Jeg lagde hende til ofte, hvilket har givet meget spændte og fyldte bryster, nu hvor mælken er løbet til. Mit problem et nu at hendes mave ikke kan følge med mælken. Jeg holder mange pauser hvor hun bøvser af, men alligevel kommer der store mængder retur. Jeg ammer kun på et bryst pr amning, men hun når ikke at tømme brystet før hun gylper meget. Hvordan kan jeg begrænse gylpen og evt. Mindske produktionen så det passer bedre sammen? Mælken løb til lørdag middag, så måske det regulere sig selv? Skal jeg blive ved med at ligge hende til, selvom det kommer mere og mere op? Hun vil meget gerne blive ved med at sutte, selvom det kommer retur. Er bange for at øge produktionen for meget af det hun suger ud ender jo på gulvet, og ikke i maven. Håber i har nogle gode råd Top\ntir, 24/01/2017 - 10:23\nSisse Offline Indmeldt: 15/03/2007 Kære Ditte, tillykke med din lille pige <3 Gylp kan virke rigtig voldsomt, men det er i langt de fleste tilfælde helt normalt, og bestemt også noget man kan prøve at gøre noget ved Lad os se på det!Når mælken løber til, som man siger, bliver gennemstrømningen af blod og lymfevæske i brystet øget. Det er sammen med den øgede produktion af mælk årsagen til at brystet virker spændt - det er altså ikke kun mælk, og det kommer faktisk uanset hvor meget baby har været ved brystet, fordi det er styret af hormoner (det er det indtil nogle uger efter fødslen), hvor det begynder at styres af udbud og efterspørgsel).En af de ting, der kan drille ved voldsom gylpen, kan især være hvis baby ikke rigtigt kan følge med et hurtigt nedløb og kommer til at sluge meget luft. Tror du det kan forklare noget i jeres tilfælde? Kender du til laid back amning? Det kan nemlig hjælpe dels med at baby får rigtig godt fat, og dels at flowet bliver lidt langsommere, fordi tyngdekraften bremser lidt. En anden ting mankan gøre er at lade den første mælk sprøjte ud i en gylpeklud, inden baby lægges til. Kunne de ting måske prøves? Top\ntir, 24/01/2017 - 10:46\nDitte1901 Offline Indmeldt: 23/01/2017 Hej Sisse mange tak for dit svar. Jeg gik faktisk netop igang med laid back amning i går aftes, og det har hjulpet rigtig meget. Det der især hjælper er at lade hende ligge i samme position efter amningen i 30 min. Dette har også resulteret i mere afføring, så det er rigtig dejligt. Nu venter vi bare på at brystspændingerne bliver mindre, så jeg også kan nyde amningen. Er der andre stillinger der har samme virkning? Jeg har en pige på 2 1/2, så amningerne kan ikke rigtig tage en time hver gang, selvom jeg godt er klar over at det er vigtigt først at få amningen op at køre Jeg synes også at laid back er ret hård for min ryg, måske fordi jeg ikke helt har fundet det rigtige ryglæn/puder endnu Top\ntir, 24/01/2017 - 20:23\nSisse Offline Indmeldt: 15/03/2007 Hurra!! Det lyder bare rigtig godt <3 Ja, det kan være rigtig godt ikke at lægge dem fladt ned før der er gået mindst en halv time. Mange har også stor glæde af en slynge, vikle eller bæresele - er det noget, du kunne have lyst til at prøve? Ah ja, man skal være støttet rigtig godt op, så man kan slappe helt af, og det er også vigtigt at baby bare ligger på en, og ikke skal holdes/løftes. Puder i ryggen, evt nakken samt under armen i den side, hvor baby ligger til brystet, er rigtig godt.Når de har optimalt fat og brystet tømmes så meget som muligt (det bliver altså aldrig tomt, iø), så hjælper det også mest muligt på spændingerne. Sig lige til hvis de forværres eller ikke er væk indenfor en lille uges tid? Top


B&B Federico Di Svevia i Altamura til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nC.so Federico II Di Svevia 74, Altamura, Altamura, Italien, 70022 - Fantastisk placering - Se på kort\nMere om B&B Federico Di Svevia\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Altamura, så er B&B Federico Di Svevia det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Altamura. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet vaskeri, selvbetjeningsautomat.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, køleskab, toiletsager. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. B&B Federico Di Svevia er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Altamura.\nDu bedes give B&B Federico Di Svevia besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.


AE: Ledigheden stiger for tredje måned - Nyrup fik 10 gange så mange ud af arbejdsløshedskøen\nNye arbejdsløshedstal fra Danmarks Statistik viser, at der i juli 2011 var knapt 163.000 bruttoledige svarende til 6,1 pct. af arbejdsstyrken. Det er en stigning på ca. 1.000 fuldtidspersoner i forhold til sidste måned, og samlet er arbejdsløsheden de sidste tre måneder vokset med knapt 4.350 fuldtidspersoner. Dermed er arbejdsløsheden steget for tredje måned i træk. Tallene får AE’s direktør Lars Andersen til at understrege, at krisen på arbejdsmarkedet langt fra er ovre.\n”Selvom økonomien bevæger sig langsomt fremad, er væksten slet ikke tilstrækkelig til at trække gang i arbejdsmarkedet. Dagens tal bekræfter desværre, at de seneste to måneders stigende arbejdsløshed ikke var en enlig svale. Samtidig kan yderligere ledighedsstigninger på ingen måde udelukkes, fordi vi endnu ikke har set effekten af uroen på de finansielle markeder,” siger Lars Andersen.\nNy analyse: Nyrup fik 10 gange så mange ud af ledighed som Fogh og Løkke\nSiden statsminister Lars Løkke Rasmussen i fredagens tv-duel med Helle Thorning-Schmidt fremhævede, at ledigheden under krisen har været lavere end under de seneste socialdemokratiske regeringer, har der været debat om, hvorvidt Socialdemokratiske eller Venstre-regeringer er bedst til at håndtere ledighedsudfordringen.\nNu viser nye beregninger fra AE, der offentliggøres i forbindelse med dagens ledighedstal, at nettoledigheden, som statsminister Lars Løkke Rasmussen har anvendt som målestok, rigtignok ligger lavere i dag end under Nyrups regeringsperiode. Det betyder imidlertid langt fra, at de borgerlige regeringer har håndteret arbejdsløshedsudfordringen ligeså godt som de socialdemokratiske regeringer i 1990’erne. Fakta er nemlig, at mens Nyrup reducerede arbejdsløsheden med 200.000 personer, har regeringerne Fogh og Løkke kun reduceret arbejdsløsheden med 20.000 personer – vel at mærke, når man bruger Løkkes egen arbejdsløshedsdefinition. Og anvender man den internationalt standardiserede AKU-statistik, som Eurostat og OECD benytter, er billede faktisk, at mens Nyrup reducerede ledigheden med 138.000 personer, er arbejdsløsheden under Fogh og Løkke steget med 74.000 personer.\nAE’s direktør Lars Andersen mener, at statsministeren pynter sig med lånte fjer:\n”Når Lars Løkke forsøger at fremstille det, som om man under de borgerlige regeringer er bedre til at håndtere arbejdsløshedsudfordringen, er der tale om en statistisk vildledning. Løkkes egne tal viser jo faktisk, at man under Nyrup-regeringerne har været præcis 10 gange så god til at få folk ud af arbejdsløshedskøen som under Fogh og Løkke selv".\nHan understreger, at billedet er endnu mere klart, hvis man tager udgangspunkt i Eurostat og OECD’s ledighedstal:\n”Bruger man internationalt standardiserede arbejdsløshedstal, som på det seneste har fanget ledighedsudviklingen bedre, så er billedet jo rent faktisk, at statsministeren taler usandt. Så har arbejdsløsheden under Fogh og Løkke ligget højere end i Nyrups tid i 7½ ud af regeringens 9 år,” siger Lars Andersen.


Vild weekend med kærlighed og høj bølgegang - METTE MARIE LEI LANGE\nKjolen er fra Samsøe Samsøe. Jeg kan ikke finde den online, men jeg har altså bare købt den helt fysisk i deres butik på Købmagergade. Øreringen (som er max badass) er fra Zabel og er fundet her (reklame-link).\nDenne sommer har i sandhed budt på et væld af fantastiske bryllupsfester for mit vedkommende, og i lørdags var absolut en fin finale på sæsonens kærlighedsfester. Hold nu bøtte, et brag af en fest! Hvis ikke, det var fordi, at jeg har respekt for, at det ikke er alle mennesker, der er lige så digitalt slutty som jeg, ville jeg spamme hele nettet til med fotodokumentation.\nDet var et relativt lille bryllup med 50 gæster, som blev holdt på en gammel lejrskole. Brud og gom har kendt hinanden siden efterskoletiden, og de er begge en del af det slæng, som arbejdede på en yderst snusket, men ligeså populær beværtning i Sønderborg i slut-90’erne. Jeg arbejdede der også i tre måneder, hvilket heldigvis var nok til at inkludere mig i fællesskabet. Og fordi, de nygifte har kendt hinanden så længe, har de stort set samme vennekreds, hvilket selv sagt var helt genialt! Der blev brugt absolut nul tid på pinlige tavsheder og akavet stemning ved bordene, da alle kendte alle, så stemningen sprang ret tidligt i luften.\nFamilien Valentin! <3\nDa klokken var kvalme om morgenen, gik vi alle ned til vandet for at natbade på mit initiativ. Det var egentlig en idé, der udviklede sig allerede om eftermiddagen, da solen bragede ned fra sin plads i himlen, og udsigten over havet var noget så bjergtagende. Klip de tidligere og meget, meget mørke morgentimer, hvor hele den endnu vågne del af selskabet løber i øsende regnvejr ned og hopper i baljen, mens det buldrer, lyner og tordner udover havet. Jeg haltede lidt bagefter, da jeg ved et uheld havde trådt et glasskår op i foden under et måske (set i bakspejlet) nok lidt for avanceret danse-moove. Så da jeg kom ned på badebroen, stod himmel og hav i et. Der var kæmpestore bølger, det var buldrende mørkt, bortset fra når et lyn rev himlen i stykker, og nede i vandet lå folk og råbte og skreg. De råbte selvfølgelig primært positivt ladede budskaber, men pludselig fik jeg et flash til, hvordan Titanic måtte have været, og i min brandert blev jeg så forskrækket, at jeg løb op i seng.\nDagen i dag startede takket være mit yngel lidt tidligere, end jeg kunne have ønsket, så jeg må gå tidligt i seng i aften og resten af ugen, for i næste weekend venter endnu en massakre, når LADY-LOGEN mødes for første gang i tre år. Gang i MM, må man sige. 😉\n❮ Så er katten ude af posen!\nTidsmaskinen #4 ❯\n29. august 2016 kl. 12:17\nHvor er hun altså smuk, Stine. Og du selvfølgelig. Og skønt at I lige fik lørdagens vejr med :-).\n29. august 2016 kl. 13:10\nDet var det vildeste vejr natten til søndag! Mine teltplaner til havefesten fik også en brat opvågning!\nOg velour er bare SÅ lækkert!\n29. august 2016 kl. 20:06\nKæft du ser Laber ud! Er tosset med den kjole 😀 ….det jeg kan se af den hvert fald :p


TENGA Premium Original Vacuum Cup – Masturbator – Køb på sexshop.dk\nBliv klædt på til ferien, forretningsrejsen weekend Get-Awayen eller noget helt fjerde med TENGA Premium Original Vacuum Cup. En helt ny serie lanceret i 2021 med unikke funktioner for en endnu mere intens stimulering.\nMasturbatorens sleeve er designet med forskellige strukturer, timeglas-facon og specielle ventiler, der giver en tæthed og en fantastisk sugende fornemmelse. Du vil med det samme mærke, hvordan den pirrende fornemmelse på dit skaft og glans bare vokser.\nTENGA Premium Original Vacuum Cup er allerede klar til brug, når du har pakket den ud af emballagen. Masturbatoren er behandlet med en god mængde glidecreme, men du kan sagtens tilføje mere, hvis det ikke kan blive vådt nok.\nEfter brug kan du blot kassere masturbatoren - så slipper du for at besværlig rengøring.


Storbonde krævede 60 millioner i vejstrid: Nu tilbyder kommunen to millioner | jv.dk\nStorbonde krævede 60 millioner i vejstrid: Nu tilbyder kommunen to millioner\nLandmand Martin Lund Madsen, der er en af landets største svineproducenter, har ikke tænkt sig at besvare kommunens tilbud i striden om Skovgårdsvej.Arkivfoto: Martin Ravn\nVejen Kommune har givet Martin Lund Madsen et tilbud på to millioner kroner i erstatning for etablering af den spærrede Skovgårdsvej. Landmanden vil ikke acceptere tilbuddet og har i stedet stævnet kommunen og Banedanmark. Tidligere har han krævet 60 millioner i sagen.\n19 dec. 2018 kl. 20:00\nVejstrid: Det er ikke nogen hemmelighed, at landmand Martin Lund Madsen og Vejen Kommune står langt fra hinanden i sagen om den spærrede Skovgårdsvej. Nu viser Vejen Kommunes erstatningstilbud, at parterne står rigtigt langt fra hinanden. Vejen Kommune har nemlig tilbudt Martin Lund Madsen to millioner kroner i erstatning for etableringen af Skovgårdsvej, som går gennem landmandens jord. Det viser en aktindsigt i sagen. Martin Lund Madsen har spærret vejen, da Højesteret har erklæret ekspropriationen ugyldig, og Vejen Kommune har i stedet igangsat en ny ekspropriationsproces.\nKommunens ekspropriationsudvalg fandt frem til en pris på to millioner kroner til en åstedsforretning 6. december, hvor Martin Lund Madsen valgte at udvandre på grund af utilfredshed med sagen. Martin Lund Madsen fortæller, at han ikke har tænkt sig at svare på tilbuddet om erstatning.\n- Vi tager den juridiske vej, siger landmanden, der vil have vejen fjernet.\nMartin Lund Madsen og hans advokat forlod åstedsforreningen 6. december og var derfor ikke med, da kommunens tilbud på to millioner blev forhandlet på plads.Arkivfoto: Steen Rasmussen.\nLangt fra tilbud\nJydskeVestkysten har tidligere gennem aktindsigt fortalt, hvordan Martin Lund Madsen har tilbudt kommunen at købe hele hans ejendom for 50-60 millioner kroner. Den offentlige ejendomsvurdering er 21,3 millioner kroner. Det tilbud har kommunen afvist, ligesom den har afvist et krav på en tocifret millionerstatning. Martin Lund Madsen ønsker ikke at fortælle, om hans krav har ændret sig.\n- Jeg kører ikke forhandlinger gennem pressen, siger han.\nHverken Vejen-borgmester Egon Fræhr (V) eller formand for kommunens teknik- og miljøudvalg Vagn Sørensen (V) ønsker at kommentere tilbuddet til Martin Lund Madsen, da der er tale om en igangværende sag.\nBorgmester og landmand holdt møde efter vejspærring: 60 mill...\nStorbonde har oprustet med advokater og PR-folk i kamp mod m...


Stimuler dit kreative jeg med abstrakte malerier på væggen\nKlikket.dk -> Stimuler dit kreative jeg med abstrakte malerier på væggen\nHar du nogensinde undret dig over, hvorfor det i stigende grad er abstrakte malerier, der hænger hos læger, psykologer og andre indenfor lignende brancher? Det skyldes, at det abstrakte motiv for os mennesker til at slappe af og fordybe os. Det abstrakte motiv sætter nemlig gang i den kreative del af hjernen.\nI modsætning til et mere klassisk maleri, der forestiller et dyr, et mennesker eller et landskab, så er der som sådan ikke noget op og ned i et abstrakt motiv. Abstrakt kunst er nonfigurativ kunst. Rent objektivt set, er det abstrakte en fanfare af mønstre og farver, der ikke giver nogen mening. Dette giver modtageren mulighed for selv at danne mening med motivet. Det abstrakte motiv sætter derfor gang i tankemylderet, hvilket udover at virke stressdæmpende og beroligende også sætter gang i den kreative del af hjernen.\nDer findes et væld af abstrakte malerier, og det er kun fantasien, der sætter grænsen. Det er derfor bestemt muligt at finde et eller flere abstrakte malerier, der passer til ens indretning af hjemmet eller kontoret. Det handler blot om at gå på opdagelse på landets forskellige gallerier, i bolighuse og på internet-sider, der sælger malerier. I forhold til sidstnævnte kan det store danske online galleri https://mynewart.dk være værd at nævne. Her finder du blandt andet et stort udvalg af lige netop abstrakte malerier, og samtidig til priser, hvor de fleste kan være med.\nEr der noget man skal være opmærksom på ved valg af abstrakte malerier til hjemmet? Udover at man naturligvis skal finde de billeder til væggen som man kan lide at kigge på, kan man med fordel vælge nogle i farver, der i forvejen går igen. Dette giver en flot synergieffekt i hjemmet. Har du derfor mange røde puder, vaser og lignende kan du med fordel vælge et maleri, hvor lige netop den røde nuance er gennemgående.


Aalborg-DJ samler Hedegaard og andre topnavne til karnevals-fest\n26. maj 2017, kl. 19:05 Skrevet af: Michael Qureshi\nAndreas Keskin spiller bl.a. på Stygge i Vesterå\nDer bliver smæk på festen, når Aalborg Karneval sparkes i gang i morgen lørdag.\nIsær i Kildeparken bliver det megafedt. Musikken kommer i hvert fald til at lægge en bund under en fed fest.\nPå den Store Scene har MigogAalborg fået lov til at sende vores vært på MigogAalborg Tv Zjakalen op som presenter for de mange store navne, der kommer til at optræde i løbet af dagen. Emil Stabil, Johnson, Keez, DJ Alligator og Ronni Bang kommer til at optræde.\nMen der er mere endnu. For der bliver også en anden scene i Kildeparken, som har et helt fantastisk line-up. Det er Heineken Keskin & Friends scenen. Det er den populære Aalborg DJ Andreas Keskin, der har den ærefulde opgave at stå for musikken på den anden scene.\nOg han har i den grad samlet et Dream Team af kendte DJ’s som også har flere lokale navne med på plakaten. Det største navn er nok Hedegaard, som især det seneste år har ramt hitlisterne med det ene store hit efter det andet.\nHedegaard bor faktisk i Aalborg sammen med sin kæreste, og kommer helt sikkert til at kaste glans over Karnevals-festen lørdag.\nAndreas Keskin glæder sig til at give den gas i Kildeparken.\n“Jeg er selvfølgelig rigtig stolt over at være blevet spurgt om jeg kunne sammensætte et godt program til scenen.\nJeg har efterhånden spillet mange år rundt omkring i landet, og det er sådan, at jeg har mødt mange andre dygtige danske DJ’s. Så der kommer både fra Odense, København, Aarhus men selvfølgelig også fra Aalborg,” forklarer Andreas Keskin til MigogAalborg.\nHan har de sidste par år spillet til Aalborg Karneval, men i år er første gang, at han står for en hel scene. Han betegner det som noget af det største for en lokal Aalborg-dreng.\n“Aalborg Karneval er en kæmpe begivenhed her i byen, og jeg er da stolt over at få lov til at spille til sådan en gigantisk fest i vores by. Jeg kan da huske, at jeg som yngre var i Kildeparken til Karneval og kiggede op på dem der spillede på scenerne og håbede lidt, at det kunne blive mig en dag.\nSå jeg føler mig priviligeret over, at jeg nu har fået lov til at hoste den ene scene,” lyder det fra Andreas Keskin.\nDu kan følge Keskin & Friends på deres Facebook lige her\nSommer og 70.000 deltagere: Bliver det vildeste karneval i Aalborg nogensinde\nFoto: Aalborg Karneval


Arbejdsgangsbeskrivelse i Patientforsikringssager\nArbejdsgangsbeskrivelse i Patienterstatningssager\nSagsgangen mellem Patienterstatningen, Ankenævnet for Patienterstatningen, Jura og sygehusafdeling/speciale\n• Patientskader (fejlbehandling) – herunder tandskader og lægemiddelskader skal anmeldes direkte til Patienterstatningen af både patient og sygehusafdeling/speciale. For hver hospitalsledelse i Region Nordjylland er der udpeget en kontaktperson, jfr. bilag, som er bindeled mellem sygehusafdeling/specialet, Patienterstatningen og Jura.\n• Når Patienterstatningen modtager en skadeanmeldelse sender de brev til Jura og Hospitalsledelsen. De beder om at få tilsendt journalmateriale og sygehusets bemærkninger til anmeldelsen. Journalmateriale skal sendes hurtigst muligt til Patienterstatningen dog indenfor 30 dage. Det er vigtigt at specialet kommer med bemærkninger til anmeldelsen, da bemærkningerne indgår i behandling af sagen.\n• Når Patienterstatningen har modtaget journalmaterialet begynder sagsbehandling.\n• Når Patienterstatningen har truffet afgørelse i en sag, bliver afgørelsen sendt til Jura og hospitalsledelsen. Hospitalsledelsen sender nye anerkendelser samt ménerstatninger over 10% til ledende overlæge, klinikchef samt afdelingspostkasse til gennemgang i forhold til læring og vurdering af om sagen bør ankes til Ankenævnet for Patienterstatningen.\n• Såfremt Patienterstatningen har truffet afgørelse om erstatning til patienten, så vil Jura efter en sagsgennemgang udbetale erstatningen inkl. eventuelle renter til patientens NemKonto eller evt. kreditorbeskyttet konto, hvis patienten har bedt om dette. Der vil blive fratrukket et egetbidrag på kr. 7.625 (2019-niveau) fra erstatningen i enhver anerkendt skade. Udbetaling af erstatningen vil ske umiddelbart efter ankefristens udløb, som er 1 måned.\n• Fristen for anke til Ankenævnet for Patienterstatningen er 1 måned fra Patienterstatningens datering af afgørelse/erstatningsopgørelse.\n• Afgørelser/Erstatningsopgørelser fra Patienterstatningen bliver vurderet af Jura, Per Thorgaard og ledende overlæge i specialet i forhold til anke til Ankenævnet for Patienterstatningen. Sundhedsdirektør og Hospitalsledelsen skal godkende, at sagen kan ankes. Hvis ledelsen godkender at sagen kan ankes, så udarbejder Jura ankeskrivelse til Ankenævnet for Patienterstatningen.\n• Ankenævnet for Patienterstatningen behandler ankesagen. Ankenævnet rekvirerer sagsakter og en udtalelse i Patienterstatningen. Ankenævnet for Patienterstatningen træffer afgørelse på baggrund af sagsakterne fra Patienterstatningen og indhenter lægefaglige vurderinger fra egne interne læger samt eventuelt fra eksterne læger.\n• Såfremt Ankenævnet for Patienterstatningen indhenter oplysninger ved sygehusafdeling/specialet, vil det ske ved at de skriver til Jura, som beder Hospitalets kontaktperson om at sende de pågældende oplysninger til Ankenævnet for Patienterstatningen.\n• Ankenævnet for Patienterstatningen sender høringsbreve sygehusenes kontaktpersoner. Har sygehusafdelingen/specialet kommentarer til høringsbrevet skal de sendes til Jura, som sørger for at få den til Ankenævnet for Patienterstatningen. Fristen for høringssvar er 14 dage.\n• Når Ankenævnet for Patienterstatningen har truffet afgørelse i sagen, sendes afgørelsen til Jura og hospitalsledelsen, som videresender til afdelingen og ledende overlæge. Afgørelser fra Ankenævnet for Patienterstatningen gennemgås af Jura. I relation til eventuel anlæggelse af retssag til domstolene vil Jura antage ekstern advokat.\n• Jura handler i forhold til Ankenævnet for Patienterstatningen og domstolenes afgørelser, og sørger for eventuelle tilbagebetalingskrav mod skadelidte, såfremt Ankenævnet for Patienterstatningen ændrer en afgørelse til ugunst for patienten. For afgørelser, som er udbetalt efter den 1. juli 2018, vil det ikke være muligt at kræve erstatningen tilbagebetalt.\nSagsgangen i Patienterstatningssager og Ankesager\nKlinisk og administrativt personale\nPatienterstatningssager behandles i henhold til Lovbekendtgørelse 1113 af 7. november 2011 om klage- og erstatningsadgang inden for sundhedsvæsenet.\nPatienterstatningen er uafhængig forening (en blanding af en privat/offentlig virksomhed) der ledes af en bestyrelse.\nPatienterstatningen behandler og afgør patienterstatningssager i første instans i henhold til nævnte lov.\nAnkenævnet for Patienterstatningen er klageinstansen for Patienterstatningens afgørelser.\nEn anke er en klage over Patienterstatningens afgørelse. Ankenævnet for Patienterstatningens afgørelser kan kun indbringes for domstolene.\nJura (organiseret som et stabskontor under Direktionen) er ansvarlig for administration af erstatnings- og forsikringssager herunder patienterstatningssager.\nAt sikre sagsbehandlingen af patienterstatningssager og ankesager\nOversigt over kontaktpersoner patientforsinkringssager\nDorte Brade Jørgensen\nLinda Bruunsgaard Bek Sørensen\nDorte Brade Jørgensen; Linda Bruunsgaard Bek Sørensen\nÆndringer i forretningsgang efter lovændring pr. 1. juli 2018.


Startskuddet på Mink-sagen » CoronaDebat.dk\nStartskuddet på Mink-sagen Categories: Mink, Pressemøde, Regeringen, Smitte, SSI Timelines: _Timeline, Mink-sagen, Regeringen\n“Statens Serum Institut har observeret en meget alvorlig udvikling i corona forårsaget af mink. […] Virus er muteret i mink. Og den muterede virus har spredt sig til mennesker. […] Den muterede virus – via mink – kan indebære den risiko, at den kommende vaccine ikke kommer til at virke, som den skal. […] Men med den mutation, der nu er konstateret, så har vi et endnu større ansvar også for resten af verden. […] Det kræver resolut handling. For det første er det nødvendigt at aflive alle mink i Danmark. Det gælder desværre også avlsdyrene. […] Vi bliver nødt til at møde den med handlekraft, for det drejer sig om liv og død. Ikke kun i Danmark, men i hele verden. ”\n“Jeg bliver også nødt til at sige, som, som det også har været sagt fra Statens Serum Institut tidligere, at den risikovurdering, der ligger til grund for den her beslutning, kan i vores øjne ikke forhandles eller diskuteres, når der er så stor en risiko forbundet med at fortsætte en minkproduktion, og det handler om den fremtidige værdi og potentielle værdi af en vaccine, så er vi nødsaget til at træffe den her beslutning. Og, og, og den, den konklusion lader sig ikke forhandle. Det er vores, det er vores meget klare overbevisning.”\n“I laboratoriet har vi så vist, at vækst af det her virus, det muterede virus ikke hæmmes i samme grad af antistoffer fra patienter, som et normalt mennesketilpasset virus gør. […] Og det er derfor, vi har konkluderet i vores risikovurdering, det er i øvrigt også noget som Sundhedsstyrelsen bakker op på, at en fortsat minkavl under en igangværende COVID-19-epidemi indebærer en betydelig risiko for folkesundheden. Og det er både nationalt og internationalt, og herunder mulighederne for at forebygge COVID-19 med vacciner.”\n“Det er ikke Statens Serum Institut, der, der navngiver virus, så vi må se, hvordan det her bliver modtaget i det internationale samfund, og hvordan internationale virologer vurderer det her, det her fund.”\n“For en måned siden besluttede regeringen på grund af den stigende smitte udvikling i mink, at alle smittede minkbesætninger og alle besætninger i en radius eller zone omkring dem skulle aflives. Det var den 1. oktober. Og der havde vi 41 smittede minkfarme og en situation, hvor smitten stadigvæk var begrænset til det nordlige Jylland. […] Den beslutning, regeringen nu har taget, er derfor ikke en beslutning om et forbud mod minkavl i Danmark, men en beslutning om aflivning, som er truffet for at beskytte folkesundheden. […] Det er det rigtige at gøre i en situation, hvor den vaccine, der lige nu er lyset for enden af en meget mørk tunnel, er i fare.”\n“Lige nu forbereder regeringen derfor en større indsats, som skal gå direkte til minkbranchen og følgeerhvervene. Den skal hjælpe med en omstilling af erhvervet, med en opkvalificering af medarbejderne, så vi bruger de bedste værktøjer, vi har i værktøjskassen. Det kan for eksempel være at støtte ombygningen af minkfarm til at kunne huse andre dyr, når tiden er til det.”\nVirusvariant alfa (B.1.1.7)