Vejledning om seniorjob - retsinformation.dk\nVEJ nr 10586 af 24/09/2015 Gældende\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, j.nr. 15/05799\nVEJ nr 9071 af 27/02/2008\nKapitel 1. Lovens anvendelsesområde og målgruppe\nKapitel 2. Om ansættelse af personer i seniorjob\nKapitel 3. Kompensation ved overskridelse af frister m.v.\nKapitel 4. Pligt til at stå til rådighed for henvist arbejde\nKapitel 5. Ophør af seniorjob\nKapitel 6. Klageadgang\nKapitel 7. Merbeskæftigelse\nKapitel 9. Om samspillet mellem kommunen, jobcenteret og a-kassen ved seniorjob\nDenne vejledning bygger på lov nr. 1543 af 20. december 2006 om seniorjob med senere ændringer, forarbejderne til loven, bekendtgørelse om seniorjob samt afgørelser fra Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg og vejledende udtalelser fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering.\nMålgruppen for seniorjob er ledige medlemmer af en arbejdsløshedskasse (a-kasse), hvis dagpengeperiode udløber tidligst 5 år før efterlønsalderen. Det er en betingelse for at få ret til et seniorjob, at medlemmet ved fortsat medlemskab af og indbetaling af efterlønsbidrag til en a-kasse vil kunne opfylde anciennitetskravet for efterløn, når medlemmet når efterlønsalderen.\nI januar 2013 blev målgruppen for personer med ret til seniorjob udvidet, se punkt 2 og 3.\nFormålet med seniorjobordningen er at give målgruppen mulighed for beskæftigelse i et seniorjob i bopælskommunen. Kommunen får et årligt statsligt tilskud til ansættelsen på 136.410 kr. (2015-niveau). Kommunen fastsætter arbejdsområdet og indholdet af seniorjobbet, og der tages udgangspunkt i personens forudsætninger og interesser.\nLovens anvendelsesområde og målgruppe\n§ 1. Et ledigt medlem af en arbejdsløshedskasse, hvis dagpengeperiode, jf. § 55, stk. 1, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., udløber tidligst 5 år før efterlønsalderen, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., har ret til ansættelse i et seniorjob, når dagpengeperioden er udløbet. Det er en betingelse for retten til et seniorjob, at medlemmet ved fortsat medlemskab af og indbetaling af efterlønsbidrag til en arbejdsløshedskasse vil kunne opfylde anciennitetskravet for efterløn, når medlemmet når efterlønsalderen.\nStk. 2. Uanset stk. 1, 1. pkt., har et medlem, der er født i perioden fra den 1. juli 1955 til og med den 31. december 1957, og hvis dagpengeperiode efter § 55, stk. 1, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. er udløbet eller vil udløbe i perioden fra den 1. januar 2012 til og med den 30. juni 2013, ret til ansættelse i et seniorjob. Medlemmet kan dog ikke få ret til seniorjob, såfremt dagpengeretten er udløbet før det fyldte 55. år.\nStk. 3. Et medlem, som er omfattet af stk. 2, og som i perioden fra den 1. januar 2012 til og med den 16. november 2012 har anmodet om tilbagebetaling af sine efterlønsbidrag, kan anmode sin bopælskommune om seniorjob, selv om medlemmet ikke har ret til efterløn. Det er en betingelse, at personen ved anmodningen om tilbagebetaling ville kunne opfylde anciennitetskravet for ret til efterløn ved efterlønsalderen, jf. § 74 a i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., ved fortsat indbetaling af efterlønsbidrag. Har personen i denne periode meldt sig ud af a-kassen, er det en betingelse for ret til seniorjob, at personen melder sig ind på ny og betaler medlemsbidrag. Personen kan tidligst anmode om seniorjob samtidig med genindmeldelsen.\nBetingelser for ret til seniorjob\n1. En person har ret til ansættelse i et seniorjob i bopælskommunen, hvis følgende betingelser er opfyldt:\n– Personen er medlem af en a-kasse,\n– Personen er ledig,\n– Personens dagpengeperiode, jf. § 55, stk. 1, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., er udløbet,\n– Personens dagpengeperiode udløber tidligst 5 år før efterlønsalderen, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. (se tabellen under pkt. 3 vedrørende alder og årstal i forhold til seniorjob og efterløn),\n– Personen skal have brugt sin ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, jf. Aftalen om midlertidig arbejdsmarkedsydelse, hvis retten til dagpenge ophører i perioden fra den 6. januar 2014 til og med den 3. juli 2016, og\n– Personen skal ved fortsat medlemskab af og indbetaling af efterlønsbidrag til en a-kasse kunne opfylde anciennitetskravet for efterløn, når pågældende når efterlønsalderen.\n2. Ved lov nr. 1379 af 23. december 2012 om ændring af lov om seniorjob m.v. blev der indført en overgangsordning for de målgrupper, der umiddelbart fik udskudt retten til seniorjob på grund af fremrykningen af den gradvise forhøjelse af efterlønsalderen.\nOvergangsordningen omfatter personer, der er født i perioden fra den 1. juli 1955 til og med den 31. december 1957, og hvis dagpengeperiode er udløbet eller vil udløbe i perioden fra den 1. januar 2012 til og med den 30. juni 2013. Disse personer har dog, på samme måde som andre personer, ikke ret til seniorjob, hvis retten til dagpenge er udløbet før det fyldte 55. år.\n3. Personer omfattet af ovenfor omtalte overgangsordning, som i perioden fra den 1. januar 2012 og frem til fremsættelsen af lovforslaget om en overgangsordning den 16. november 2012 havde fravalgt efterlønsordningen og anmodet om at få tilbagebetalt deres efterlønsbidrag, fik mulighed for at få seniorjob på trods af deres fravalg. Disse personer skulle forblive eller genindmelde sig i a-kassen og fik dermed ret til seniorjob frem til efterlønsalderen. Disse personer har dog fortsat ikke ret til efterløn.\nEt seniorjob kan længst bevares indtil den dato, hvor personen når efterlønsalderen. Seniorjob er støttet arbejde og kan ikke benyttes til at optjene ret til arbejdsløshedsdagpenge.\nMålgruppen for ordningen er ledige personer, som har opbrugt deres dagpengeret 5 år eller mindre, før de når efterlønsalderen, jf. dog lovens § 1, stk. 2, og som ved fortsat medlemskab af en a-kasse og indbetaling af efterlønsbidrag vil kunne opfylde anciennitetskravet for at kunne gå på efterløn, når efterlønsalderen indtræder, jf. nedenstående skema. Reglerne om dagpengeperiodens længde fremgår af § 55, stk. 1, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Det fremgår heraf, at et medlem af en a-kasse har ret til dagpenge i sammenlagt 2 år inden for en periode på 3 år.\nI takt med at den lovfastsatte efterlønsalder stiger, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., stiger også alderen for, hvornår man har ret til seniorjob, således at der fortsat højst må være 5 år fra tidspunktet, hvor man opbruger dagpengeretten, indtil man kan gå på efterløn.\n* Disse årgange kunne også få ret til seniorjob tidligst fra den 1. januar 2013, hvis deres dagpengeret udløb i perioden fra den 1. januar 2012 til og med den 30. juni 2013, dog ikke hvis retten til dagpenge udløb før det fyldte 55. år, jf. vejledningens punkt 2.\nDet er en betingelse for at kunne bevare retten til et seniorjob, at personen bevarer sit medlemskab af en a-kasse og indbetaler efterlønsbidrag. Seniorjobbet skal ophøre, hvis dette ikke er tilfældet. Dette gælder dog ikke personer omfattet af overgangsordningen, som har fået tilbagebetalt deres efterlønsbidrag. Disse personer skal dog fortsat være medlem af en a-kasse. Se vejledningens punkt 2 og 3.\nFår en person, der er ansat i et seniorjob, ordinær beskæftigelse, bevarer personen ved efterfølgende ledighed ret til et seniorjob, medmindre personen har genoptjent ret til arbejdsløshedsdagpenge. Der henvises til vejledningens punkt 8.\nOrdningen omfatter ikke personer, der er visiteret til fleksjob.\nSagerne om seniorjob behandles efter reglerne i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, som bl.a. fastsætter regler om sagernes oplysning og behandling af klager over kommunernes afgørelser. Der henvises til denne vejlednings punkt 23 og til vejledning om retssikkerhed og administration på det sociale område (vejledning nr. 73 af 3. oktober 2006).\nOm ansættelse af personer i seniorjob\n§ 2. Kommunen har pligt til at ansætte personer omfattet af § 1 med bopæl i kommunen i et seniorjob i kommunen senest 2 måneder efter den dag, hvor personen har anmodet om et seniorjob, dog tidligst ved udløbet af dagpengeperioden. Personer, hvis dagpengeperiode efter § 55, stk. 1, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. udløber i perioden fra den 6. januar 2014 til og med den 3. juli 2016, kan tidligst ansættes i seniorjob efter udløbet af den periode, hvor personen har ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, jf. § 52 k i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nStk. 2. Ansøgning om ansættelse i seniorjob sendes til ansøgerens bopælskommune tidligst 3 måneder før og skal være modtaget senest 2 måneder efter den dag, hvor dagpengeperioden udløber. Personer omfattet af stk. 1, 2. pkt., kan tidligst indsende ansøgning om ansættelse i seniorjob 3 måneder før udløbet af retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, og ansøgningen skal være modtaget af bopælskommunen senest 2 måneder efter den dag, hvor retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse udløber.\nStk. 3. Hvis en person inden ansøgningsfristens udløb får ordinært arbejde og herefter bliver ledig, gælder der en ny 2-måneders-ansøgningsfrist fra ledighedens indtræden.\nStk. 4. Kommunen skal tilbyde ansættelse i seniorjob på fuld overenskomstmæssig arbejdstid til personer, der er fuldtidsforsikrede medlemmer af en arbejdsløshedskasse.\nStk. 5. Kommunen skal tilbyde deltidsansættelse i seniorjob til deltidsforsikrede medlemmer af en arbejdsløshedskasse.\n4. Det følger af lovens § 2, at kommunen har pligt til at ansætte personer i seniorjob inden for kommunens område. Personens bopælskommune kan etablere seniorjob inden for hele kommunens ansættelsesområde.\nAnsættelse i seniorjob vil således ikke kunne ske i en selvejende institution og heller ikke i organisationer, foreninger e.l., hvis udgifter dækkes med mindst 50 pct. offentlige tilskud.\nKommunen kan placere en person, som er ansat i seniorjob i kommunen, i en stilling, hvor tjenestestedet er et andet, end hvor den ansættende kommune fysisk er placeret, i samme omfang som kommunen er berettiget til at placere kommunens ordinært ansatte.\nDet er forudsat, at det fortsat er bopælskommunen, der har arbejdsgiveransvaret for den pågældende person, og at ansættelsen er på overenskomstmæssige vilkår. Det er også en forudsætning, at personen udfører arbejdsopgaver, der ligger inden for kommunens område.\n5. Det følger af § 7 f i lov om frikommuner m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 1027 af 20. august 2013, at kommunalbestyrelsen i en frikommune kan træffe beslutning om at fravige § 2 i lov om seniorjob således, at personer, der opfylder betingelserne i lovens § 1, kan tilbydes ansættelse i seniorjob i private virksomheder. Det er frivilligt for den seniorjobberettigede at tage imod tilbud om et seniorjob i en privat virksomhed. Ansætter en privat virksomhed en person i seniorjob, modtager virksomheden tilskuddet efter § 15 i lov om seniorjob. Tilskuddet udbetales til virksomheden af frikommunen. Hvis den ansatte i seniorjob flytter til en anden kommune, som ikke har iværksat et sådant forsøg efter stk. 1, har personen ret til at fortsætte ansættelsen i seniorjob i den private virksomhed. Tilskuddet til virksomheden udbetales af den frikommune, som personen er flyttet fra. Frikommuner kan indtil den 30. juni 2017 gennemføre forsøg efter frikommuneloven. Det betyder, at det ikke er muligt at være ansat i et seniorjob i en privat virksomhed længere end til og med den 30. juni 2017.\nKommunens pligt til at ansætte i seniorjob\n6. Personer, der er omfattet af målgruppen, har ret til ansættelse i et seniorjob i forbindelse med, at den periode, hvor man har ret til arbejdsløshedsdagpenge, udløber.\nPersoner, der opbruger retten til dagpenge i perioden fra den 6. januar 2014 til og med den 3. juli 2016, får ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse.\nDen midlertidige arbejdsmarkedsydelse udbetales i forlængelse af dagpengeretten, og personer, som opfylder betingelserne for ret til seniorjob, kan tidligst få tilbud om seniorjob efter udløbet af retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse. Disse personer vil derfor først kunne få tilbudt et seniorjob, når retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse er opbrugt. Det betyder, at en person ikke kan fravælge at modtage midlertidig arbejdsmarkedsydelse og derigennem få ret til seniorjob på et tidligere tidspunkt. Det betyder også, at hvis personens periode med midlertidig arbejdsmarkedsydelse forlænges, udskydes tidspunktet for overgang til seniorjob tilsvarende. Hvis retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse ophører på grund af tidsbegrænsningen af retten til supplerende midlertidig arbejdsmarkedsydelse, kan personen først overgå til seniorjob efter udløbet af den ordinære periode med ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse. Endvidere kan en person, som mister retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, fx ved gentagne afslag på tilbud, heller ikke overgå til seniorjob på et tidligere tidspunkt.\nRetten til seniorjob er fortsat betinget af, at personen opbruger retten til dagpenge fem år eller mindre før efterlønsalderen. En person, som har opbrugt dagpengeretten 5 år og 2 måneder før efterlønsalderen og herefter har opbrugt sin ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse mindre end 5 år før efterlønsalderen, har således ikke ret til et seniorjob.\nFor nogle i målgruppen vil det betyde, at de ikke når at få mulighed for at få tilbudt et seniorjob, fordi de når efterlønsalderen, inden de opbruger retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse. Dette skyldes, at retten til seniorjob ophører, når personen når efterlønsalderen.\nA-kassen skal vejlede et medlem om betingelserne, mulighederne og fristerne for et seniorjob, jf. bekendtgørelse nr. 700 af 27. maj 2015 om en a-kasses pligt til at vejlede m.v. Ansættelsen af personer i seniorjob hører under kommunen som arbejdsgiver, og kommunen tilrettelægger selv, hvorledes dette skal ske. Det følger af § 5 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at jobcenteret også kan varetage andre opgaver end dem, der følger af den kommunale beskæftigelsesindsats. Det betyder bl.a., at kommunalbestyrelsen kan beslutte at lade jobcenteret varetage opgaven med at ansætte, matche eller henvise personer i forhold til et seniorjob.\nFrister for ansøgning og ansættelse\n7. En person, der ønsker at blive ansat i et seniorjob, skal inden for en frist på 3 måneder før og senest 2 måneder efter den dag, hvor dagpengeperioden/den midlertidige arbejdsmarkedsydelse udløber, anmode bopælskommunen om ansættelse i et seniorjob. A-kassen skal vejlede deres berørte medlemmer om fristerne.\nEksempel 1) En person med ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse opbruger sin ret til dagpenge den 18. oktober 2015, hvor personen har mindre end 5 år til efterlønsalderen\nEn person, hvis dagpengeperiode udløber den 18. oktober 2015, har mindre end 5 år til efterlønsalderen ved dagpengerettens ophør. Personen har herefter ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse i et halvt år. Retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse udløber den 17. april 2016. Personen kan søge om et seniorjob i sin bopælskommune 3 måneder før udløbet af den periode, hvor personen har ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse, dvs. fra den 18. januar 2016 til senest to måneder efter den dag, hvor perioden med ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse er udløbet, dvs. den 16. juni 2016, hvor ansøgningen skal være modtaget af kommunen.\nPersonen kan først overgå til seniorjob efter udløbet af perioden med ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse.\nEksempel 2) En person opbruger retten til dagpenge tidligere end 5 år før efterlønsalderen og har ret til midlertidig arbejdsmarkedsydelse\nEn person har en dagpengeperiode, der udløber den 18. oktober 2015, 5 år og 2 måneder før efterlønsalderen. Retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse udløber den 17. april 2016, dvs. 4 år og 8 måneder før efterlønsalderen. Fordi dagpengeperioden udløber, når der er mere end 5 år til efterlønsalderen, har den ledige ikke ret til et seniorjob. Dette gælder uanset, at retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse først udløber, når der er mindre end 5 år til efterlønsalderen.\nKommunen har pligt til at ansætte den ledige senest 2 måneder efter den dag, hvor vedkommende har anmodet om et seniorjob. Personen kan dog tidligst ansættes fra dagen efter, at dagpengeperioden/den midlertidige arbejdsmarkedsydelse er udløbet. Kommunen skal sikre sig, at personen opfylder betingelserne for seniorjob – fx betingelserne om a-kasse-medlemskab og indbetaling af efterlønsbidrag med ret til efterløn ved efterlønsalderen. Dette sker ved, at kommunen henvender sig til personens a-kasse.\nEksempel 3) Kommunens frist til at ansætte den ledige\n3.1. En persons midlertidige arbejdsmarkedsydelse udløber den 26. maj 2015. Personen søger om et seniorjob den 21. maj 2015. Kommunen skal ansætte den ledige i et seniorjob senest 2 måneder efter den dag, hvor den ledige har anmodet om et seniorjob, dvs. i dette tilfælde senest den 20. juli 2015. Ansættelsen kan dog tidligst ske fra dagen efter den midlertidige arbejdsmarkedsydelse er udløbet.\n3.2. En persons midlertidig arbejdsmarkedsydelse udløber den 26. maj 2015. Personen søger om et seniorjob den 10. marts 2015. Kommunen skal ansætte den ledige i et seniorjob senest 2 måneder efter den dag, hvor den ledige har anmodet om et seniorjob, dog tidligst fra dagen efter den midlertidige arbejdsmarkedsydelse er udløbet, dvs. i dette tilfælde den 27. maj 2015, som er dagen efter udløbet af den midlertidige arbejdsmarkedsydelse.\nEn person, der har søgt om seniorjob, og som bliver syg, skal ikke indgive en ny ansøgning om seniorjob, hvis sygdommens varighed ikke overskrider kommunens ansættelsesfrist.\nEksempel 4) Frister, når den ledige bliver syg\nEn persons midlertidige arbejdsmarkedsydelse udløber den 4. maj 2015. Personen søger om et seniorjob den 21. april 2015. Kommunen skal ansætte den ledige i et seniorjob senest den 20. juni 2015. I en kortere periode, fra den 5. - 9. juni 2015, er den ledige syg. Da sygdommens varighed ikke overskrider kommunens ansættelsesfrist, skal den ledige ikke sende en ny ansøgning om seniorjob. Er den ledige derimod syg i perioden 11. - 24. juni 2015, overskrider sygdommen kommunens ansættelsesfrist, og den ledige skal i forbindelse med raskmelding søge på ny.\nFor ret til kompensation i de ovennævnte tilfælde henvises til vejledningens punkt 15.\nOverholder personen ikke ansøgningsfristerne, jf. § 2, stk. 2, § 3, stk. 2 og § 4, stk. 2, mister personen retten til et seniorjob. Der vil dog i særlige tilfælde være mulighed for, at kommunen kan se bort fra, at fristen ikke er overholdt. Der henvises til vejledningens punkt 10.\nNår en person ansættes i et seniorjob, skal kommunen orientere personens a-kasse herom, jf. denne vejlednings punkt 26.\n§ 3. Personer, som er ophørt i et seniorjob, fordi vedkommende har fået ordinær beskæftigelse, har ved ledighed ret til på ny at få et seniorjob, medmindre personen har genoptjent ret til arbejdsløshedsdagpenge, jf. § 53 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Kommunen har pligt til at ansætte personen i seniorjob senest 1 måned efter den dag, hvor ansøgningen om et seniorjob er modtaget.\nStk. 2. Ansøgning om ansættelse i et seniorjob skal være modtaget i ansøgerens bopælskommune senest 2 måneder efter den dag, hvor personen er ophørt i beskæftigelsen\nTilbagevenden til seniorjob efter ordinær ansættelse\n8. Får en person, der er ansat i et seniorjob, ordinær beskæftigelse, bevarer personen sin ret til seniorjob ved efterfølgende ledighed, indtil personen på ny har genoptjent ret til arbejdsløshedsdagpenge, jf. § 53 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Bestemmelsen anvendes analogt på personer, der har modtaget kompensation inden ordinær beskæftigelse. Har personen ikke nået at genoptjene dagpengeretten, inden ledigheden indtræder, kan personen ansøge om et nyt seniorjob. Ansøgningen skal være modtaget i kommunen senest 2 måneder efter ophøret i det ordinære job. Overholdes denne frist ikke, mister personen retten til et nyt seniorjob. Der gælder dog ikke en ny 2-måneders ansøgningsfrist, hvis den ordinære beskæftigelse er af så kort varighed, at den ophører, inden kommunens ansættelsesfrist indtræder, eller tilbud om seniorjob gives – i disse situationer skal der ikke indgives ny ansøgning.\nI særlige tilfælde vil der være mulighed for, at kommunen kan se bort fra, at 2-måneders fristen ikke er overholdt. Der henvises til vejledningens punkt 10.\nEksempel 5) Frister, når den ledige får et ordinært arbejde\nEn persons midlertidige arbejdsmarkedsydelse udløber den 4. maj 2015. Personen søger om et seniorjob den 21. april 2015, og kommunens ansættelsesfrist er derfor den 20. juni 2015. Den 2. juni 2015 tiltræder personen et ordinært arbejde, dvs. under en måned efter den midlertidige arbejdsmarkedsydelse er udløbet. Hvis personen igen fratræder jobbet, gælder der en ny 2-måneders ansøgningsfrist, og kommunens ansættelsesfrist er senest 1 måned efter den dag, hvor ansøgningen om et seniorjob er modtaget. Fratræder personen allerede inden kommunens oprindelige ansættelsesfrist indtræder, dvs. senest den 20. juni 2015, fx den 16. juni 2015, skal den ledige ikke sende en ny ansøgning.\nKommunen har pligt til at ansætte personen i et seniorjob senest 1 måned efter den dag, hvor ansøgningen er modtaget.\nFor at sikre, at personen har et forsørgelsesgrundlag, har personen ret til en kompensation, jf. teksten til vejledningens punkt 16.\n§ 4. Flytter en person, der er ansat i et seniorjob, til en anden kommune, har personen ret til at fortsætte i sit seniorjob eller få et seniorjob i den nye bopælskommune.\nStk. 2. Hvis personen ønsker ansættelse i et seniorjob i den nye bopælskommune, kan ansøgning herom sendes tidligst 3 måneder før tilflytningen. Ansøgningen om et seniorjob skal være modtaget i den nye bopælskommune senest samtidig med, at pågældende ophører i et seniorjob i den tidligere kommune.\nStk. 3. Den nye bopælskommune skal ansætte personen senest 2 måneder efter den dag, hvor ansøgningen er modtaget, dog tidligst samtidig med tilflytningen.\n9. Hvis en person, der er ansat i et seniorjob, flytter til en anden kommune, har personen ret til at fortsætte i sit hidtidige seniorjob. Personen kan også vælge at søge om at få et seniorjob i den nye bopælskommune. Hvis en person vælger at beholde sit hidtidige seniorjob efter fraflytningen, har personen mulighed for efterfølgende at ansøge om seniorjob i den nye bopælskommune. For at sikre, at fraflytningskommunen har modtaget en opsigelse af det hidtidige seniorjob, således at den fraflyttende person efter endt opsigelsesvarsel, i en fritstillingsperiode eller efter anden aftale kan tiltræde et seniorjob i den nye kommune rettidigt, kan den nye kommune, når denne modtager en ansøgning om seniorjob, få bekræftet hos pågældende med dokumentation for opsigelsen, at denne har opsagt sit hidtidige seniorjob. Ansøgning om ansættelse i seniorjob i den nye bopælskommune kan sendes til den nye bopælskommune tidligst 3 måneder før tilflytningen. Ansøgningen skal senest være modtaget i den nye kommune samtidig med, at personen fratræder seniorjobbet i fraflytningskommunen. Hvis personen modtager kompensation i fraflytterkommunen, er fristen for ansøgning i den nye bopælskommune senest flyttedagen. Den nye kommune skal ansætte personen senest 2 måneder efter den dag, hvor ansøgningen er modtaget, dog tidligst samtidig med tilflytningen. § 4, stk. 2 og 3, anvendes analogt på personer, der modtager kompensation. Der henvises til vejledningens punkt 15-17 om kompensation.\nDet følger af lovens § 3, at hvis en person, der er berettiget til seniorjob, har ordinær beskæftigelse, har vedkommende ved ledighed fra det ordinære job ret til et nyt seniorjob. En person, der er omfattet af § 3, vil efter denne bestemmelse ved flytning til en ny kommune kunne anmode denne om et seniorjob. Ansøgningen om et seniorjob skal være modtaget senest 2 måneder efter, at personen er ophørt i den ordinære beskæftigelse.\nDen nye bopælskommune, der har pligt til at ansætte personen i et seniorjob, skal afholde udgifterne til løn m.v. og modtager tilskuddet efter lovens § 15.\nHvis personen vælger at bevare sit seniorjob i den tidligere kommune, er det den tidligere kommune, der afholder udgifterne til løn m.v. og modtager tilskuddet efter lovens § 15.\n§ 5. Kommunen kan dispensere fra de i § 2, stk. 2, § 3, stk. 2, og § 4, stk. 2, nævnte frister, hvis årsagen til, at personen ikke har overholdt fristerne, skyldes ganske særlige forhold, som ikke kan tilregnes personen selv.\nDispensation fra ansøgningsfristerne\n10. Fristerne for, hvornår ansøgning om seniorjob senest kan indsendes, fremgår af lovens § 2, stk. 2, § 3, stk. 2, og § 4, stk. 2.\nKommunen kan dispensere, hvis en person ikke overholder fristerne for, hvornår personen senest skal søge om et seniorjob. Det gælder både i forbindelse med ansøgning, når dagpengeretten udløber, jf. § 2, stk. 2, hvis pågældende har haft et ordinært arbejde, jf. § 3, stk. 2, eller flytter til en ny kommune, jf. § 4, stk. 2. Det er en forudsætning, at årsagen til, at personen ikke har overholdt fristerne, skyldes ganske særlige forhold, som ikke kan tilregnes personen selv. Bestemmelsen giver således kommunen ret til at dispensere, hvis en person uforskyldt ikke overholder fristerne for, hvornår personen senest skal søge om seniorjob for ikke at miste retten til at indgå i seniorjobordningen.\nSom eksempler på ganske særlige forhold kan nævnes, at\n– kommunen eller a-kassen ikke har vejledt korrekt om betingelserne for at få et seniorjob, herunder om ansøgningsfristerne,\n– a-kassen ikke har været opmærksom på, hvornår personens dagpengeperiode udløber,\n– a-kassen ved dagpengeperiodens udløb har truffet en afgørelse om, at personen kan genindplaceres i en ny dagpengeperiode, hvilket efterfølgende viser sig ikke at være tilfældet, eller at\n– der har været alvorlig sygdom i ansøgningsperioden hos personen selv eller hos dennes nærmeste pårørende.\nBestemmelsen kan ikke anvendes som hjemmel til at udbetale kompensation fra et tidligere tidspunkt end den frist, der fremgår af bestemmelsen, der dispenseres fra.\nKommunens afgørelser om dispensation vil kunne indbringes for Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg. Der henvises til vejledningens punkt 23.\n§ 6. Kommunen fastsætter seniorjobbets indhold og omfang efter samtale med ansøgeren og bl.a. under hensyn til vedkommendes kvalifikationer og interesser.\nIndholdet af seniorjobbet\n11. Personens bopælskommune kan etablere seniorjob inden for hele kommunens ansættelsesområde.\nLigesom ved ordinære job skal der være tale om arbejde med et reelt indhold, så den enkelte ikke mister motivation og udvikling i jobbet. Det er kommunen, der fastsætter arbejdsområdet og det konkrete indhold af seniorjobbet. Det skal ske på baggrund af samtale med den ledige, og der skal ved fastlæggelsen heraf tages udgangspunkt i personens forudsætninger og interesser. Personen har ikke noget krav på ansættelse inden for bestemte områder, men kommunerne bør bl.a. lægge vægt på personens kvalifikationer, herunder uddannelses- og erhvervsmæssige baggrund samt interesser.\nAnkestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har i en principafgørelse nr. 63-13 fastslået:\n– Ved fastlæggelsen af indhold og omfang af et seniorjob gælder de samme principper for arbejdets indhold, som for arbejde på det ordinære arbejdsmarked, der bliver anvist en ledig, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse.\n– Kommunen fastsætter seniorjobbets indhold og omfang efter samtale med ansøgeren og blandt andet under hensyntagen til vedkommendes kvalifikationer og interesser.\n– Et seniorjob svarer til et arbejde på det ordinære arbejdsmarked. Kommunen anses for arbejdsgiver i forhold til seniorjob. Det gælder generelt i arbejdsforhold, at det er arbejdsgiver, der fastsætter arbejdets indhold.\n– Seniorjobbets indhold skal være i overensstemmelse med gældende arbejdsretlige principper og svare til arbejde, der kunne blive udbudt som hovedbeskæftigelse.\nDer er tale om et rimeligt tilbud om seniorjob, hvis personen kan varetage seniorjobbet efter et kortere uddannelsesforløb, og personen får tilbudt den fornødne oplæring.\nHvis det viser sig, at en person ikke er egnet til det seniorjob, vedkommende har fået, skal indholdet af seniorjobbet tages op til overvejelse, og dialogen om arbejdets indhold skal genoptages med henblik på overvejelse om skift til andet arbejdsområde.\nRepræsentanter for de ansatte i den kommunale virksomhed, hvori der tilbydes et seniorjob, skal medvirke ved fastlæggelse af seniorjobbets indhold for herved at bidrage til, at arbejdet har et rimeligt indhold, så den enkelte oplever kvalitet i jobbet. Der henvises endvidere til vejledningens punkt 24 og kap. 6 i bekendtgørelse om seniorjob for så vidt angår medarbejderinddragelse.\nPersoner, der er ansat i seniorjob, vil kunne deltage på lige fod med andre offentligt ansatte i relevant videre- og efteruddannelse.\n§ 7. Løn- og arbejdsvilkårene for personer i seniorjob skal være overenskomstmæssige eller de for tilsvarende arbejde sædvanligt gældende, jf. dog § 11, stk. 1. Personer, der ansættes i seniorjob, er omfattet af den lovgivning, der gælder for lønmodtagere.\nStk. 2. Nedlægges arbejdsfunktionen, der er etableret som et seniorjob, er kommunen forpligtet til at anvise personen et nyt seniorjob.\n12. Løn- og arbejdsvilkårene for personer i seniorjob skal være overenskomstmæssige eller de for tilsvarende arbejde sædvanligt gældende. Desuden gælder det, at personer, der ansættes i seniorjob, i øvrigt er omfattet af den lovgivning, der gælder for lønmodtagere; herunder regler om afskedigelse, opsigelsesvarsler m.v. Dog gælder der særlige regler for, hvornår et seniorjob skal ophøre, jf. lovens § 11.\nSåfremt en person afskediges fra et seniorjob, uden at personen har misligholdt sin ansættelsesaftale, mister personen ikke retten til et nyt seniorjob. I disse tilfælde anvendes § 3 analogt, jf. vejledningens punkt 8.\nPersoner ansat i seniorjob er som andre lønmodtagere omfattet af lov om sygedagpenge.\nUnder ansættelse i seniorjob optjener man ret til ferie med løn i henhold til de vilkår, der gælder for det pågældende ansættelsesområde. Under ansættelse i seniorjob har man ikke ret til feriedagpenge, jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Dette skyldes, at personer i seniorjob har opbrugt dagpengeperioden, og at retten til feriedagpenge bl.a. er betinget af, at man opfylder betingelserne for ret til dagpenge.\nI perioder, hvor en person modtager kompensation, jf. vejledningens punkt 15-16, optjener personen ikke ret til ferie med løn, idet man i denne periode ikke er ansat i seniorjob. Personer, der modtager kompensation, kan få udbetalt kompensation under ferie, jf. § 18 i bekendtgørelse om seniorjob.\n12.2. Nedlæggelse af seniorjobbet\nFor at sikre, at personer, der er ansat i seniorjob, kan være i beskæftigelse, indtil de kan gå på efterløn, ophører retten til seniorjob ikke, selv om arbejdsområdet for seniorjobbet nedlægges. Retten til seniorjob ophører således ikke, hvis seniorjobbet nedlægges, uanset årsag.\nNedlægges seniorjobbet, eller sker der omorganiseringer, således at der ikke er behov for personen det pågældende sted, skal kommunen sørge for et nyt seniorjob til personen. Kommunen vil således kunne planlægge overgang fra et seniorjob til et andet uden afbrydelse. Hvis dette i særlige situationer ikke har været muligt, anvendes § 8, stk. 3, analogt til udbetaling af kompensation, indtil et nyt seniorjob er fundet til personen, jf. vejledningens punkt 16. Det betyder, at udbetaling af kompensation i denne situation skal ske allerede fra tidspunktet for ophør med lønudbetalingen.\n12.3. Misligholdelse af ansættelsesaftale\nEn person i seniorjob vil i øvrigt kunne afskediges, hvis denne misligholder ansættelsesaftalen på en sådan måde, at kommunen efter almindelige regler og principper er berettiget til at afskedige ansatte. Hvis den pågældende person anfægter, at arbejdsgiveren har været berettiget til at bringe ansættelsen til ophør som følge af misligholdelse, skal dette behandles efter de almindelige regler, dvs. i det fagretlige system eller ved de ordinære domstole. Vurderingen af, om der er tale om misligholdelse, følger således de almindelige ansættelsesretlige regler. Hvis det i den forbindelse påvises, at afskedigelsen ikke er begrundet i misligholdelse, har den afskedigede efterfølgende ret til et nyt seniorjob.\n12.4. Sygdom i et seniorjob\nAnsatte i seniorjob kan afskediges som følge af sygdom efter almindelige ansættelsesretlige regler. Afsked fra et seniorjob som følge af sygdom indebærer som udgangspunkt ikke, at der er tale om misligholdelse, og at retten til seniorjob dermed fortabes. Personen har derfor som udgangspunkt ret til et nyt seniorjob, når personen er raskmeldt. Personen har i den forbindelse ret til kompensation efter raskmelding fra det tidspunkt, hvor kommunens pligt er indtrådt, jf. § 3 analogt.\nKommunen skal altid foretage en konkret samlet vurdering af omstændighederne i den enkelte afskedigelsessag med henblik på at træffe afgørelse om, hvorvidt der er tale om misligholdelse eller ej.\n13. Ansættelse af fuldtidsforsikrede a-kassemedlemmer\nKommunen skal tilbyde fuldtidsansættelse til fuldtidsforsikrede medlemmer af en a-kasse. Som ledig fuldtidsforsikret har man således ikke ret til at blive ansat på deltid, men hvis kommunen mener, at det er hensigtsmæssigt, vil den - som for øvrige ansatte - kunne imødekomme et ønske om deltidsansættelse. Dette vil fx kunne forekomme i forbindelse med, at en person har et ordinært deltidsjob. Er deltidsjobbet af en varighed, som medfører, at personen genoptjener dagpengeretten, mister personen dog retten til seniorjobbet, når dagpengeretten er genoptjent, jf. lovens § 1.\nAnsættelse af deltidsforsikrede a-kassemedlemmer\nKommunen skal tilbyde deltidsansættelse til deltidsforsikrede medlemmer af en a-kasse. Kommunen skal tilbyde deltidsforsikrede et seniorjob med en varighed på 30 timer ugentligt svarende til, at 30 timers arbejdsuge er fuld sædvanlig arbejdstid for deltidsforsikrede, jf. lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Kommunen kan ikke for deltidsforsikrede få tilskud efter seniorjoblovens § 15 til mere end 30 timers ansættelse.\nKommunen vil kunne imødekomme et ønske om kortere arbejdstid end 30 timer ugentligt for den deltidsforsikrede, hvis det skønnes hensigtsmæssigt.\n14. Seniorjob er støttet arbejde. Dagpengeretten kan derfor ikke genoptjenes på grundlag af beskæftigelse i seniorjob, jf. § 53, stk. 4, i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nPersoner i seniorjob vil ikke kunne modtage tillægsydelser efter kapitel 14 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, da seniorjob ikke er et tilbud om aktivering. Der vil kunne gives tilskud til hjælpemidler efter reglerne i § 100 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. En kommune har også mulighed for at bevillige mentorstøtte til en borger i seniorjob. Kommunen kan dog ikke hjemtage refusion efter § 120, stk. 2, og § 121a i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, idet personer i seniorjob ikke er omfattet af målgrupperne i § 2 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nKompensation ved overskridelse af frister m.v.\n§ 8. Ansætter kommunen ikke en person i et seniorjob inden for tidsfristerne i § 2, stk. 1, § 3, stk. 1, og § 4, stk. 3, skal kommunen betale personen en kompensation, jf. § 9.\nStk. 2. Ved overskridelse af fristerne i § 2, stk. 1, og § 4, stk. 3, skal kompensationen dække perioden fra det tidspunkt, hvor fristen for at ansætte personen udløber, og indtil pågældende ansættes i et seniorjob.\nStk. 3. Har den ledige søgt om et nyt seniorjob efter § 3, skal kompensationen dække perioden fra det tidspunkt, hvor pågældende ansøger om et nyt seniorjob, og indtil personen ansættes i seniorjobbet. Kompensationen skal dog alene betales fra det tidspunkt, hvor lønudbetalingen fra arbejdsgiveren i den ordinære beskæftigelse er ophørt. Der er ikke ret til kompensation, hvis ledigheden skyldes, at personen har misligholdt ansættelsesaftalen, eller hvis ledigheden på anden måde kan tilregnes den pågældendes egne forhold.\nKompensation til personer, der afventer seniorjob\n15. Hvis en kommune ikke ansætter en person i seniorjob inden for de tidsfrister, som fremgår af § 2, stk. 1, § 3, stk. 1, og § 4, stk. 3, skal kommunen betale en kompensation til personen.\nBetaling af kompensation tilsidesætter ikke kommunens pligt efter loven til at ansætte personen i et seniorjob. Efterlever kommunen ikke sin forpligtelse til at ansætte personen inden for de i loven fastsatte frister, vil dette spørgsmål kunne tages op af kommunaltilsynet.\nHvis kommunen ikke senest 2 måneder efter at have modtaget en ansøgning om seniorjob ansætter personen i seniorjob, skal kommunen betale en kompensation, der dækker perioden fra det tidspunkt hvor fristen for at ansætte pågældende udløb, og indtil personen ansættes i seniorjobbet. Dette gælder både, når en person efter § 2 i forbindelse med ophør af dagpengeretten søger om seniorjob, og når en person flytter til en ny kommune og ønsker at udnytte sin mulighed efter § 4 for at få et seniorjob i den nye kommune.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har til Folketinget i BEU 482 2013-14 svaret, at det ud fra en overordnet formålsfortolkning af lov om seniorjob ikke vil være i overensstemmelse med lovens formål, hvis personer som følge af korterevarende sygdom mister deres forsørgelsesgrundlag. Kommunen kan fortsat udbetale kompensation til personer, der er blevet tilbudt et seniorjob af kommunen, men som i en kortvarig periode ikke kan påbegynde det pågældende seniorjob på grund af sygdom.\n16. I de situationer, hvor en person er ophørt i et seniorjob med henblik på ordinær beskæftigelse, og pågældende på ny bliver ledig og ansøger om nyt seniorjob, skal kompensationen dække perioden fra, at pågældende ansøger om et nyt seniorjob, og indtil ansættelsen i seniorjobbet finder sted. Kompensationen kan tidligst dække fra det tidspunkt, hvor lønudbetalingen fra den ordinære arbejdsgiver er ophørt.\nI disse situationer, hvor pågældende anmoder om nyt seniorjob, har kommunen pligt til at ansætte personen senest 1 måned efter at have modtaget anmodningen. Hvis personen søger om et nyt seniorjob, så snart vedkommende har modtaget sin opsigelse, vil pågældende kunne få en kompensation, der dækker perioden fra ophør af lønudbetaling fra den ordinære arbejdsgiver og indtil ansættelsen i nyt seniorjob.\nIkke ret til kompensation\n17. Der er ikke ret til kompensation, hvis afskedigelsen fra det ordinære job er begrundet i, at personen har misligholdt sin ansættelsesaftale. I sådanne sager vil der kunne være uenighed mellem arbejdsgiver og arbejdstager om, hvorvidt bortvisningen eller afskedigelsen var berettiget. Dette spørgsmål vil ofte skulle finde en retslig afgørelse. I disse situationer vil kompensationen først kunne udbetales, når der foreligger en endelig afgørelse om, at der ikke foreligger misligholdelse.\nPersonen har heller ikke ret til kompensation, hvis ledigheden på anden måde kan tilregnes pågældendes egne forhold. Vurderingen, der i forbindelse hermed skal lægges til grund, svarer til den vurdering, som kommunerne foretager i forbindelse med afgørelse om en punktsanktion, hvis en person uden rimelig grund ophører med sit arbejde, jf. § 39, nr. 1, i lov om aktiv socialpolitik.\nUdover de tilfælde, hvor ledigheden kan tilregnes pågældendes egne forhold, jf. ovenstående, har personen ikke ret til kompensation, når en kommune har udfoldet rimelige bestræbelser på at ansætte personen i et seniorjob, men hvor personen ikke kan tiltræde, og hvor kommunens ansættelsesfrist derfor er overskredet.\nDet kan fx være tilfældet, hvor en person på grund af sygdom ikke kan tiltræde et tilbudt seniorjob, og hvor kommunens ansættelsesfrist således er overskredet på grund af personens egne forhold.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har til Folketinget i BEU 482 2013-14 om længerevarende sygdom og udbetaling af kompensation svaret, at hvis der er tale om længerevarende sygdom, hvor der kan rejses tvivl om, hvorvidt personen bliver i stand til at varetage et seniorjob, er kommunen ikke forpligtet til at udbetale kompensation i de tilfælde, hvor personens egne forhold betyder en længerevarende overskridelse af fristen for ansættelsen i seniorjob.\nHvis der derudover kan rejses tvivl om, hvorvidt personen fortsat kan anses for at være en reel ansøger til et seniorjob, skal kommunen vejlede om andre tilbud om hjælp til personen.\n§ 9. Kompensationen i § 8 fastsættes til det beløb, som personen modtog i arbejdsløshedsdagpenge ved dagpengeperiodens udløb fratrukket de arbejdsindtægter, som personen modtager i perioden med kompensation. Personen har pligt til at oplyse kommunen om sine arbejdsindtægter. Kompensationen udbetales månedsvis bagud.\nStk. 2. Kompensationen reguleres med satsreguleringsprocenten efter lov om en satsreguleringsprocent og efter stk. 3 og 4.\nStk. 3. Ved den årlige regulering, jf. stk. 2, anvendes satsreguleringsprocenten for det pågældende finansår med fradrag af en procentsats, jf. stk. 4.\nStk. 4. For finansåret 2016 udgør procentsatsen 0,3. For finansåret 2017 udgør procentsatsen 0,4. For finansårene 2018-2023 udgør procentsatsen 0,75.\nStk. 5. Fradraget i kompensationen som følge af arbejdsindtægter sker i forhold til den arbejdstid, som den pågældende har i arbejdet. For personer, der ikke har en dokumenterbar arbejdstid, beregnes timetallet ud fra indtægten divideret med den til enhver tid gældende omregningssats, som er fastsat efter lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nStk. 6. Kompensationen nedsættes med det beløb, som den pågældende eventuelt modtager fra arbejdsgiveren eller Lønmodtagernes Garantifond i forbindelse med ophør af ansættelsen.\nStk. 7. Beskæftigelsesministeren fastsætter regler for beregning af kompensationen, herunder regler om fradrag i kompensationen.\n18. Der henvises til kap. 1-5 i bekendtgørelse om seniorjob (bekendtgørelse nr. 1450 af 16. december 2013) for så vidt angår de nærmere fastsatte regler om kompensationens størrelse, om fradrag i kompensationen og om ferie med kompensation og varsling af ferie.\nReglerne i bekendtgørelse om seniorjob om fradrag i kompensationen svarer til fradragsreglerne på dagpenge- og ledighedsydelsesområdet.\nReglerne i bekendtgørelse om seniorjob om ferievarsling og ferie med kompensation svarer til reglerne om ferievarsling og ferie med ledighedsydelse, dog således at der ved ferie med kompensation sker fradrag i kompensationen for udbetalinger fra arbejdsgiveren eller Lønmodtagernes garantifond i forbindelse med ophør af en ansættelse, jf. seniorjoblovens § 9, stk. 6, (§ 19 i bekendtgørelse nr. 812 af 27. juni 2014 om beregning af ledighedsydelse, fradrag i ledighedsydelse og varsling af ferie med ledighedsydelse og § 74 e i lov om aktiv socialpolitik).\nPligt til at stå til rådighed for henvist arbejde\n§ 10. En person, der er ansat i et seniorjob eller modtager kompensation efter § 8, kan henvises til ordinært arbejde. Personen skal være registreret som arbejdssøgende uden ydelse i jobcenteret og have indlagt oplysninger om sin arbejds- og uddannelsesmæssige baggrund m.v. (cv) i Beskæftigelsesministeriets database (Jobnet).\nHenvisning til ordinært arbejde\n19. Personer, der er ansat i seniorjob, og personer, der modtager kompensation efter lovens § 8, skal kunne henvises direkte til et konkret job efter aftale med en arbejdsgiver efter reglerne i § 5, stk. 2, nr. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats,.\nDer skal være tale om en henvisning, hvor arbejdsgiveren har bedt om at få henvist arbejdskraft, hvorefter jobcenteret har pålagt den ansatte i seniorjob at søge dette arbejde.\nHenvisningen skal ske sådan, at personen i seniorjob kan overholde sine forpligtelser overfor kommunen som arbejdsgiver med hensyn til, hvornår pågældende kan forlade seniorjobbet.\nPersonen skal under ansættelsen i seniorjobbet være registreret som arbejdssøgende hos jobcenteret og have indlagt sine henvisningsrelevante oplysninger (CV-oplysninger) i Beskæftigelsesministeriets database (Jobnet). Oplysningerne skal være fyldestgørende med hensyn til tidligere beskæftigelse, uddannelse, kvalifikationer og øvrige forhold af betydning for henvisning af arbejde.\nPersoner i seniorjob modtager ikke dagpenge og vil ikke være omfattet af reglerne om individuelt kontaktforløb, løbende opfølgning, jobplan mv., eller af kravet om ugentlig bekræftelse af tilmelding til jobcenteret.\nKommunen skal underrette jobcenteret om, at en person bliver ansat i seniorjob, så jobcenteret kan registrere personen ”uden ydelse” og med et periodisk forhold: ” ansat i seniorjob”. Markeringen betyder, at der ikke stilles krav til personen om ugentlig bekræftelse af jobsøgning. Orienteringen kan foretages ved at registrere markeringen i det fælles datagrundlag.\n§ 11. Ansættelsen i seniorjob skal ophøre\nPå den dato, hvor personen når efterlønsalderen, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.,\nhvis personen afslår et rimeligt ordinært arbejde, som personen er henvist til af jobcenteret efter § 5, stk. 2, nr. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller\nhvis personen på grund af manglende indbetaling af medlemsbidrag eller efterlønsbidrag til sin arbejdsløshedskasse eller udmeldelse af arbejdsløshedskassen ikke længere vil kunne gå på efterløn, når personen når efterlønsalderen, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nStk. 2. Ophør af ansættelsen i seniorjob efter stk. 1, nr. 2 og 3, skal ske, når klagefristen for afgørelserne er udløbet, jf. dog § 12, stk. 2.\nStk. 3. Ansatte i seniorjob kan afskediges efter almindelige ansættelsesretlige regler, hvis pågældende misligholder ansættelsesaftalen.\nOphørsgrundene i § 11, stk. 1 medfører, at personen mister sin ret til seniorjob. Personer, som afskediges fra et seniorjob efter § 11, stk. 3, mister ligeledes retten til fortsat seniorjob. Der henvises til vejledningens punkt 12.\nNår efterlønsalderen indtræder\n20. Ansættelse i et seniorjob ophører, når datoen for efterlønsalderen nås. Reglerne om efterlønsalderens indtræden fremgår af § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nHvis man afslår et rimeligt ordinært job\n21. Seniorjobbet ophører desuden, hvis en person i seniorjob afslår et rimeligt ordinært arbejde, som er henvist af jobcenteret efter § 5, stk. 2, nr. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Der skal være tale om et konkret job, der er henvist til efter aftale med arbejdsgiveren.\nHvis en person afslår et henvist ordinært arbejde, skal jobcenteret meddele dette til kommunen, hvorefter personen mister retten til seniorjobbet. Kommunen skal derfor bringe seniorjobbet til ophør, dog først når klagefristen for afgørelsen er udløbet, jf. nedenfor. Ved vurdering af, hvad der er et rimeligt ordinært arbejde, finder kriterierne i § 13 i lov om aktiv socialpolitik anvendelse.\nPersonen vil kunne klage til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg over rimeligheden af det henviste arbejde, jf. reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Der henvises til vejledningens punkt 23. Klagen har opsættende virkning på ophøret af seniorjobbet, jf. nedenfor.\nHvis man mister muligheden for at kunne gå på efterløn\n22. Seniorjobbet ophører også, hvis en person bliver meldt ud af a-kassen eller efterlønsordningen på grund af manglende indbetaling af medlems- eller efterlønsbidrag og derfor ikke længere vil kunne gå på efterløn, når personen når efterlønsalderen.\nDet samme gør sig gældende, hvis personen slettes som medlem af a-kassen på grund af svig og ikke genoptages på ny senest samtidig med slettelsen. Det afgørende er, at indbetalingerne af medlems- og efterlønsbidrag ikke afbrydes.\nA-kassen vil give kommunen besked, hvis personen på et tidspunkt under ansættelsen ikke længere opfylder betingelserne for at kunne gå på efterløn. En person, der er blevet meldt ud af a-kassen eller af efterlønsordningen på grund af dette, kan klage over a-kassens afgørelse om udmeldelse efter de almindelige regler herom i §§ 98 og 99 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nDe personer, der har ret til seniorjob efter lovens § 1, stk. 3, er ikke omfattet af betingelsen om ret til efterløn.\nAng. opsigelsesvarsler og udnyttelse af klagemuligheden\nOphøret af seniorjobbet efter lovens § 11, stk. 1, nr. 1-3, sker uden hensyntagen til evt. opsigelsesvarsler på de pågældende områder. For så vidt angår afgørelserne efter lovens § 11, stk. 1, nr. 2 og 3, skal personen have mulighed for at udnytte sin klagemulighed. Derfor kan seniorjobbet tidligst ophøre, når klagefristen på 4 uger er udløbet.\nHvis der klages, må kommunen ikke træffe afgørelse om ophør af seniorjob, før Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg har truffet afgørelse om, hvorvidt det ordinære henviste arbejde ikke har været rimeligt, eller Arbejdsskadestyrelsen efter reglerne i § 98 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. har truffet afgørelse om manglende indbetaling af medlems- eller efterlønsbidrag.\n§ 12. Kommunens afgørelser efter § 4, stk. 1, § 5, § 6, stk. 1, § 8, § 9, § 11, stk. 1, nr. 2 og 3, og § 15, stk. 5, kan indbringes for Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg, jf. § 59 a i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.\nStk. 2. Kommunen må ikke træffe afgørelse om ophør af seniorjob, før der er truffet afgørelse i henholdsvis Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg og Arbejdsskadestyrelsen, i tilfælde, hvor den pågældende\nklager til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg over, at det ordinære henviste arbejde ikke har været rimeligt, eller\nklager til Arbejdsskadestyrelsen efter reglerne i § 98 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. over afgørelsen om manglende indbetaling af medlems- eller efterlønsbidrag.\n§ 13. Klage over afgørelser i spørgsmål om konkurrenceforvridning efter § 15, stk. 5, kan ud over af parterne i sagen indbringes for Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg af andre, som har en væsentlig interesse i afgørelsen.\nKlager til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg\n23. Følgende afgørelser om seniorjob kan indbringes for Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg:\n– Kommunens afgørelser efter § 4, stk. 1, hvorefter personen ved flytning har ret til at fortsætte i sit hidtidige seniorjob eller ret til at få et nyt seniorjob i den nye kommune.\n– Kommunens afgørelser efter § 5, hvorefter kommunen i særlige tilfælde kan se bort fra frister fra ansøgninger om seniorjob.\n– Kommunens afgørelser efter § 6, hvorefter kommunen fastsætter indholdet af seniorjobbet efter samtale med ansøgeren. Et seniorjob kan være alt arbejde, som den pågældende kan varetage, og som udgangspunkt skal kommunen fastlægge beskæftigelsen under hensyn til personens kvalifikationer og interesser. Hvis personen klager over indholdet af seniorjobbet og ikke tager imod tilbuddet, vil der kunne træffes en foreløbig afgørelse af Ankestyrelsen i de tilfælde, hvor det skønnes, at der er tale om en pludselig opstået trangssituation. Dette følger af reglerne i § 15 i bekendtgørelse nr. 194 af 24. februar 2015 om retssikkerhed og administration på det sociale område.\n– Kommunens afgørelser om kompensation, jf. §§ 8 og 9.\n– Kommunens afgørelser efter § 11, stk. 1, nr. 2, om ophør af seniorjobbet, fordi personen har afslået et rimeligt ordinært henvist arbejde. Kommunens afgørelse om ophør af seniorjobbet sættes i bero ved klager over, at det ordinært henviste arbejde ikke har været rimeligt, jf. § 12, stk. 2.\n– Kommunens afgørelser efter § 11, stk. 1, nr. 3, hvorefter kommunen skal sørge for, at ansættelsen i seniorjobbet ophører ved personens manglende indbetaling af medlemsbidrag eller efterlønsbidrag til a-kassen eller udmeldelse af a-kassen, således at personen ikke længere vil kunne gå på efterløn, når personen når efterlønsalderen. Kommunens afgørelser om ophør af seniorjobbet sættes i bero, hvis personen efter reglerne i § 98 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. påklager spørgsmålet om manglende indbetaling af medlems- og efterlønsbidrag, jf. § 12, stk. 2.\n– Spørgsmålet om, hvorvidt kommunen overholder bestemmelsen i § 15, stk. 5, om, at tilskuddet, som kommunen modtager til seniorjobbet, ikke må være konkurrenceforvridende. Afgørelser i spørgsmål om konkurrenceforvridning kan ud over af parterne i sagen tillige indbringes af andre, som har en væsentlig interesse i afgørelsen.\nFor så vidt angår afgørelserne efter § 11, stk. 1, nr. 2 og 3, skal personen have mulighed for at udnytte sin klagemulighed, inden effektueringen af ophøret af seniorjobbet kan ske. Der henvises til vejledningens punkt 20-22.\nKlagerne til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg skal behandles efter kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Dette indebærer bl.a., at klagen skal ske inden 4 uger fra det tidspunkt, hvor personen har modtaget afgørelsen, og at klagen kan indbringes af den, som afgørelsen vedrører.\nIfølge bekendtgørelse om retssikkerhed og administration på det sociale område skal klage over jobcenterets afgørelse om henvist ordinært arbejde behandles af Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg inden 4 uger efter, at klagen er modtaget.\n§ 14. Ansættelse af personer i seniorjob skal medføre en nettoudvidelse af antallet af ansatte i den pågældende kommunale virksomhed. Ved nettoudvidelse forstås merbeskæftigelse i forhold til den normale beskæftigelse hos den kommunale virksomhed.\nStk. 2. Betingelsen om merbeskæftigelse påses af ansættelsesmyndigheden og de ansatte i fællesskab. Uenighed om betingelsen om merbeskæftigelse afgøres efter de fagretlige regler om mægling og eventuel voldgift.\nStk. 3. Beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om indholdet af kravet om merbeskæftigelse.\nNettoudvidelse af antal ansatte\n24. Ved ansættelse af en person i seniorjob skal der ske en nettoudvidelse af antallet af medarbejdere i forhold til den normale beskæftigelse for den kommunale virksomhed. Betingelsen om merbeskæftigelse påses af ansættelsesmyndigheden for den pågældende kommunale virksomhed og de ansatte i fællesskab. Uenighed om betingelsen om merbeskæftigelse afgøres efter de fagretlige regler om mægling og eventuel voldgift.\nI kapitel 6 i bekendtgørelse om seniorjob (bekendtgørelse nr. 1450 af 16. december 2013) er fastsat nærmere regler om merbeskæftigelseskravet, herunder regler om at medarbejderne skal inddrages forud for ansættelsen i seniorjobbet, at virksomheden som udgangspunkt skal afgrænses som en arbejdsplads med selvstændigt produktionsenhedsnummer, at merbeskæftigelse opgøres med udgangspunkt i budgettet for den pågældende kommunale virksomhed, og at der skal være skriftlige tilkendegivelser fra medarbejderne og arbejdsgiveren om, at betingelserne er opfyldt.\nReglerne svarer til reglerne om merbeskæftigelse ved løntilskudsjob i offentlige virksomheder efter bekendtgørelse om en aktiv beskæftigelsesindsats. Der er ikke noget forholdstalskrav (rimelighedskrav) i relation til antallet af ansatte i seniorjob og antallet af ordinært ansatte i den kommunale virksomhed.\nBetingelsen om merbeskæftigelse medfører ikke begrænsninger i de arbejdsopgaver, som en person i et seniorjob kan varetage. Ansatte i et seniorjob kan udføre præcis de samme opgaver som kommunens ordinært ansatte.\n§ 15. Kommunen får et årligt tilskud fra staten på 110.000 kr. (niveau 1. januar 2006) pr. helårsstilling i et seniorjob. Tilskuddet nedsættes forholdsmæssigt ved ansættelse, der varer mindre end et år, eller ved ansættelse på mindre end fuld tid.\nStk. 2. Beløbet i stk. 1 reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten efter lov om en satsreguleringsprocent.\nStk. 3. Staten yder tilskud forskudsvis i forhold til antallet af ansatte i seniorjob.\nStk. 4. Beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om udbetaling samt om administration, regnskab, revision, tilsyn m.v. for de i stk. 1 omhandlede tilskud og kan herunder bestemme, at administrationen og udbetaling til kommunerne kan varetages af en anden offentlig myndighed.\nStk. 5. Tilskuddet til kommunen efter stk. 1 må ikke være konkurrenceforvridende.\n§ 16. Kommunen afholder endeligt udgiften til kompensationen efter § 8.\n25. Kommunen får et årligt statsligt tilskud til ansættelsen på 136.410 kr. (2015-niveau). Tilskuddet udbetales via det kommunale refusionssystem og vil kunne udbetales forskudsvist. Tilskuddet reguleres en gang årligt med satsreguleringsprocenten efter lov om en satsreguleringsprocent.\nTilskuddet til kommunen må ikke være konkurrenceforvridende.\nDer vil kunne klages til Ankestyrelsens Beskæftigelsesudvalg over konkurrenceforvridning. At der ikke må være konkurrenceforvridning indebærer blandt andet, at tilskuddet til personer ansat i seniorjob skal holdes uden for kommunens prisfastsættelse i det omfang, tilskuddet ydes inden for offentlige serviceområder, hvor der er konkurrence til den private sektor, herunder hvor en kommunal opgave er omfattet af regler om udbudspligt eller udbudsret.\nIfølge lovens § 16 afholder kommunen endeligt udgiften til kompensationen efter § 8.\nOm samspillet mellem kommunen, jobcenteret og a-kassen ved seniorjob\nI. Når en person ansøger om seniorjob\nKommunen hører a-kassen om betingelserne er opfyldt\nLedige i målgruppen for seniorjob, der står overfor at miste dagpengeretten, fordi deres dagpengeperiode udløber, bliver orienteret af a-kassen om muligheden for at ansøge kommunen om et seniorjob.\nSom det fremgår af loven, kan en ansøgning om seniorjob indgives af den ledige til kommunen tidligst 3 måneder før og senest 2 måneder efter den dag, hvor dagpengeperioden udløber. For personer, der opbruger dagpengeretten i perioden fra den 6. januar 2014 til og med den 3. juli 2016, indtræder retten til seniorjob først, når retten til midlertidig arbejdsmarkedsydelse er opbrugt. Disse personer kan tidligst søge om seniorjob 3 måneder før, perioden med midlertidig arbejdsmarkedsydelse udløber.\nNår en person ansøger kommunen om et seniorjob, skal kommunen forud for ansættelsen sikre sig, at personen opfylder betingelserne for seniorjob. Disse oplysninger får kommunen ved at rette henvendelse til pågældendes a-kasse.\nDer henvises i øvrigt til rundskrivelse nr. 69/07 af 20. december 2007 om oplysninger fra a-kasserne til kommunerne om personer, der ønsker eller er i seniorjob.\nII. Når en person ansættes i seniorjob\nNedenfor følger en kort orientering om samspillet mellem kommunen og jobcenteret i forbindelse med, at en person ansættes i et seniorjob i de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsen ikke har ladet jobcenteret varetage opgaven med at ansætte, matche eller henvise personer i seniorjob efter bestemmelserne i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v.:\nKommunen orienterer a-kassen om, at personen ansættes\nNår en ansøgning om seniorjob fører til ansættelse, orienterer kommunen a-kassen om ansættelsen. Ligeledes orienterer kommunen a-kassen, hvis en person ophører med at være ansat i seniorjob. Begge dele er af betydning for, at a-kassen efterfølgende kan opfylde sin forpligtelse til at orientere kommunen, såfremt betingelserne for ret til seniorjob bortfalder.\nKommunen orienterer jobcenteret\nKommunen skal orientere jobcenteret om, at en person er ansat i seniorjob. Dette skyldes, at personen skal stå til rådighed for henvist ordinært arbejde. Jobcenteret registrerer herefter personen som ”uden ydelse” og med et periodisk forhold ” ansat i seniorjob”. Markeringen betyder, at der ikke stilles krav til personen om ugentlig bekræftelse af jobsøgning. Orienteringen kan foretages ved at registrere markeringen i det fælles datagrundlag. Se rundskrivelse nr. 69/07 af 20. december 2007 om oplysninger fra a-kasserne til kommunerne om personer, der ønsker eller er i seniorjob.\nJobcenteret orienterer kommunen\nEt seniorjob skal ophøre, hvis personen afslår et rimeligt ordinært arbejde, som er henvist af jobcenteret efter § 5, stk. 2, nr. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Der skal være tale om et job, hvor arbejdsgiveren har bedt om at få henvist arbejdskraft, hvorefter jobcenteret har pålagt den ansatte i seniorjob at søge dette arbejde.\nHvis en person afslår et henvist ordinært arbejde, skal jobcenteret meddele dette til kommunen, hvorefter personen mister retten til seniorjobbet. Kommunen skal derfor bringe seniorjobbet til ophør, dog først når klagefristen for afgørelsen er udløbet. Ved vurdering af, hvad der er rimeligt ordinært arbejde, finder kriterierne i § 13 i lov om aktiv socialpolitik anvendelse.\nIII. Når et seniorjob skal ophøre\nA-kassen orienterer kommunen, hvis betingelserne for seniorjobbet er bortfaldet\nHvis personen på et tidspunkt under ansættelsen ikke længere opfylder betingelserne for seniorjobbet – fx fordi personen er ophørt med at betale efterlønsbidrag – vil a-kassen orientere kommunen om dette, så kommunen kan bringe seniorjobbet til ophør. Bemærk dog, at ophøret skal sættes i bero, hvis personen efter reglerne i § 98 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. påklager spørgsmålet om manglende indbetaling af medlems- og efterlønsbidrag.\nDet kan tilføjes, at kommunen af sig selv skal være opmærksom på, hvornår efterlønsalderen indtræder for personer, der er ansat i seniorjob, idet seniorjobbet skal ophøre den dato, hvor efterlønsalderen indtræder, jf. § 74 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.\nStyrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, den 24. september 2015


Fem gange nordisk mester\naccess_time15. august 2017 personErling Borgstrøm folder_openSport\nHvidovres Magnus Sibbersen lavede det bedste resultat nogensinde i Hvidovre Kajakklub\nRONING: Med det bedste resultat nogen sinde for Hvidovre Kajakklub til et nordisk mesterskab strøg Magnus Sibbersen af med fem nordiske mesterskaber og én sølvmedalje i Silkeborg. Nu lægges der an til DM og en hård juniortid.\nHvidovre Kajakklub har et par unge stortalenter, men Magnus Sibbersen i klassen for unge drenge til og med 16 år stak lidt af fra de øvrige ved at rydde næsten alle hylder for guldmedaljer ved de nordiske mesterskaber. Han brugte sin sidste sæson i U16-klassen ved dette års nordiske mesterskaber til at stille op i hele 7 løb. Fem af dem gav guld og 1 sølv. Det blev også til en enkelt diskvalifikation.\nForventningerne var også på forhånd i top. Allerede første løb gav guld til Magnus Sibbersen, da han i toerkajak med makkeren Mikkel Guldberg trods lidt modvind vandt overbevisende med næsten to sekunder ned til 2. pladsen. I firekajak med et hold fra mange forskellige klubber over blot 200 meter, blev det til sølv. Blot 0,3 sekunder op til den vindende båd, som også var dansk. Men i fire x stafet gik det galt. En finsk protest mod tyvstart i den danske båd blev taget ad notam med en diskvalifikation til følge og en finsk sejr.\nOg så kunne de øvrige guldløb ellers begynde for Magnus Sibbersen. Især 200 meter enerkajak havde Magnus Sibbersen et stort ønske om at vinde, da det er egen præstation, der især bliver lagt mærke til. Vinden var desværre taget ti,l og der var kraftig modvind på banerne, men fra start til slut kom Magnus Sibbersen foran. Han vandt knebent med kun ét sekund til 2. pladsen, som også var dansk. Kun 45 minutter var der til at komme sig efter det løb, inden Magnus Sibbersen igen stillede til start på kongeetapen for enerkajak på 2.500 meter.\nMed 19 både til start, heraf fem danske, fem svenske, fire norske og fem finske både, blev det en vild start. Vinden havde lagt sig lidt og kun de sidste 1.000 meter hjem var i let modvind. Magnus Sibbersen kom godt fra start og var med i førerfeltet med to andre danske roere. Blot 150 meter før mål, trak han taktisk rigtigt fra de to andre og vandt 2.500 meter løbet i suveræn stil.\nAnden dagen på nordiske mesterskaber blev vanen tro for den danske “sommer” et skift mellem regn og solskin. Firekajak på 500 meter og toerkajak på 2.500 meter foregik i bøvlet vejr med flere skift. Der blev heppet på en klump af roere, hvor det ikke var til at se, hvem der var hvem. Men da bådene nærmede sig mål rykkede Magnus Sibbersen, og det blev til to guldmedaljer mere. Det sidste løb måtte afgøres efter målfoto.\nNæste år rykker Magnus Sibbersen op i den langt hårdere juniorklasse til og med 18 år, og én ting er sikkert: Man kommer ikke gratis til resultaterne. Med snart op mod 4.000 roede kilometer på årets rostatistik for Magnus Sibbersen handler det også om, hvordan motivationen holdes ved lige i alt den træning. Men mon ikke han er blevet ekstra motiveret til at træne og give den en ekstra tand, når der afvikles DM, som er fra den 1. - 3. september. Klarer han sig også godt til DM, er der mulighed for en udtagelse Olympic Hopes i Racice i Tjekkiet fra den 15.9 - 17.9 samt en udtagelse til U18 landsholdet, som er et af årets store mål.


3 gode hoteller i Madrid - Lou Noire\n3 gode hoteller i Madrid Kategori: Rejser\t–\tTags: Ferie, Hoteller, Mad, Madrid, Rejser, Spanien, Storbyferie, Weekendtur\nHer får du tre anbefalinger på gode hoteller i Madrid, der alle kan bookes direkte igennem Booking.com! Se flere hoteller ved at lave din egen søgning her:\nHvordan kommer du til Madrid?\nDet tager lidt over tre timer at komme fra København til Madrid. Jo tidligere du booker, jo billigere bliver det. Du kan bruge momondo til at søge efter billige flybilletter til Madrid. Prøv at skifte imellem forskellige datoer for at finde den laveste pris. Husk også at vælge mellemlandinger fra, hvis du gerne vil flyve direkte.


Landevejene har mandag taget endnu et liv - og igen er det gået ud over en motorcyklist.\nUlykken, som var en soloulykke, skete ved Ullerslev på Fyn klokken 10.55, hvor en 45-årig mandlig motorcyklist mistede kontrollen over sin motorcykel og ramte ind i en pumpestation i højre side af vejen.\nIfølge Fyns Politi pådrog manden sig så svære skader, at han klokken 12.15 afgik vd døden på Odense Universitetshospital.\nDer var ingen øjenvidner til uheldet, men vidner hørte motorcyklen accelerere voldsomt op forud for uheldet. Motorcyklisten bar i øvrigt ikke styrthjelm.\nPubliceret 07 October 2019 15:44


Brutalt røveri i Haastrup på Fyn af – Diverse (lydbog, download, zip_mp3)\n> Lydbøger>Brutalt røveri i Haastrup på Fyn\nBrutalt røveri i Haastrup på Fyn (lydbog, download, zip_mp3)\nFilstørrelse: 31563 KB\nBrutalt røveri i Haastrup på Fyn\nDen 17. august 2006 blev en dag, som vendte op og ned på 64-årige Gerts liv. Han var netop begyndt at arbejde igen på trævarefabrikken, efter at han for et og et halvt år siden fik en blodprop. Han arbejder nu på halv tid i den virksomhed, som gennem et helt liv havde været hans et og alt. Gert boede alene langt ude på landet i den lille by Haastrup ved Faaborg. Hans ejendom bar gammel og faldefærdig og havde aldrig gennemgået nogen former for modernisering. Ejendommen lå for enden af en lang grusvej. Der blev sjældent ryddet, og meget flød i de få værelser, som var i ejendommen, hvor der hverken var toilet eller badefaciliteter. Uden for huset så det ud som indenfor. Flere gamle biler holdt forskellige steder i havet, der ikke blev holdt og lignede nærmest en urskov. Gert var kendt i det lille samfund og nok noget af en særling. Han var kendt for at have penge, hvilket var årsagen til, at hans liv blev totalt ændret denne dag. Navne i artiklen er opdigtede.


Perlegrus i Jels? Få overblik over mulighederne i Region Syddanmark\nPerlegrus i Jels? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter perlegrus i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i Jels, og generelt i Vejen Kommune.\nDet er efterhånden ekstremt fremkommeligt for enhver at sammenholde priser på perlegrus i Jels fra forskellige online firmaer, og derfor har en lang række e-butikker været nødt til at tvinge udsalgspriserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, og samtidig til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange frembyde portofri levering.\nMen det kan imidlertid vise sig tiden værd at undersøge nogle e-forhandlere i Jels efter rabat på perlegrus inden du gennemfører din handel, så man er på den sikre side med at modtage den laveste pris.\nDu bør lige meget hvad være omhyggelig med, at hvis en netshop i Jels annoncerer et produkt til en udsalgspris som kan virke ekstraordinært fordelagtig, så er det mange gange være en indikator for en bedragerisk e-shop. Handler med kort er imidlertid indbefattet af en ordning, der hjælper dig overfor fup forhandlere på nettet.\nVi anbefaler kortbestillinger eller mobilbetaling. Alternativt bør du benytte et tilbud fra fx ViaBill, hvis du foretrækker at godtgøre omkostningerne til perlegrus senere.\nInden nogen bestiller perlegrus på en e-forhandler kan man helt sikkert gennemløbe webshoppens handelsbetingelser, dog er det almindeligvis et omfattende projekt.\nEt alternativ kunne måske være at granske hvorvidt online shoppen er e-mærket medlem, grundet at det bør være en angivelse af at internet butikken opretholder de gældende danske regler, samt at webshoppen nu og da revurderes af sagkyndige i Jels som er inde i vilkårene. Derudover giver det dig anledning til assistance, såfremt du bliver udsat for besvær som følge af din handel.\nTilmed er det anbefalelsesværdigt at du er opmærksom på de primære betingelser der er gældende for handlen, f.eks. den returpolitik online forhandleren benytter. I den relation er det ligeledes vigtigt, at man stadig sikrer ens ordremail, således man fremadrettet kan bevidne sin bestilling, om man er på indkøb til en herre eller dame.\nTrustpilot indebærer aldeles belejlige genveje til at granske en række andre forbrugeres perlegrus-oplevelser og derfor tilrådes det, at du eksaminerer internet shoppens vurderinger i Jels forud for at du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder desuden en lang række anstændige muligheder for at få indtryk af online forretningens pålidelighed. Herinde er der mange online varehuse i Danmark i Jels som giver kunderne mulighed for at nedfælde en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde bør benyttes til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nWebsitet er reklamefinansieret. Vi har tætte samarbejder med forskellige e-handler i Jels da vi fremviser firmaernes tilbud, og indhenter honorar når den besøgende vi sender videre fra perlegrus-siden foretager en handel.\nInformationer omkring produkter og internet forretninger vedligeholdes rutinemæssigt, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der måtte være realiseret siden vi senest opdaterede websitets oplysninger.


Find projekt Moderne komfort uden at gå på kompromis med arkitekturen - Danske Boligarkitekter\nUdnyttet loft i fritliggende hus\nFamilien i 1930’er-villaen i Københavnsområdet fik moderne komfort samtidig med at boligens originale udtryk blev bevaret. Arkitekt Thomas Hjort fra m4 Arkitekter hjalp familien med at renovere deres drømmebolig med respekt for husets oprindelige stil.\nProjektets største udfordring var at give villaen mere komfort – med moderne byggematerialer, og uden at gå på kompromis med arkitekturen.\nLoftrummet på den store villa fra 1930’erne var nedslidt og koldt. Det trængte derfor til at blive renoveret og efterisoleret. Det samme gjaldt underetagens vestvendte glaskarnap.\nDen 206 m2 store bolig var løbende blevet vedligeholdt. Men for at kunne renovere og efterfølgende isolere loftsrummet, skulle tagkonstruktionen rettes op. Dernæst skulle det øges en smule i både højde og drøjde. Det medførte en del tekniske udfordringer, da huset for nylig havde fået udskiftet tagrender og kviste.\nSkorstenen var gennem tiden blevet skæv og skorstensfugerne udvaskede. For at undgå nye, ferske teglsten, der ville stå i kontrast til resten af huset, blev den opbygget af nedrevne facadeteglsten. Dermed sørgede arkitekt Thomas Hjort for, at skorstenen visuelt er kommet til at passe naturligt sammen med den gamle facade.\nDen originale glaskarnap blev skiftet ud med en ny med mere end dobbelt så mange glaspartier. Det har givet beboerne langt bedre dagslys i stuen, og som bonus er kontakten til haven er blevet mere naturlig.\nFor at bevare villaens oprindelige udtryk har arkitekt Thomas Hjort prioriteret at bibeholde de arkitektoniske detaljer i husets indretning. Dørene til værelserne på førstesalen er lavet af en snedker, så de passer til de originale fyldningsdøre fra 1932. Indfatningerne omkring døre og vinduer er udført efter en skabelon af de eksisterende for at få ens profilering.\nEntreprenøren klarede opgaven så godt, at familien valgte at udvide deres projekt. Det betød, at projektet også kom til at indebære tagudskiftning på garagen og renovering af toilet og bad på førstesalen.\nMed renoveringen og moderniseringen har familien fået moderne komfort under hensyntagen til det oprindelige arkitektoniske udtryk.\nVillaens loft er efterisoleret og vinduespartierne i den nye karnap og ovenlysvindue i badeværelset er i energiklasse A.\nBygning opført: 1932\nModerne komfort uden at gå på kompromis med arkitekturen, Tag\nLoftsrummet på den 206 m2 store murstensvilla fra 1930'erne er udskiftet og efterisoleret med respekt for den originale arkitektur. Foto: Christina Kayser Onsgaard\nModerne komfort uden at gå på kompromis med arkitekturen, Bad/toilet\nDen vestvendte glaskarnap har fået mere end dobbelt så mange glasfelter som den gamle. Foto: Christina Kayser Onsgaard.\nModerne komfort uden at gå på kompromis med arkitekturen, Stue\nDe mange glasfelter lukker et fantastisk dagslys ind i stuen, som også har fået en langt bedre forbindelse med haven. Foto: Christina Kayser Onsgaard.\nOprindelig var toilet og badeværelse fordelt på to små rum. I forbindelse med renoveringen blev de to rum slået sammen til ét stort lyst badeværelse. Ovenlysvindue i energiklasse A. Foto: Christina Kayser Onsgaard.\nHusets oprindelig bad og toilet var to små, separate rum.\nBrusekabinen efter renoveringen. Foto: Christina Kayser Onsgaard.\nBadeværelset som det så ud FØR renoveringen.\nHusets tilhørende garage fik også nyt tag. Den nye skorsten er bygget op af genanvendte tegl, så den ikke får et ferskt udtryk i forhold til resten af villaen. Foto: Christina Kayser Onsgaard.\nSkitsetegning af projektet tegnet af arkitekt Thomas Hjort.


KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 med PrisGaranti - kr. 69.00\nHjem / Garn / Tilbehør til Garn / Strikkepinde / Rundpinde / Rundpinde 80 cm / KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4\nVarenummer (SKU): 8904086210488 Kategorier: Garn, Rundpinde, Rundpinde 80 cm, Strikkepinde, Tilbehør til Garn Tag: KnitPro\nKnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 beskrivelse:\nNavn: KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4\nLæs mere om KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 her.\nKnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 – Garn og strik er blevet moderne\nFlere og flere er, vendt tilbage til den gode gamle strikning- og tro ikke det kun er kvinder, der i vores bevidsthed jo er dem, vi ser som de traditionelle strikkere. Man ser lige så mange unge i dag der nyder at gøre brug af deres kreativitet med garn og pinde. Rito.dk sikrer dig gang på gang god kvalitet til fantastiske priser på alt hvad du skal bruge til at strikke og hækle. Du får oven i købet, prisgaranti og kan returnere din vare i 365 dage, så du får også ro i maven, når du køber KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4.\nKnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 med prisgaranti\nKnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 er efter stor efterspørgsel tilføjet i vores varekategori Garn > Tilbehør til Garn > Strikkepinde > Rundpinde > Rundpinde 80 cm. Du får oven i købet hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 hos onlineshoppen Rito.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her finder du noget for alle, og der er det oplagte valg KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nKnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4 med 365 dages returret\nShoppes der produkter online, begunstiges du af bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end standard returretten og giver meget længere returtid. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “KnitPro Symfonie Rundpinde Birk 80cm 3,50mm / 31.5in US4” Annuller svar


Jeg har bred erfaring med mellemstore virksomheder indenfor stort set alle brancher idet jeg har arbejdet som Exam. Erhvervsassurandør gennem 16 år fordelt på to af de største forsikringsselskaber i Danmark.\nJeg ønsker at levere den bedste service og rådgivning i øjenhøjde til mine virksomhedskunder gennem fuld tilgængelighed og løbende dialog, altid med baggrund i stor faglige viden. Jeg forhandler den bedst mulige forsikringsløsning og vil altid fungere som kundens mand.\nVed udelukkende at varetage mine kunders interesser skaber jeg tryghed og overblik - Jeg er med andre ord mine kunders uvildige forsikringspartner overfor alle forsikringsselskaber i Danmark og i udlandet.


• Køb Øreringe Guld → Køb online i dag - Hurtig levering - DineGaver\nHjem• Køb Øreringe Guld → Køb online i dag – Hurtig levering\n• Køb Øreringe Guld → Køb online i dag – Hurtig levering\nE-shops med øreringe guld\nRito.dk er aktuelt imellem de mest benyttede e-handler inden for kreative produkter. Netbutikkens udvalg indbefatter i omegn af 15000 produkter fra flere mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9,8 ud af 10 manifesterer god tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 4008 evalueringer, hvoraf 3827 af disse giver topkarakter. På Facebook er 35104 mennesker fans af Rito.dk, og herpå har forretningen modtaget 597 evalueringer med en middel rating på 4,8 ud af 5, som også er ret så beundringsværdig.\nHobbyshoppen.dk er nu iblandt de største internet handler inden for kreative produkter. Deres sortiment består af omkring 250 produkter fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-score på 8,9 ud af 10 er et udtryk for utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 70 anmeldelser, hvoraf 63 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 5224 brugere fans af Hobbyshoppen.dk, og her har butikken modtaget 86 ratings med en middel score på 4,5 af 5, som ligeså er temmelig imponerende.\nSymaskineTorvet.dk er nu iblandt de bedste online varehuse inden for kreative produkter. Webbutikkens sortiment spænder over opimod 800 produkter fra forskellige mærker. Webshoppens Trustpilot-score på 9,8 af 10 tilkendegiver god kundeloyalitet. Tallet er baseret på 1353 vurderinger, hvoraf 1255 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4398 brugere tilhængere af SymaskineTorvet.dk, og her har netshoppen modtaget 42 vurderinger med en middel score på 4,9 ud af 5, som ligeledes er yderst godt.\nCCHobby.dk er nu iblandt de bedste e-butikker inden for kreative produkter. Netshoppens sortiment favner i omegn af 10000 varer fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-rating på 7,3 ud af 10 giver indtryk af en høj grad af kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 599 anmeldelser, hvoraf 383 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 28853 brugere fans af CCHobby.dk, og herpå har forhandleren modtaget 159 vurderinger med en middel vurdering på 4,6 ud af 5, som ligeså er yderst godt.\nHobbii.dk er i dag iblandt de førende e-firmaer med kreative produkter. Virksomhedens sortiment indeholder omtrent 9000 produkter fra flere brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 ud af 10 markerer stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1952 bedømmelser, hvoraf 1815 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 65783 personer tilhængere af Hobbii.dk, og herpå har virksomheden modtaget 1042 ratings med en middel bedømmelse på 4,8 ud af 5, som ligeledes er yderst beundringsværdig.\nØreringe Guld søges hyppigt\nEn hel del online selskaber yder i øjeblikket et bredt udvalg af løsninger til levering. Den mest populære er efterhånden udleveringssteder, som gør det muligt at hente varerne når der er tid til det. Fragttypen er nemlig ret simpel, samt i mange tilfælde ligeledes den prisbilligste mulighed for levering.\nDu burde også afveje for og imod at få produkterne sendt til din lejlighed eller til dit arbejde. Fragttypen er gerne en kende mere bekostelig, men derudover super enkel. Den mest prisbevidste leveringsmåde af øreringe guld vil dog utvivlsomt være selv at hente produkterne, men den løsning afhænger af at du lever med kort afstand til øreringe guld netbutikkens lager.\nLeveringstidspunktet kan i nogle tilfælde være meget aktuel såfremt du mangler ordren med det samme, og herved er det temmelig essentielt at du besigtiger leveringstiden ved den relevante vare.\nDe fleste øreringe guld internet firmaer giver 1 dags fragt på mange af deres produkter, men vær obs på at det påkræver at transaktionen gennemføres forinden et konkret klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få øreringe guld skippet afsted forinden medarbejderne holder fyraften.\nIndtil flere outlets på nettet garanterer fragt uden omkostninger, men i de fleste tilfælde er det under forudsætning af at man indkøber for et konkret beløb. Alternativt burde man vælge den mest betalelige fragtform, hvilket gerne – uanset om man bor tæt på Hørsholm, Holbæk eller Struer – er at få bragt din pakke til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ualmindeligt overkommeligt for almindelige mennesker at vurdere prisniveauet på øreringe guld i blandt forskellige internet selskaber, og af den grund har masser af firmaer på nettet ikke kunne lade være med at nedsætte priserne på mange af deres produkter – til børn, og tillige også til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange garantere fragt uden omkostninger.\nTrods dette kan det immervæk være lønnende at se nærmere på nogle få shops på nettet efter øreringe guld rabat før du færdiggør din shopping, så du er skudsikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nDu skal dog være omhyggelig med, at når en internet webshop afsætter øreringe guld til salg for en udsalgspris der virker enormt favorabel, kan det ofte være en indikator for en uoprigtig online virksomhed. Betalinger med kort er i hvert fald inkluderet i en vedtægt, som skærmer folk overfor uægte internet foretagender.\nGenerelt anbefaler vi kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ kan du drage nytte af et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du hellere vil dække pengene i flere bidder.\nInden nogen shopper øreringe guld hos en online shop kan man ideelt set gennemse netbutikkens forretningsbetingelser, men det er i mange tilfælde ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kan være at granske om netshoppen er e-mærke tilsluttet, siden det bør være en tilkendegivelse af at internet forretningen respekterer de danske retningslinjer, udover at butikken tit ses til af sagkyndige der forstår retningslinjerne. Derudover giver det dig chance for støtte, hvis du udsættes for udfordringer ved dit køb.\nForuden dette er det at foretrække at du er på vagt for de elementære bestemmelser der gælder for ordren, eksempelvis hvilken returret på øreringe guld internet selskabet kører med. I den sammenhæng er det desuden afgørende, at man altid beholder sin e-mail kvittering, således man når som helst kan bevidne bestillingen, uden hensyn til om man leder efter en vare til en mand eller kvinde.\nTrustpilot byder på uden sammenligning fremragende genveje til at analysere flere forhenværende brugeres oplevelser og på grund af dette anbefales det, at du kigger nærmere på internet butikkens øreringe guld vurderinger inden du køber.\nFacebook medfører lignende visse fortræffelige løsninger til at få indblik i e-forretningens popularitet. Derudover er der endda internet forretninger hvor folk kan notere en anmeldelse af virksomhedens service, som lige så vel kan anvendes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi samarbejder med en hel del firmaer på nettet da vi fremviser butikkernes produkter, og tager kommission ifald den bruger vi sender videre foretager et indkøb.\nFakta angående øreringe guld og online selskaber opdateres hyppigt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for reguleringer der måtte være realiseret efter sidste opdatering af vores data.


Stinna Tange Kaastrup og Horsebo Smarties er en af de fire ekvipager, der skal repræsentere Danmark ved VM.\nOpdateret d. 17-08-2018\nDe fire ekvipager, der skal repræsentere Danmark ved VM i Tryon, North Carolina, er i disse dage – 17.-19. august – samlet på dressurcentret Blue Hors i Randbøl ved Vejle for sidste gang inden afrejsen.\nDet er den sidste træningssamling, inden rytterne til september skal kæmpe om VM-medaljer og kvalifikation til de Paralympiske Lege i Tokyo, når verdensmesterskaberne afvikles i Tryon, North Carolina.\nDet er derfor nu, de sidste detaljer skal finpudses, fortæller landstræner Astrid Gemal, der også sætter fokus på konkurrencemomentet:\n– Vores fokus er selvfølgelig på den sidste finpudsning, og så på at få lavet noget konkurrencesituationstræning. Vi har ikke været til alt for mange stævner i Europa i år, så vi vil gerne prøve at få skabt nogle situationer, hvor vi bringer rytterne ud i noget af det, der venter dem til VM. Og endelig skal vi have lagt en plan for hver rytter frem til vi rejser den 11. september.\nKonkurrencesituationen bliver simuleret ved, at rytterne rider for Dansk Ride Forbunds dommer Mette Ubbesen, der skal bedømme deres ridt.\n– Det gør vi for at skabe en så virkelighedstro konkurrencesituation som muligt. Mette Ubbesen bedømmer ridtene, vi filmer dem, og så gennemgår vi dem sammen med Mette efterfølgende, så vi får nogle input til, hvor vi kan optimere. I morgen træner vi videre, og så laver vi en konkurrencesituation igen på søndag.\nStemningen i den danske trup er rigtig god forud for VM, fortæller landstræneren:\n– Vi er fulde af optimisme og glæder os helt vildt til at komme af sted. Vi har et rigtig godt EM med i bagagen (hvor de danske ryttere hentede fem medaljer, red.), og vi vil helt sikkert forsøge at nærme os den samme succesrate.\nI alt er følgende fire danske ekvipager udtaget til VM:\nLine Munk Madsen (Thisted) og Hønnerups Beebob, grad I\nStinna Tange Kaastrup (Silkeborg) og Horsebo Smarties, grad II\nTobias Thorning Jørgensen (Hejls) og Bruunholm Caribian, grad III\nSusanne Jensby Sunesen (Thisted) og CSK's Que Faire, grad IV


Dame trusser, bambus boxershorts og blødt undertøj – uden søm\n‹ Tilbage Forside Kvinder Sømløse trusser og undertøj\nBehageligt undertøj til hele familien herunder sømløse trusser, højtaljede trusser, bambus undertøj, boxershorts, Invisible trusser, ekstra blødt undertøj i modal elastisk stof og undertøj uden generende syninger til kvinder, mænd og børn. Med de bløde og sømløse trusser er du sikret en lækker fornemmelse mod huden.\nHøjtaljet blød trusse uden sømme - med blonder i farven nude\nHøjtaljet blød trusse uden sømme - med blonder\nHøjtaljede bløde trusser fra Naomi & Nicole model A145 i farven nude\nBløde hipster trusser fra Naomi & Nicole model A143\nBedste undertøj til kvinder. Blødt undertøj til kvinder i en fantastisk kvalitet. Undertøj skal være lækkert og behageligt at have på. Hos FaktiskPraktisk går vi meget op i kvaliteten af vores undertøj på alle mulige måde. Derfor udvælger vi undertøj der for os er behageligt ”luksus undertøj” som man bare vil elske at have på. Luksus undertøj for os er undertøj, som man slet ikke mærker man har på, det skal være blødt og elastisk og med en rigtig god pasform. Materialerne skal være allergivenlige, behagelige og holdbare, så undertøjet ikke mister faconen efter vask og tøjet skal være fremstillet på miljøvenlig vis. Hvis du er gravid, vil du også elske vores bløde og behagelige undertøj. Når man er gravid, har man ikke brug for undertøj der trykker på maven og man ønsker kun at have behagelige trusser på frem for smart blonde der kradser og kravler og ruller ned under maven. Som undertøj gravid har vi nogle lækre højtaljede trusser der sidder godt og som er de bedste underbukser til gravide. De er bløde, varme og behagelige.\nVi har også et lille udvalg af undertøj til mænd blandt andet en meget behagelig boxershort i bambus som er virkelige en af de bedste underbukser til mænd man kan få i en skøn og allergivenlig kvalitet. Boxershorts i bambus er fantastisk at have på og faconen bliver bare ved med at holde. Bedste undertøj til mænd er undertøj i behageligt stof der ikke varmer for meget og bambus er meget temperaturregulerende og derfor er disse underbukser til mænd et meget populært valg og til gaveide.\nSømløse trusser og undertrøjer\nVores meget populære sømløse trusser fra Naomi & Nicole er lækre dame trusser der forkæler huden. De bløde sømløse trusser sidder perfekt og bliver præcis hvor de skal hele dagen, så du undgår at underbukserne kravler op bagi. De sømløse trusser holder den gode kvalitet vask efter vask efter vask. Samtidig er de det tætteste, du kan komme på usynlige trusser, fordi underbukser uden kant ikke kan ses udenpå dit tøj.\nSømløse trusser er bare nogle af de bedste trusser man kan få på. Sømløst undertøj er meget blødt og elastisk undertøj uden kanter, som bare ligger fint og glat på huden. Det lækre undertøj uden sømme fra Naomi & Nicole er kvalitets undertøj, som er så let og lækkert at have på, at man ikke bemærker det. Det er åndbart undertøj og derfor er det også utroligt velegnet under sportstøj,- både på grund af komforten, men også fordi trusserne bliver hvor de skal uden at kravle op, selv om man bevæger sig og træner. De bløde sømløse trusser er perfekte under kjoler, nederdele eller bukser i tyndt stof, hvor man ellers altid kan ane sømmen igennem stoffet. Det ser ikke særlig pænt ud når kanten på underbukserne kan ses,- og her kan Invisible trusser gøre en forskel, så dit tøj falder glat og flot omkring kroppen.\nUdover vores sømløse undertøj til kvinder, har vi også sømløst undertøj til sensitive børn både sømløse trusser og sømløse undertrøjer samt toppe til piger og drenge. Særligt sensitive børn vil elske det sømløse undertøj, da de endnu mere end os andre, har behov for at tøjet ikke driller, krøller eller trykker på huden. Dette gælder særligt undertøj og strømper for denne type børn. Derfor har vi også valgt at have strømper uden sømme.\nNår du køber undertøj online, skal du som udgangspunkt vælge den størrelse undertøj du plejer at købe. Med mindre andet er beskrevet, er det en rigtig god retningslinje, så du får bestilt den rigtige størrelse på undertøjet fra starten af. Vi har følgende størrelser i sortimentet, men det kan variere alt efter hvilken model der er tale om.\nUndertøj på nettet er ofte billigere end i butikkerne, og der er fordele ved at få varen leveret lige til hoveddøren, især i en travl hverdag. Det kan dog være svært at lure hvilken kvalitet der er tale om, når man ikke kan stå med varen i hånden og selv mærke efter. Hos skal du ikke være bange for kvaliteten, da vi kun har det bedste undertøj i den dejligste kvalitet.\nVi anbefaler en skånsom vask på max. 40 °. Vi anbefaler at man ikke anvender tørretumbler til tørring, da det er mere hårdt ved tøjet. Ved uldundertøj anvendes egnet sæbe til vask af uldundertøj og eller bomuldsundertøj og ellers følg de anviste vaskeanvisninger, der er sat på undertøjet. Vejledning til undertøj vask bør følges for at bevare blødhed og elasticitet i stoffet samt for at bevare den gode facon. Hvis man følger de anviste instrukser for en skånsom vask, holder undertøjet vask efter vask uden at miste facon og elasticitet. Man kan med fordel bruge en vaskepose, som beskytter optimalt mod slid fra vaskemaskinen. Vaskeposer beskytter stoffet mod direkte kontakt mod tromlen i vaskemaskinen som kan være ret hård ved det lidt finere vasketøj.\nHos FaktiskPraktisk har vi altid et godt sortiment af behageligt undertøj til kvinder, mænd og børn hvor du finder både højtaljede trusser, sømløse trusser, toppe til piger og boxershorts til mænd samt flere fine modeller online til super gode priser. Vi ved, at mange kvinder sætter stor pris på, at de er klædt behageligt på fra inderst til yderst og vi ved, at flere og flere tænker over hvordan vi behandler vores krop og sætter mere pris på den gode kvalitet. Dyrker du meget sport, tænker du især over hvordan undertøjet sidder, om underbukserne kravler op eller BH stropperne falder ned. Det kan være frygtelig irriterende og det kan give gnavemærker med dårlige underbukser efter en god løbetur med utallige stop fordi underbukserne kravler op. Kvalitet koster selvfølgelig mere en et par billige underbukser i en dårlige kvalitet, men til gengæld holder det gode materiale også meget længere og man bliver gladere for godt undertøj end billigt undertøj der sidder dårligt og hurtigt mister facon.\nHvis du gerne vil vide mere om vores lækre undertøj, højtaljede trusser, usynlige trusser eller undertøj til sensitive børn, så kontakt os gerne på mail eller telefonisk. Vi hjælper også gerne hvis du er i tvivl om den rigtige størrelse.


Politi Festivalgæsterne opfører sig pænt\nPoliti: Festivalgæsterne opfører sig pænt\nBornholms Politi er glade for den måde Wonderfestiwall er forløbet på i år.\nlø 17.08.2019, 21:35\nDet har været en stille og rolig Wonderfestiwall for Bornholms Politi.\n- Folk opfører sig pænt. Der er forskellige aldersgrupper, så der er lidt positiv selvjustits, hvor de voksne passer på de unge, siger Alexander Voltov fra Bornholms Politi.\nHan indrømmer også, at det er en okay tjans at blive sat på.\n- Det er en af de bedre opgave, for man kommer ud og er politi på en lidt anden måde, end vi er vant til, siger Alexander Voltov.\nOg selvom politiet er der for at holde øje med, at alle opfører sig ordentligt og ikke overskrider narkotika og - lattergasforbuddet, så er mange også glade for at møde politiet på festivalen.\n- Det er også sjovt for os at møde folk på den måde. Vi får også nogle små og sjove oplevelser med på vejen, siger Alexander Voltov.


Paracetamol & Pædiatrisk Astma • Er Det Relateret? 🚑 Fitness-N-Health.com\nVigtigsteSærlige emner: Paracetamol skylden for stigende astma niveauer hos børn?\nParacetamol har været et populært smertestillende middel hos børn i årtier og betragtes som sikkert og med få bivirkninger. Nu viser data fra store epidemiologiske undersøgelser en mulig forbindelse mellem paracetamol administration og astma i barndommen.\nParacetamol har været en favorit i årtier smertestillende medicin hos børn og betragtes som sikre og lave bivirkninger. Nu viser data fra store epidemiologiske undersøgelser en mulig forbindelse mellem paracetamol administration og astma i barndommen.\nÅrtier er det blevet siden, at brugen af aspirin til børn ved fremkomsten af såkaldte Reyes syndrom, en livstruende komplikation af inflammatoriske reaktioner i hjernen og leveren, er faldet i miskredit. Siden da er anvendelsen af paracetamol, et alternativ, der anses for at være sikkert og lavt i bivirkninger, steget enormt. Forskere er dog opmærksom på, at forekomsten af astma i barndommen er steget i samme tidsrum. Store epidemiologiske undersøgelser tyder på, at der mellem de to udviklinger årsagssammenhæng der. Hvis paracetamol blev givet til børn i alderen seks til syv mindst en gang om måneden, var risikoen for astma mere end tredobbelt. Ca. 40 procent af børnets alvorlige astmasymptomer kan skyldes brug af paracetamol, ifølge undersøgelser. Denne mistanke er ikke baseret på den retrospektive analyse af eksisterende data, en nylig undersøgelse fra Boston University til børn i alderen fra seks måneder til tolv år bekræftede mistanken: Under medicin med paracetamol, børnene havde dobbelt så tilbøjelige til at besøge lægen for astma symptomer såsom under det alternativt effektive middel Ibuprofen.\nIfølge estimater af den amerikanske US ASTM børn lunge specialist John T. McBride, kunne astma forekomsten hos børn derfor nedsættes med 20-40 procent, hvis ville undvære brugen af acetaminophen. Selvom det endelige bevis på et årsagssammenhæng stadigvæk er under behandling, bør det stadig være baseret på brug af paracetamol, hvis det modsatte er sandt Astma risiko børn frafaldes. Her er det ifølge McBride vigtigt at handle i overensstemmelse med princippet om "Primum non nocere", der er kendt fra den hippokratiske ed: Først og fremmest ikke at skade. Dette er så meget mere som i Ibuprofen et billigt og passende alternativ til rådighed.