De fleste pakistanske brude makeup -looks, jeg er stødt på, har været betagende. Der er noget meget karakteristisk ved deres klædningsstil til bryllup. De ser alle elegante og trendy ud på samme tid. Selvom inspireret af arabisk makeup stil; de pakistanske brude ser altid mindre hårde ud. Efter at have set på mange fotos har jeg forstået, at de fleste af disse udseende følger et bestemt mønster, og jeg vil dekonstruere dette mønster for dig.\nPakistanske brude makeup tips:\nVi kommer til at opdele signaturen pakistanske brude makeup i tre dele.\nDen pakistanske brude makeup anvender altid teknikker til konturering og fremhævning for at understrege deres elfin træk.\nDen mest almindelige faktor ved pakistansk brude makeup er, at deres hud ser fejlfri og mejslet ud. De gør alle perfekt mat finish base og tung konturering for at bringe deres typiske knoglestruktur i fokus. De bruger sandsynligvis 2-3 nuancer af foundation på deres hud på de forskellige dele til at lave konturer.\nBlushen er altid en meget rosenrød nuance, og den påføres normalt under kindbenet for at fremhæve knoglestrukturen endnu mere. De bruger også generøs mængde highlighter på de højere dele af ansigtet, som næseryggen og den øverste del af kindbenet for yderligere at bringe det frem.\nThe Eyes Makeup:\nDe pakistanske brude fylder normalt deres øjenbryn ved hjælp af den rigtige slags produkt, der passer til deres hudfarve og hårfarve og sætter det med en pandegel. Øjenbrynene er sjældent sparsomme, i modsætning til arabisk makeup -look, og har altid et ungdommeligt, fuldt udseende.\nI denne type makeup er øjnene normalt hovedfokus, og det sædvanlige udseende følger en fælles formel. Udseendet matcher normalt tøjet og bruger 4 farver. Der vil være 2 kontrastfarver, der matcher kjolen, og en highlighter -farve og derefter en mørkebrun eller sort for at intensivere udseendet.\nDe trin, de følger for at opnå dette signaturlook, er som følger:\n1. Brug en af de kontrasterende nuancer som en grundig farvevask over hele låget.\n2. Påfør den anden kontrastfarve som en krøllet skygge lige under øjnens hætte.\n3. Bland de to farver godt, så der ikke er hårde linjer.\n4. Brug highlighter -skyggen under øjenbrynet og i det indre hjørne af øjnene for at markere det.\n5. Brug den mørkebrune/sorte nuance på det ydre hjørne af øjet for at intensivere udseendet.\n6. På den nederste vippelinje påføres de to kontrasterende nuancer den ene efter den anden,\n7. Brug også den sorte nuance i det nederste ydre hjørne, og blend det med sorten på den øvre vippelinje.\nEfter at have lavet øjenskyggen bruger de en sort gel eyeliner til at forlænge katteøje på den øvre og nedre vippelinje og udfylde vandlinjen med sort kohl. Sidst men ikke mindst; de anvender de mest dramatiske falske vipper og den bedste tilgængelige mascara.\nThe Lips Makeup:\nTil læberne kan bruderne vælge to typer læbestifter, enten en mørk høj farve som en ægte rød, okseblød rød eller lyserød. Normalt bæres høje læber, når øjenmakeupen er på den lyse side og omvendt.\nEllers vælger de lyse kødfarver eller nøgen læber for at få øjnene til at stå i centrum.\nAlle de ovennævnte udseende generaliseres i høj grad. Du kan altid støde på udseende, der er mere kreative og sofistikerede. Men det mest karakteristiske træk ved en pakistansk brud er deres elegante og kongelige påklædning og deres adfærd.\nHogyan segít a zabpehely diéta a fogyásban? Tippek és étrend -előkészítés.\nKotilääkkeet kuivan yskän hoitoon – mikä auttaa?\n25 legjobb eper előny a bőr, a haj és az egészség szempontjából\n9 Trendy silketoppe til damer i forskellige stilarter\nVajra Mudra – Hogyan tegyünk lépéseket és előnyöket\nA csípést a terhesség alatt (Asafoetida) óvatosan kell venni vagy kerülni\nMogyoróvaj a terhesség alatt: biztonságos -e enni vagy sem\n15 stílusos és modern kanapészék\n10 charmerende frisurer med Anarkali -kjole 2021\nKoti erämaasta: seikkailunhaluisten maisemien elementtejä


Hovedstøds-opgør endte uafgjort – Ekstra Bladet\n8. feb. 2015 kl. 16:18\nHovedstøds-opgør endte uafgjort\nBurnley og West Bromwich delte i porten her til eftermiddag, da de spillede 2-2 - alle målene blev scoret med hovedet\nDer var dømt bundopgør i Premier League, da Burnley i søndagens tidlige opgør tog imod West Bromwich i en kamp, som sluttede 2-2.\nBurnley lagde kampen ud med en placering under nedrykningstregen, da de lørdag var blevet overhalet af Hull City, der kæmpede sig til et enkelt point mod Manchester City, mens West Bromwich inden opgøret havde et forsping på kun to point ned til Burnley.\nDerfor var der masser at spille for for begge mandskaber, og det gav grobund for en livlig start på opgøret, hvor første mål blev sat ind efter bare 11 minutter spil.\nAvis: United-spillere i sexskandale\nHer var det Burnley som bragte sig foran, da Ashley Barnes headede bolden i kassen, efter han havde modtaget et fornemt indlæg fra sin angrebskollega, Danny Ings.\nOg små tyve minutter senere gjorde Burnley det så til 2-0. Denne gang var det Danny Ings, som stod for scoringen, da han headede et glimrende indlæg fra Boyd i kassen.\nHerefter så det meget svært ud for West Bromwich, men de havde ikke i sinde at give op. Det gav pote kort inden pausefløjtet. West Bromwich havde tilkæmpet sig et hjørnespark, og det blev sparket ind i panden på Chris Brunt, som havde slidt sig fri fra sin markering ved bagstolpen, hvorefter han kunne sætte kampens tredje hovedstødsmål i kassen, og han sikrede dermed, at West Bromwich kunne gå til pause med en god portion optimisme.\nTV: Kendt manager tager kvælertag på modstander\nI anden halvleg fortsatte West Bromwich med at forsøge at kæmpe sig tilbage i kampen. Men det var en intens affære, og det skulle vise sig, at være dødboldene, som blev afgørende for West Browmich. De kom nemlig på 2-2 via endnu et hovedstødsmål. Igen var det efter et hjørnespark, som i det 67. minut blev sendt ind i panden på Ideye Brown, som udnyttede en sløj opdækning i feltet, og han headede dermed West Bromwich på 2-2.\nDet resultat formåede ingen af holdene at pille mere ved, og dermed kunne de begge sætte et enkelt point på Premier League-kontoen i opgøret, som altså sluttede 2-2.


Pipe Højbede fra PLUS\n> Have/fritid>Pipe Højbede\nMed kreative løsninger fra PLUS er det let at omdanne selv den mindste altan til en praktisk køkkenhave eller hyggelig oase. De fleste krydderurter, grøntsager og blomster trives fint på en li...\nMed kreative løsninger fra PLUS er det let at omdanne selv den mindste altan til en praktisk køkkenhave eller hyggelig oase. De fleste krydderurter, grøntsager og blomster trives fint på en lille altan eller i ejendommens gårdhave.\nKodeordet for havedrømme på minimal plads er blot at tænke i højden. De færdige Pipe løsninger er kun forslag. Du har mulighed for at bygge videre på sættene eller måske vil du være din helt egen havedesigner, - der er masser af muligheder, se mere under Pipe gør det selv.


Aarhus, Ebeltoft, Samsø, Anholt og Den svenske skærgaard mm. - Jim Søferie\nAarhus, Ebeltoft, Samsø, Anholt og Den svenske skærgaard mm.\nOmrådet nord for Aarhus er kendt som et af de mest varierede sejlområder i Danmark. Mulighederne er næsten uendelige. De mange bugter, vige, halvøer og øer byder på gode muligeder for at ligge for svaj.\nMod nord tager vi en tur til Nappedam, som er idyllisk beliggende midt mellem skov, bakker og strande. Her kan I tage en cykel- eller gåtur i Mols Bjerge og nyde den smukke natur. I kan lægge til i den lille havn i smukke Knebel Vig. I kan også lægge for svaj i Begtrup Vig, hvor der er rig mulighed for at nyde et rigt fugleliv og måske fange nogle fisk. I kan også sejle til Kongsgaarde Bro og købe fiskene i stedet for og nyde den naturskønne badestrand. Ebeltoft er også et besøg værd. Her kan I besøge det imponerende skib Fregatten Jylland og tage en gåtur i den smukke by med de flotte gamle huse. Husk at smage deres lækre Bolcher i Bolchekogeriet og besøg eventuelt det fine glasmuseum og -pusteri på havnen!\nMod syd finder I Tunø, som ligger på nordvestsiden af Samsø. Tunø er en sand børneperle. Her har børnene altid noget at lave og nogen at lege med. Biler er der ingen af på Tunø, og det giver en helt særlig stemning af øliv. Lokale giver en tur øen rundt bagi en traktorvogn til en rimelig betaling. Hvis I har et par timer, kan I får en dejlig gåtur øen rundt. De senere år er der sket en udvikling af havnen, som nu byder på fiskehandler og en hyggelig lille restaurant/café, hvor man kan spise lækre danske sommerretter. Der ligger en børnevenlig badestrand lige opad marinaen og tæt på havnen ligger der også en stand med friske grøntsager.\nTæt på Tunø, på den anden side af vandet, ligger Maarup på Samsø. Her finder I et af de smukkeste naturområder i Danmark. Lej en cykel og tag en tur nordpå, hvor I kan gå en tur i den smukke natur.\nVær forsigtig når I passerer Bosserne, hvor I kan hilse på sælerne. Flyd (med motoren slukket) langs det opmarkerede fredede område og sælerne kan finde på at dukke op for at se jer an.\nNu går turen videre mod Grenaa. Her finder I Kattegatcenteret, som ligger på selve havnen, og bestemt er et besøg værd. De store hajer og rokker vil forhåbentlig ikke skræmme livet af jer, når I står under vandet, og de kommer svømmende over hovedet på jer. Tag afsted tidligt om morgenen mod Anholt, øen hvor den eneste rigtige ørken i Europa ligger. Øen byder på det lækreste havvand og flotte kridhvide strande op og ned af havnen. Børnene vil elske Anholt.\nFra Anholt går turen til Vestkystens skærgård i Sverige eller Læsø med de idylliske tanghuse. I kan købe masser af hummere og andre skaldyr til en fair pris direkte fra fiskerne på havnen. Hvert år afholdes der Hummefestival på Læsø.\nI Skagen kan I opleve det særlige dagslys, som har inspireret nogle af de største danske malere. Glem ikke at besøge museerne inden I krydser Skagerak på vej til de Norske bjerge.


Alle restauranter i Wakefield Restauranter i nærheden af Rinaldi Ristorante Italiano\nAlle aktiviteter i Wakefield Aktiviteter i nærheden af Rinaldi Ristorante Italiano\nEuropa Storbritannien (UK) England Yorkshire West Yorkshire Wakefield Restauranter i Wakefield Rinaldi Ristorante Italiano\nNr. 22 af 343 Restauranter i Wakefield $$ - $$$\nItaliensk, Pizza, Vegetarvenlig Asdale Road, Wakefield WF2 7JE, England+44 1924 256711Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 739 anmeldelserFremragende57 %Rigtig god23 %Gennemsnitlig11 %Dårlig5 %Frygtelig4 %Lukket nusø12:00 pm - 9:30 pmma - to5:30 pm - 9:30 pmma - lø12:00 pm - 2:30 pmfr - lø5:30 pm - 10:30 pmAlle åbningstider KØKKENER Italiensk, Pizza, Vegetarvenlig, Veganske retter, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Asdale Road, Wakefield WF2 7JE, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringHar denne restaurant borde med siddepladser?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant parkering?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Serverer denne restaurant alkohol?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende177Rigtig god83Gennemsnitlig26Dårlig11Frygtelig12Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (309)Engelsk (738)Fransk (1)Sprog Dansk (309)Engelsk (738)Fransk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDarren HLeeds, Storbritannien115Anmeldt 6 dage siden fra mobile enheder Fremragende italiensk restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoanne H12Anmeldt 6 dage siden fra mobile enheder Fødselsdag måltidHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejgirlarcher2015Bristol, Storbritannien4014Anmeldt 1 uge siden Hvad kan man sige?MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarmen TNorth Yorkshire, Storbritannien32Anmeldt 1 uge siden Fremragende serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPenninesHuddersfieldHuddersfield249Anmeldt 2 uger siden Fantastisk italiensk restaurantMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLisa L22Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Jubilæum måltidHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej4250hjy4113Anmeldt 3 uger siden Vidunderligt måltidMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKirsty W73Anmeldt 4 uger siden fra mobile enheder Fantastisk stedHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsharon2525Barnsley, Storbritannien7341Anmeldt 4 uger siden Dejlig aftenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCatie445Sheffield, Storbritannien2510Anmeldt 23 maj 2017 fra mobile enheder Dejlig AftenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBeulay Cafe17 anmeldelser 1,25 km væk The Castle532 anmeldelser 1,29 km væk Lakeside Cafe443 anmeldelser 1,18 km væk Seværdigheder i nærhedenThe Market Square7 anmeldelser 0,74 km væk Pugneys Country Park466 anmeldelser 1,26 km væk Sandal Castle235 anmeldelser 1,19 km væk The Greenhouse14 anmeldelser 0,59 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Rinaldi Ristorante Italiano.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nSiddepladser, Tjenerstab, Parkering til rådighed, Gratis parkeringsplads, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Vin og øl, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis wi-fi\nAsdale Road, Wakefield WF2 7JE, England Placering:


Dette er så vores beretning om livet s gang i KES i løbet af det sidste år. - PDF\nDownload "Dette er så vores beretning om livet s gang i KES i løbet af det sidste år."\n1 Bestyrelsens beretning for sæson 2005 Fremlagt på generalforsamlingen d. 9. oktober 2005 Dette er så vores beretning om livet s gang i KES i løbet af det sidste år. Det er mig, som formand der oplæser denne beretning, men meget er skrevet af andre, særlig tak til Jørn, Uwe og Malene. Beretningen vil blive lagt på nettet, eller I kan få en kopi, spørg mig. Drivkræfter, Kasper I år har der ikke været meget vind til handicap, men det har der til gengæld på andre punkter. Som alle er bekendt med mistede William gnisten efter sidste generalforsamling. Det skal være lysten der driver værket, og det efterfølgende år har der været flere episoder hvor William og jeg har gået fejl af hinanden. Det skal dog ikke forhindre at vi i klubben hellere skal huske på de mange gode år med William. For at understrege dette blev William udnævnt til det 5. æresmedlem af Kajakklubben Esrum Sø. Hædre de som hædres bør, som det vist hedder. I efteråret 2004 mistede vi Flemming Secher. Flemming var syg i nogle år, men kæmpede sig op efter det ene anfald efter det andet. Flemming har været aktiv med instruktion og andet klub arbejde. Æret være hans minde. Jeppe plejede at bo i Nødebo, og brugte klubben som hans sommerhus som han plejede at sige. Jeppe er nu flyttet til Kregme, og har ikke til som før at være hoveddrivkraft på vedligehold af hus og omgivelser. Handicap, Kasper Vi har i igen i år afviklet vores handicap turnering. Tidstagningen har Jytte Nymark trofast stået for hjulpet af forskellige andre de få gange hun har været forhindret. Bjarne Windsløv har stået for at beregne tider og lave startlister. I forbindelse med at den østlige bøje gik ned med flaget og ikke efter reparation kom til at ligge præcis det samme sted opstod der nye spændende taktiske momenter man kom til at ro mod folk man ikke plejede at ro mod. Senior konkurrencer, Kasper På den ene side er dette et område der trænger til at genoplivet, men på den anden side går det jo meget fint. Malene Hjort vandt dame udgaven af årets Sea Challenge Fyn, 5 timer og 28 minutter foran nr. 2. Gitte og Thomas fik en 3. plads i K2 på Tour de Gudenå. Men der er stadig plads til flere der dyrker kajakroningen seriøst.\n2 Klubture, Kasper Der er efterhånden opstået en lille gruppe af havkajakroere i klubben, de har i år været på en tur til Issefjorden og til Karlskrona i foråret, og til søen Åsnen i slutningen af september. Jeg har været med på dem alle, og det har været dejlige ture på hver sin måde. Der er ikke nogle der har arrangeret sommertur i år, og der har heller ikke været arrangeret dagsture. Husk, det står enhver fri for at sætte en seddel op om at der er en tur til Gilleleje, Orø, eller Roskilde. Man må gerne bruge traileren. Anlægget: Der har været afholdt et par arbejdsdage. Vinduerne er blevet malet, grillen muret, og diverse mindre andre ting er også blevet udbedret. Der er stadig mangel på plads til flere kajaker. Vi har fået byggetilladelse til et nyt bådehus der hvor trailerne i dag står parkeret. Men vi mangler en lille flok der vil står for at være drivende i at bygge det. Administrationen: Sidste år hed det: De administrative funktioner omkring medlemsregistrering, opkrævning o.s.v. fungerer fortsat godt og bliver løbende udbygget som nye behov og problemer opstår.. Dette område bærer klart præg af at William ikke længere står for det. Vi har skiftet administrationssystem til noget der hedder foreningspakken, som er internetbaseret, og som muliggør at der er flere der kan deles om opgaverne. Systemet har desværre vist sig ret tungt at komme i gang med. Det er ikke lykkedes at få kontingent opkrævningerne ud til deadline, men vi regner med at de kommer til november. Eksterne relationer: Her er vi ikke længere så godt repræsenteret som tidligere. William er ikke længere kajakklubsrepræsentant, og Jeppe er ikke så aktiv længere. Jørn Mathisen sidder i DIF's amtsudvalg, og har været meget aktiv i forbindelse med Nationalparksplanerne. Ungdomstræning - Jørn Det forløbne år har været ret tungt at komme igennem. Kanoerne startede med fine resultater til Bagsværd Regatta både i C1, C2 og C4. Ved DM kortbane havde vi fine resultater til Marc og Mads i kano, men vores største satsning, C-4 eren kom ikke til start. Der var ganske enkelt ingen andre juniorhold der stillede op, og kun 2 senior hold, så heller ikke i seniorklassen fik vi chancen. Det får selvfølgelig moralen til at falde en del, og da vi efterfølgende blev ramt af småskader, gik det hele lidt i stå.\n3 Det positive er dog klart at Esrum Sø for første gang har en roer, Marc Skovsbøg, på KCK, og så oven i købet i kano. Kajak-fronten har været meget stille. Og da vi yderligere mistede vores træner, Flemming Secher, er der en del at få samlet op på. Polo startede med 15 spillere, men 2 trænertab, først Troels og senere Niels og Bastian, var mere end drengenes humør kunne klare. Trods en meget flot indsat fra Mads og Christian, sivede det hele i løbet af vinteren. Vi valgte derfor ret tidligt på udendørsæsonen at ligge stille sommeren over. Læg så oveni at jeg selv, pga. meget arbejde omkring nationalparkprojektet, ikke har kunnet ydet det nødvendige, så er det egentlig utroligt vi stadig har ungdomsroere i klubben. Af lyspunkter skal dog nævnes deltagelsen i nationalpark stafetten d. 30 juni. Et hold af kajakker, polokajakker og Marc i kano, roede stafetten fra torvet i Hillerød, henover Slotssøen, til Frederiksborg Slot. Her stod formanden for amtes teknik- og miljøudvalg Phillip Heimburger klar og hejsede stafetten, et lille træ, op med en kurv, og overbragte den til styregruppens formand Helsingørs bormester Per Tærsbøl. En meget stor tak fra mig for at I ville være med den dag. Mad Torsdahl meldte sig først på sommeren som hjælpetræner på børneholdet, for at støtte eventuelle roere der vil ro hurtigt. (check med Uwe) Det har betydet at Mads sammen med Joen deltager på DKF s grundkursus i november i Odense. Bastian deltager i poloinstruktørkurset i februar også i Odense. Vi har også fået Troels hjem igen fra USA, og han er allerede startet som polotræner. Så hvis vi kan finde et par rutinerede kano- og kajakroere, der vil gå ind og støtte de unge mennesker, er jeg sikker på vi til næste år kan høre om en langt bedre sæson for vores ungdomshold. Begynderinstruktion 2004, Malene Kamstrup I begyndelsen af 2005 ringede jeg til de medlemmer, som har været på instruktørkursus, og som jeg forestillede mig havde lyst til at være med til instruktion af nye medlemmer i Det blev til, at Pia og Jacob tog ansvaret for et hold i maj og juni, Kasper og jeg tog et tilsvarende torsdagshold i maj og juni. Jeg måtte så stort set selv tage weekendholdet i juli. Der ud over hjalp tre mennesker til fast. Programmet ændrede vi heller ikke på.\n4 Tilmeldingen via klubbens hjemmeside og mail gik fint. Som sædvanlig betalte alle inden kurset begyndte. Weekend-holdet går over to weekender. Fordelen ved holdet er, at deltagerne lærer hinanden godt at kende, og de bliver hurtigt frigivet. Ulempen er, at deltagerne ikke kommer ind i en fast rytme med at komme i klubben ugentligt. Holdet er specielt for folk, der er i god fysisk form. Men der kommer altid elever i dårlig form. Der er få, der vælger weekendholdet, men holdet bliver fyldt op af deltagere, der har meldt sig til for sent til at være med på de to første hold. Vi skal derfor overveje, om vi vil fortsætte med dette hold. Der er mange, der gerne vil lære at ro kajak. Jeg vurderer, at det er ca. 60 om året, svarende til fire hold med 15 på hvert. Det tal gælder dog kun så længe vi ikke tager deltagere fra København. Lige som sidste år begyndte de to første hold i svømmehallen den 1. maj. Der fik alle lov til at prøve at sidde i en kajak og ikke mindst prøve at falde i dejlig varmt vand. Mange begyndere er nemlig bange for at de vil sidde fast i båden, når den vælter. Det fungerede godt, og mange var meget mere trykke den første dag på søen. I lighed med de seneste år består et instruktionskursus af 6 gange med instruktion samt en deltagelse i handicap og en afsluttende tur søen rundt. For at blive frigivet skal begynderen have gennemført følgende: Tømt borfyldt båd ved broen, Bjerget borfyldt båd, Tømt borfyldt båd på lavt vand, Makkerhjælp Svømmet 600 meter i søen Roet 50 km i alt. Hver instruktionsgang består af opvarminig, valg og klargøring af båd, rotur, hvor der præsenteres at klappe, skodde, rostil, mm. Vi slutter indendørs, hvor vi snakker om klubben, påklædning, og ikke mindst spiser vi brød eller kage. I 2005 har ca. 44 personer deltaget i begynderinstruktion. Det er ca. ti færre end de sidste år. Det skyldes, at vi i år ikke gennemførte et hold til august.\n5 I år var der heller ikke noget kursus med videregående instruktion fordi kun ganske få spørger efter det. Afslutning Instruktionen er tilfredsstillende idet der er deltagere nok, de er tilfredse og klubben får mange nye medlemmer på denne måde. Det er dog ikke tilfredsstillende, at der er så få, der har lyst til at tage ansvar for at instruere. Instruktionen afhænger derfor af et for lille antal personer, hvilket gør det sårbart for klubben. Jeg håber, at nye folk vil overtage til næste år, da vi ellers må skære ned på aktiviteten også på dette område. Børneholdet, Uwe & Kasper Igen i år har vi haft svømmehallen hver 14. dag. Der har været børn, og der er øvet kajakhåndtering og trænet. Det fungerer godt. I år begyndte vi allerede i april. Vi holdt en træningsweekend inde i 361, hvor vi kunne ro på kanalen, og der er meget læ. Men bare det at der er et andet sted er interessant. Vi havde et begynderhold på 10 børn. De starter tirsdag 1½ time før det almindelige hold. Efter en måned kom de med på det almindelige hold. De gamle børneroere var på tur til Stævns i maj. Alle i klubben var inviteret, men der var ikke så mange andre der var taget med. Vi er fortsat 4+4 instruktører. 4 der nærmest altid er der, og 4 der kommer lidt på skift. Det fungerer fint, men hvis der er andre der har tid, så er det stadig velkomment. Til tider er der nemlig over 30 både på vandet om tirsdagen. Nogle af de større og mere erfarne børn er også begyndt at vise interesse for at tage del i ansvaret. Også i år har vi været på Lagen i Sverige i september. Der var børn af sted. Det er en fantastik oplevelse. Der er 6 Danske Bank Cup om året. Vi deltog i år i den inde ved Nybro- Furå i september. Vi var 6 børn af sted fra Esrum, der er over 100 børn til stævnet. Vores børn var ret glade for det, og reklamerer over for de andre børn. Vi har også i år holdt klubmesterskaber. Nogle har måske bemærket det store skema ovre ved fjernsynet. Man får point for deltagelse i løbet af sæsonen, og for disciplinerne 2000, 200, toer, stafet og håndpadling. Toer foregår ved at hurtigste roer sammen med langsomste, næst hurtigste med næst langsomste osv. Endelig har vi uddelt bronze teknikmærker i år. Dette var så beretningerne for 2005 sæsonen.


Over 75% er nu SOLGT!\nPapirtårnet er begyndt at blive fyldt med liv, cykel- og gåklubber, godt naboskab og alt derimellem. Vi har over 75% solgt i huset.\nVi har fornyligt modtaget nedenstående fra en af beboerne:\nAt udsigten ganske enkelt er helt ubeskrivelig. Silkeborgs fantastiske natur, frembringer på helt forunderlig vis, hver eneste dag, nye smukke og meget forskellige motiver. Udsigten og hele oplevelsen er på en og samme tid både smuk, uendelig, omfavnende og glædesfrembringende. Vi må ofte og ydmygt minde hinanden om, hvor heldige vi er.\nAt selv om vi nu bor lige i centrum, så leves udelivet på altanerne i rolige og fredelige omgivelser, uden generende støj.\nAt alle fællesarealerne, lige fra kælder til vores fælles tagterrasse, er hyggelige og tager sig ud som på et pænere hotel.\nAt indkøb, specialbutikker, cafeer, restauranter, by- og andet kulturliv og tilmed også både skov og vand, alt sammen ligger i ubetydelig gåafstand fra vores hoveddør.\nAt vi har fået en masse skønne og dejlige naboer. Vi har oplevet en oprigtig åbenhed og stor interesse for og lyst til, at skabe nye fællesskaber, også omkring fælles interesseområder. Blandt andet har vi allerede fået et ”cykelhold – Team Bike” på benene, hvor vi sammen hver søndag, lufter MTB cyklerne i Silkeborgs fantastiske natur.”


En filmmakers bekendelser - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | Tema | Danske DOX | En filmmakers bekendelser\nAf Anders Østergaard / Ekko #28\nJeg kan godt forstå, hvis nogen har trang til at få styr på begrebet "dokumentar". Det er lidt besynderligt, at det samme ord bliver brugt om alle mulige produktioner fra Jørgen Leths meditationer til Stripperkongens piger. Og det er fristende at tro, at man én gang for alle kunne lave et smukt system, som skilte fårene fra bukkene, filmene fra tv-programmerne, kunsten fra spekulationen.\nBeredvilligt stiller jeg op til debatten og begynder at tænke over det. Og kører med det samme uhjælpeligt fast. Hvor går for eksempel skellet mellem den journalistiske og den kunstneriske dokumentarfilm? Det er dog et enkelt og rimeligt spørgsmål. Men allerede det bringer mig selv og mine egne film i dyb forlegenhed.\nI årevis har jeg haft svært ved at give et ordentligt svar, når folk har spurgt mig, om jeg er journalist eller filminstruktør. Jeg har altid misundt mine kolleger i England og USA, hvor de bruger det enkle begreb filmmaker. Man laver slet og ret film, og så bliver der ikke snakket mere om det. Men så let går det af en eller anden grund ikke herhjemme. Her forventes det, at man bekender sig til enten den ene eller den anden kaste. Og skellet er dybt ...\nPå den ene side har vi journalisterne, der møder hver morgen til redaktionsmøde på tv-stationen, hvor de med koldt blod vurderer den eller den sag, researcher, analyserer, diskuterer seerpotentiale og til sidst leverer et styk dokumentarprogram a 45 minutter om dette eller hint uacceptable forhold i samfundet.\nPå den anden side filminstruktørerne — de store auteurs, der vandrer rundt som frie ånder, graver i deres sjæl, sanser og fornemmer for til sidst i en spasme af inspiration at nedkomme med et helligt og ukrænkeligt filmværk, der muligvis rummer forskellige medvirkende karakterer, men som dybest set naturligvis — handler om dem selv. Det manglede da bare.\nJeg har aldrig rigtig trivedes med nogen af rollerne. I hvert fald ikke i deres rene form.\nFor mig var der noget ved dét at være journalist i den klassiske forstand — og det har jeg prøvet i mange år på både DR og TV 2 — som var for kynisk, for skinhelligt, for distanceret og underligt destruktivt. Som fordømte alt og alle uden at sætte sig selv på spil. Altid handlede det om den moralske fejlbarlighed. Om forretningsfolk, der snød. Om offentlige myndigheder, der svigtede. Og den, man skulle holde med, var altid den lille mand, offeret, dette viljeløse og ansvarsfri gespenst af en moralsk figur.\nMan sad som tv-journalist og befolkede verden med store stygge ulve på den ene side og slatne små stakler på den anden. Hvis de medvirkende faldt uden for rollen under interviewene — hvis den onde mand pludselig fik én til at grine, eller hvis det plagede offer pludselig viste tegn på sin egen egoisme — ja, så blev der klippet væk med den store saks. Intet måtte forstyrre et verdensbillede, hvor sort er sort og hvidt er hvidt, og hvor den eneste handlekraftige helt — helt underforstået naturligvis — er journalisten selv.\nHvorefter man kunne holde fri og gå ud til sit eget snotkomplicerede liv, hvor man udmærket godt vidste, at det entydigt gode og det entydigt onde overhovedet ikke eksisterer. Selv var man i hvert fald sjældent et moralsk forbillede for nogen som helst.\nMen det værste var egentlig ikke den evige moraliseren. Det værste for mig var den nedbrydning af verden, jeg systematisk gik og lavede på min tv-station. Jeg skabte hele tiden billeder af ting, der ikke fungerede, og mennesker, der ikke duede. Enten fordi de var onde, eller fordi de var svage. Var det dog ikke muligt at lave dokumentarfilm, som kunne være dramatiske på en anden måde — på en måde, hvor de samtidig også var glædelige, hengivne over for livet — ja, ligefrem opbyggelige?\nSå vel var det en fryd, da jeg op gennem 1990'erne begyndte at lave film uden for tv's konventioner. Film, der handlede om musik og tegneserier og andre ting, jeg var begejstret for. Nu kunne jeg kalde mig filminstruktør — eller kunstner, hvis det skulle være — og endeligt frasige mig den journalistiske arv.\nDet har jeg bare aldrig gjort, og det vil jeg heller ikke. Selv om mine projekter i dag kan have nok så kunstneriske ambitioner, disciplinerer den journalistiske arv mit arbejde på en helt nødvendig måde. Måske har jeg det ligesom barnet fra det pæne borgerhjem, som har gjort oprør og kastet sig ud i en helt anden livsstil. Men som i sit stille sind er glad for, at han trods alt lærte at klippe sine negle, præsentere sig ved navn og ikke snakke med mad i munden. At han dog har fået lidt dannelse med hjemmefra.\nDen journalistiske dannelse er for eksempel at lave en ordentlig research. Ånden i det stykke arbejde er, at det stof, jeg giver mig i kast med, sikkert er langt mere kompliceret, end jeg umiddelbart tror. At der er sammenhænge derude i verden, som jeg ikke bare kan gribe kunstnerisk og intuitivt, men som jeg må sætte mig ned for at lære og forstå. Dukker der kendsgerninger op, som strider mod alle de forestillinger, jeg hidtil har gjort mig — ja, så kan de ikke bare fortrænges, men skal tackles og inkorporeres i projektet. Ellers kan jeg ikke rigtig sove om natten.\nJeg føler mig stadig ansvarlig over for en sandhed, der er større end min egen. For selv om jeg tillader mig en åbenlys subjektivitet i tilgangen til stoffet, ved jeg, at uvidenhed, løgne og fortielser vil trænge igennem filmen som en skinger hyletone. Og at publikum vil opfange den falske tone lige med det samme uden nødvendigvis at vide, hvad der er galt. Selv den allermest subjektive fortælling stiller på den måde sine egne uomgængelige krav om troværdighed.\nDen journalistiske dannelse er også at gøre sig klart, hvad det egentlig er, man vil fortælle. De kalder det vinkling i journalistfaget, som er et udtryk for, at man holder sig til én benhård pointe i den historie, man fortæller fra den komplicerede virkelighed. Og sjovt nok har jeg aldrig følt, at denne tænkning i præmis og budskab har været en hæmsko for mine film eller for andres.\nTværtimod er det, som om den klare kurs frigør én til at gå svinkeærinder undervejs. Man beslutter sig for sit hovedbudskab som det første, og så har man ellers fri til at lege, eksperimentere og lade sig forføre af stoffet. Hellere det end at kaste sig rundt mellem ti forskellige historier og udskyde beslutningen om, hvilken der er den vigtigste, til man har været gennem den hellige og gådefulde kunstneriske proces.\nFaktisk har jeg oplevet, at den journalistiske metode har været mere forløsende end nogen anden, når jeg har stået med et svært tilgængeligt stof.\nI tilfældet Troldkarlen (1999) skulle vi prøve at indkredse den helt særlige spiritualitet i jazzpianisten Jan Johanssons musik. Normalt vil man i et kunstnerportræt være journalistisk undersøgende, når det gælder beskrivelsen af hovedpersonens liv og levned, mens man vil være ærbødig og tilbageholdende i præsentationen af hans værk.\nI Troldkarlen vendte vi bøtten om. Vi beskrev Johanssons jordiske liv i ret løse, fragmentariske og antydende streger. Men til gengæld gik vi løs med et stykke decideret undersøgende journalistik på spørgsmålet om, hvad der er den særlige faktor X, der hæver hans musik til det geniale. Vi afhørte vidner — især hans gamle musikerkolleger, og vi ville fastslå nøjagtig de steder og tidspunkter, hvor Johansson gjorde sine kunstneriske gennembrud. Vi ville så at sige gribe geniet på fersk gerning.\nMan kan diskutere, om vi nogensinde fandt frem til en objektiv sandhed om musikken. Men alligevel var det, som om stoffet virkelig begyndte at leve, da vi satte journalistikkens kolde projektør på Jan Johanssons gåde. At svaret blev mere bevægende, fordi vi spurgte så nøgternt, faktuelt og uimponeret til det ubeskrivelige.\nHeller ikke i Tintin og mig (2004), som bygger på tegneren Hergés meget subjektive og emotionelle beretning om sit liv, ville jeg undvære det journalistiske klarsyn.\nFilmen blev absolut undfanget som en sansning, som en kunstnerisk impuls. Jeg var fascineret af tegnerens første sindsbevægede skitser til sit hovedværk, Tintin i Tibet. Og jeg knyttede med det samme impulsen til en formmæssig ide — et stemnings-univers bygget op af hvide og isblå farvetoner. Men for at gøre Hergés forbindelser til hans omgivelser og samtid helt klare — ja, for at gøre hans personlige historie til en større fortælling om det tyvende århundrede — benyttede vi os af mange journalistiske greb.\nFor eksempel de helt konventionelle talking heads — altså regulære interviews med eksperter filmet i en ganske almindelig halvtotal. Vi måtte give publikum en distanceret, faktuel forståelse — aha, er det sådan det hænger sammen — for siden at kunne engagere publikum dybt nok i Hergés eget sjæleliv. Den journalistiske indsigt legitimerede og forstærkede, efter min egen mening, betydningen af det emotionelle drama i Tintin og mig.\nDet er sådan nogle erfaringer, der gør, at jeg efterhånden sværger til et komplementært syn på sagen. At jeg gerne vil opretholde en balance mellem det journalistisk oplysende og det kunstnerisk sanselige i mine dokumentarfilm. En balance, som måske i virkeligheden afspejler det anatomiske faktum, at vores hjerner består af to halvdele — en holistisk sanselig og en analytisk verbaliserende. Det forlyder, at de to halvdele opnår de største resultater, jo bedre de arbejder sammen.\nOg hvis det er det simple fysiologiske svar på en lang æstetisk diskussion, så fint for mig. Så behøver jeg ikke længere vælge side.\nAnders Østergaard, født 1965. Uddannet fra Journalisthøjskolen 1991. Har arbejdet som tekstforfatter på et reklamebureau og blandt andet været tilknyttet Central Television London og TV 2's dokumentarprogram Fak2eren. Dokumentarfilm: Kaptajn Janssens bror (1990), Gensyn med Johannesburg (1996), Fra asken i ilden (2000), Troldkarlen (1999), Malaria! (2001), Tintin og mig (2004) og Magtens billeder: Diplomatiets fortrop (2004, med Anders Riis-Hansen). Han arbejder på en stor dokumentar om 70'er-rockgruppen Gasolin, som har et budget på fem millioner kroner og ventes klar i begyndelsen af 2006.


Må fogeden komme uanmeldt? Se reglerne her\nMå fogeden komme uanmeldt?\nSom hovedregel skal fogeden varsle deres besøg til skyldner på forhånd. Og inden fogeden kommer på besøg i hjemmet, skal de først have forsøgt at indkalde til et møde på fogedkontoret.\nHvornår må fogeden komme på uanmeldt besøg?\nMeget sjældent sker det, at fogeden kører afsted mod skyldners bopæl, uden at besøget er blevet varslet på forhånd. I de sager, hvor det sker er det oftest fordi, at fogeden har en meget stærk formodning om, at skyldner ejer værdifulde genstande, som nemt vil kunne blive gemt væk, hvis skyldner bliver varslet om besøget på forhånd.\nDet er dog meget sjældent, at fogeden foretager et besøg, der ikke er varslet. Og det sker kun, hvis kreditor har et meget stort ønske om det, og at alle argumenter for at gøre det på den måde er på plads.\nKan politiet blive indblandet?\nJa, politiet kan godt blive indblandet. Som regel sker det i de tilfælde, hvor fogeden kommer på besøg på skyldners bopæl fordi, at skyldner, trods krav fra fogedretten om betaling, ikke betaler sin gæld til kreditor. Og når det sker følges fogeden oftest af politiet, som kan åbne døre og sikre fogeden adgang.\nPolitiet kan også blive indblandet, hvis skyldner ikke ikke møder op til et møde i fogedretten. Her er der nemlig mødepligt. Og hvis det ikke forventes, at skyldner møder op til aftalt tid, må politiet godt foretage en eskortering af skyldneren til retsbygningen, som mødet skal foregå i.\nSelvom retsmødet måske er fastsat til senere på dagen, så sker denne eskortering typisk tidligt om morgenen. Og her vil skyldner så sidde i forvaring, indtil mødet begynder.\nFlere spørgsmål der er relateret til "Må fogeden komme uanmeldt?"\nHerunder finder du andre spørgsmål, der der er relateret til eller forbundet med "Må fogeden komme uanmeldt?"\nHvad betyder debitor og kreditor?Er fogedretten en domstol?Er jeg i RKI? Se din RKI-statusHvad må fogedretten beslaglægge?Hvad koster det at komme i fogedretten?Kan fogedretten hæve penge på min konto?Hvordan finder jeg ud af om min gæld er forældet?Hvad betyder at være i restance?Hvad betyder ordet henstand?Hvad betyder udlæg i fast ejendom?Hvad er en Inkassokonsulent?Hvad er en retslig inkasso?Hvad er en umiddelbar fogedforretning?Hvad er fogedsager?Hvad er forskellen på RKI og inkasso?Hvad er offentlig gæld?Hvad er reglerne for rykkere?Hvad er udkørende fogedforretning?Hvad gør man når folk skylder penge?Hvad koster det at inddrive gæld?Hvad koster det at sende en sag i fogedretten?Hvad koster det at sende en til inkasso?Hvad koster en stævning?Hvad sker der, hvis en regning ryger til inkasso?Hvad sker der, hvis man ikke betaler rykkergebyr?Hvem er Debtia?Hvem hæfter for gæld ved dødsfald?Hvem må drive inkasso?Hvem skal betale inkassoomkostninger?Hvor hurtigt kommer fogeden?Hvor kan jeg se min gæld?Hvor kan jeg se min gæld til SKAT?Hvor kan man klage over inkasso?Hvor længe står man i RKI?Hvor mange dage mellem rykkere?Hvor mange rykkere kan man få?Hvor mange rykkere skal sendes før inkasso?Hvordan betaler man sin gæld?Hvordan er Danmarks inkasso lov?Hvordan er en inkassoprocedure?Hvordan får man gældssanering?Hvordan finder man ud af, om man har gæld?Hvordan foregår en fogedsag?Hvordan foregår et fogedretsmøde?Hvordan fungerer gældsinddrivelse?Hvordan kommer man ud af inkasso?Hvordan sender man en sag i fogedretten?Hvordan virker inkasso?Hvornår må man sende til inkasso?Hvornår må man true med inkasso?Hvornår skal der pålægges moms på inkassoomkostninger?Hvad er reglerne for inkassovarsel?Hvad er et inkassogebyr?Hvad er inkassoomkostninger og kan jeg få dem dækket?Kan fogedretten tvinge mig til at betale?Kan jeg se, om jeg er i inkasso?Kan kreditor tage fra min arv?Kan kreditorer tage min pension?Kan man afdrage sin restskat?Kan man lave afdragsordning med Gældsstyrelsen?Kan man lave afdragsordning med inkasso?Kan man undgå fogedretten?Hvordan ser en rykkerprocedure ud?\nFlere ord der er relateret til Må fogeden komme uanmeldt?\nHerunder finder du andre ord, der der er relateret til eller forbundet med Må fogeden komme uanmeldt?\nVarselUdlægsforretningUdlægTrangsbeneficietSubstitutionsprincippetStævningSkyldnererklæringRykkerRemisseRekvisitusPrivat inkassoPåkravsskrivelseKreditorKongens FogedKompensationsgebyrInsolventerklæringInkassosagerInkassoreglerInkassoloven paragraf 9Inkassoloven paragraf 12Inkassoloven paragraf 10InkassolovenInkassokravInkassatorForfaldsdatoFordretForældelseFogedsagFogedrettenFogedforretningFogedenEgeninkassoDebitorskifteDebitorrenteDebitor registretBetalingspåkravAfskrivningerAfdragsordning


Feriehuse - Nr.Kettingskov , Danmark - F09125 | Novasol\nForside / Destinationer / Danmark / Als / Nørre Kettingskov / F09125\nFeriehuse - Nr.Kettingskov , Danmark\nDette velholdte feriehus i Nr. Kettingskov har en god placering i en lukket have, hvor I på alle tider af dagen kan finde gode lækroge. Der er en grill tilgængelig, så I kan tilberede lækre feriemåltider.\nHusets indretning er flot og funktionel med fine detaljer og komfortable møbler. I stuen har I desuden en brændeovn, hvor I kan tilbringe hyggelige aftener sammen. Der er panoramaudsigt over Lillebælt både fra huset og fra grunden.\nBesøg den hyggelige by Sønderborg med en lang gade, hvor butikkerne ligger side om side, hyggelige cafeer og spisesteder og slottet, der ligger helt storslået ved indsejlingen til Sønderborg. Her får I præsenteret 800 års dramatisk historie, som den er foregået i Sønderjylland og Slesvig. Udstillingen er både for børn og voksne.\nEkstra fryser : 90 L\nAnlagt have : 1026 m2\nNærmeste by: 15 km ( Sønderborg )


4 1 Formalia Plejecentrets navn og adresse Søndervang Plejecenter, Rådhusvej 1, 4640 Faxe Centerleder Lennart Christiansen Antal boliger 31 plejeboliger Dato og tidspunkt for tilsynsbesøg Den 17. september 2014, kl Datagrundlag I centerlederens fravær får tilsynet hjælp af sygeplejefaglig leder Jeanette Povlsen. Ved tilsynet er der indsamlet data hos 3 beboere. Beboerne er tilfældigt udvalgt, og har givet tilsagn om at deltage i tilsynet. Dataindsamlingen er foregået ved gennemgang af beboernes pleje- og omsorgsjournal (faglig dokumentation), observationer af beboerne og deres bolig samt interview med henholdsvis beboere og medarbejdere. Tilsynet har foretaget observationer på fællesarealer Tilsynet har gennemført interview med 3 medarbejdere heraf: 2 social- og sundhedshjælpere 1 social- og sundhedsassistent Tilsynsførende Margit Kure Ulriksen, Manager og sygeplejeske, MHM 4\n5 2 Samlet tilsynsresultat BDO KR har på vegne af Faxe Kommune gennemført et uanmeldt tilsyn på Søndervang plejecenter. På baggrund af det indsamlede datamateriale og den efterfølgende analyse heraf, vurderer BDO KR, Søndervang plejecenter at have gode og tilfredsstillende forhold ved det uanmeldte tilsyn. Samlet vurdering Meget tilfredsstillende Meget tilfredsstillende forhold kendetegner et fremragende og fortrinligt tilsynsresultat, hvor der er konstateret ingen, få eller nogle mindre væsentlige mangler, som relativ let vil kunne afhjælpes. Det meget tilfredsstillende tilsynsresultat følges op af tilsynets forslag til videreudvikling af udviklingspunkter. X Gode og tilfredsstillende Gode og tilfredsstillende forhold kendetegner det gode, jævne og tilstrækkelige tilsynsresultat, hvor der er konstateret få mangler som relativ nemt vil kun afhjælpes ved en målrettet indsats. Manglerne er typisk fordelt over et bredt spektrum af samtlige målepunkter. Det tilfredsstillende resultat følges op af tilsynets anbefalinger til fremadrettede udviklingsområder. jævnt tilfredsstillende Jævnt tilfredsstillende forhold kendetegner det jævne men tilstrækkelige tilsynsresultat, hvor der er konstateret en del og/eller væsentlige mangler, som vil kræve en bevidst og målrettet indsats for at kunne afhjælpes. Manglerne forekommer typisk over et bredt spektrum af målepunkter. Det jævnt tilfredsstillende resultat følges op af tilsynets anbefalinger til fremadrettede udviklingsområder samt henstilling til udarbejdelse af handleplan. Ikke tilfredsstillende Ikke tilfredsstillende forhold kendetegner det utilstrækkelige og uacceptable tilsynsresultat, hvor der er konstateret mange og/eller alvorlige mangler, som vil kræve en radikal indsats for at afhjælpes. Manglerne forekommer hos de fleste/alle beboere på afgrænsede eller spredte målepunkter. Det ikke tilfredsstillende tilsynsresultat følges op af tilsynets anbefalinger om, at der umiddelbart prioriteres problemområder samt udarbejdes handleplan for disse. 5\n6 2.1 Begrundelse for tilsynsresultatet Tilsynsresultatet præsenteres dels ud fra en samlet vurdering dels ud fra en beskrivelse af, hvilke mål og indikatorer manglerne forekommer. Styrker Plejecentret har siden sidste tilsyn arbejdet med de givne anbefalinger, som overvejende gik på at forbedre den sundhedsfaglige dokumentationspraksis. Plejecentret arbejder på lige fod med de øvrige plejecentre i Faxe Kommune med rehabilitering. På baggrund i den rehabiliterende tankegang er køkkenpersonalets timer i aftenvagten reduceret med det formål at gøre beboerne mere aktive og deltagende. Plejecentret har drøftelser vedrørende mad og måltider. Centrets udviklingsfokus er øget fleksibilitet og valgfrihed og medinddragelse af beboerne i forbindelse med måltidet. Der er ligeledes fokus på, hvordan beboerne kan motiveres til øget fællesskab om aftenen, hvor beboerne som oftest opholder sig i egen bolig efter aftensmaden. Plejecentret har aktivitetsmedarbejder og løntilskudsmedarbejder i samlet 8 timer om dagen. De afprøver i øjeblikket at fordele ressourcerne ligeligt formiddag og eftermiddag. Der er ligeledes ansat en ergoterapeut, som laver individuelle træningsprogrammer med beboerne. Plejecentret har egen bus, som benyttes til indkøbsturer og ture ud i det blå. Der er tilknyttet enkelte frivillige til Plejecentret, som hjælper efter behov. Plejecentrets målgruppe er primært troende adventister, men har også beboere med anden trosretning. Der er daglig morgenandagt ved centerleder og andagt flere gange i løbet af ugen. Plejecentret har tilknyttet egen kirke, som hyppigt anvendes. Sygeplejersken oplyser, at der arbejdes med dokumentationspraksis og kompetenceudvikling af medarbejderne. Plejecentret har ressourcepersoner inden for demens og rehabilitering. Sygeplejerskens egen vurdering er, at Søndervang Plejecenter nok har et lidt højt serviceniveau. Det viser sig blandt andet i deres plejekultur, hvor beboerne i lidt højere grad er vant til at få hjælp og blive serviceret og i mindre grad selv at være aktive. Der er sammenhæng mellem den personlige pleje og omsorg samt praktisk hjælp, som beboeren er bevilget, beskrivelsen i dokumentationen og beboerens behov. Dokumentation indeholder beskrivelser af beboerens aktuelle problemstillinger samt handlingsvejledende beskrivelser af beboerens behov for pleje og omsorg. Der foreligger generelt beskrivelser af beboerens fysiske ressourcer, og hvordan disse medinddrages i hverdagen. Beboerne får den pleje og omsorg og hjælp til praktisk støtte, som de har behov for og oplever tilfredshed i måden, hvorpå hjælpen leveres. Beboerne tilkendegiver, at de anvender deres ressourcer og inddrager disse i den personlige pleje og omsorg. Beboerne føler sig trygge og oplever, at medarbejderne behandler dem respektfuldt Beboerne oplever, at der bliver taget hensyn til deres ønsker og vaner, og at der er en god tone på plejecentret. Medarbejderne har kendskab til den sundhedsfaglige dokumentation og kan redegøre for beboernes problemstillinger, deres behov for pleje og omsorg, samt hvordan de medinddrager deres ressourcer i hverdagen Medarbejderne har kendskab til beboerne, individuelle ønsker og vaner samt indsatser, som bidrager til at beboerne føler sig trygge og godt tilpas på plejecentret. Medarbejderne kan generelt redegøre for observationer og overvejelser i forhold til den sundhedsfaglige indsats. Rengøringsstandarden på fællesarealer er tilfredsstillende. 6\n7 Mangler På baggrund af tilsynet vurderes det, at plejecentret har følgende mangler i forhold til den sundhedsfaglige dokumentation: Mål 4. Der foreligger en samlet plan for psykisk pleje og omsorg. Dokumentationen har mangler i forhold til beskrivelse af beboernes psykiske tilstand samt i forhold til handlevejledende beskrivelse af den psykiske pleje og omsorg. Mål 5. Der foreligger en beskrivelse af beboerens ressourcer fysisk, psykisk og socialt, samt hvordan disse inddrages i de daglige pleje- og omsorgsopgaver. Der ses manglende dokumentation for, hvordan beboernes psykiske og sociale ressourcer inddrages i hverdagen. Alvorlige fejl og mangler Der er ikke fundet alvorlige fejl og mangler i forhold til tilsynskonceptet på tilsynstidspunktet. 7\n8 2.2 Tilsynets overordnede bemærkninger og anbefalinger Tilsynet giver anledning til følgende bemærkninger og anbefalinger i forhold til den fremadrettede udvikling på Søndervang Plejecenter: Bemærkninger Tilsynet bemærker en tendens til, at oplysninger omkring den enkelte beboer dokumenteres forskelligt i Care og ofte beskrives flere steder. Tilsynet bemærker, at dokumentationen tager afsæt i den hjælp beboeren har behov for, som med fordel kan tage afsæt i beboerne ressourcer, efterfulgt af beskrivelser af, hvad beboeren skal have hjælp til. Tilsynet bemærker, at medarbejdernes adfærd og sprog bærer præg af den tidligere plejehjemskultur, hvor medarbejderne i højere grad hjalp og servicerede beboerne som i mindre grad selv var aktivt deltagende. Set i et rehabiliterende perspektiv vil der være behov for en kulturændring i medarbejdergruppen, men også i forhold til at redefinere beboernes forventninger. Tilsynet bemærker positivt, at Søndervang Plejecenter har igangsat en udviklingsproces omkring mad og måltider. Tilsynet bemærker, at der er ansat aktivitetsmedarbejdere, men at der kun i meget begrænset omfang er samarbejde på tværs af aktivitetsmedarbejdere og plejepersonale i forhold til aktiviteter som indfrier beboernes ønsker. Anbefalinger 1. Tilsynet anbefaler, at Søndervang Plejecenter underviser, vejleder og oplærer medarbejderne i udarbejdelse af dokumentation, således at denne indeholder en handlingsvejledende beskrivelse af indsatser hos den enkelte beboer i forhold til psykiske pleje og omsorg. 2. Tilsynet anbefaler, Søndervang Plejecenter underviser, vejleder og oplærer medarbejderne i udarbejdelse af dokumentation, således at denne indeholder en handlingsvejledende beskrivelse af, hvordan den enkelte beboers ressourcer psykisk og socialt inddrages i hverdagen. 3. Tilsynet anbefaler, at Søndervang Plejecenter drøfter og udarbejder retningslinjer for opbygning af deres sundhedsfaglige dokumentation, således at denne kommer til at fremstå mere systematisk og ensartet. 4. Tilsynet anbefaler, at dokumentation i højere grad tager afsæt i beboerens ressourcer og efterfølgende beskriver den hjælp samt pleje og omsorg, beboeren har behov for. 5. Tilsynet anbefaler, Søndervang Plejecenter drøfter, hvordan kulturen på plejecentret kan udvikles, så den understøtter den forebyggende og sundhedsfremmende indsats. 6. Tilsynet anbefaler, at plejepersonale og aktivitetsmedarbejdere i fællesskab drøfter, hvordan beboernes ønsker og vaner kan danne afsæt for aktiviteter i hverdagen for at styrke beboernes fællesskab og i højere grad skabe mere liv på Plejecentret. 7. Tilsynet anbefaler, at Søndervang Plejecenter fortsætter den igangværende proces omkring udvikling af en mad og måltidspolitik samt værtsrolle. 8\n9 3 Datagrundlag På de følgende sider præsenteres resultaterne af dataindsamlingen i relation til hvert målepunkt samt generelle bemærkninger til hvert mål. I henhold til vejledning nr. 2 til serviceloven og kommunens kvalitetsstandarder Mål 1. Der foreligger en skriftlig afgørelse med den bevilgede hjælp Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x Hos alle beboere foreligger der en beskrivelse af, hvilken ydelser beboeren er visiteret til. Der mangler i nogen grad overensstemmelse mellem den faglige vurdering og de sygeplejefaglige optegnelser. Hos en beboer er de sygeplejefaglige optegnelser ikke udfyldt. Observation x Tilsynet observerer sammenhæng mellem den visiterede hjælp og beboerens tilstand hos alle beboere. Beboer x 2 beboere kan fortælle om deres behov for hjælp og den pleje og omsorg de modtager. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder x Alle medarbejdere kender til beboernes behov for hjælp og støtte og kan beskrive omfanget af den hjælp beboerne modtager. 2 medarbejderne kender ikke til beboerens bevilling. 1 medarbejder kender til beboerens bevilling, men tilkendegiver, at beboernes bevilling ikke er et samtaleemne i hverdagen. En medarbejder fortæller, at det er sygeplejersken som retter henvendelse til visitationen, når der er behov for revisitation. Personlig pleje - Sammenhæng mellem visitation og leveret pleje og omsorg i henhold til servicelovens 83 samt kommunens kvalitetsstandarder Mål 2. Der foreligger en samlet plan for pleje- og omsorgsindsatsen Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x I omsorgssystemet dokumenteres beboerens behov for pleje og omsorg i følgende faneblade: Helhedsvurdering, sygeplejefaglige optegnelser, døgnrytmeplan, risikoscore, ernæringsvurdering samt aktivitetstilbud. Hos alle beboere er der udarbejdet døgnrytmeplaner, som generelt beskriver beboerens fysiske og sociale behov for pleje og omsorg samt i nogen grad de tilhørende handlingsvejledende beskrivelser. 9\n10 Hos 1 beboer, som får hjælp til bad, er der manglende beskrivelse af den hjælp, som beboerne har behov for. Dokumentationen tager udgangspunkt i den hjælp, som beboeren har behov for, fremfor at beskrive beboerne ressourcer med efterfølgende beskrivelser af, hvad beboeren skal have hjælp til. Observation x Hos alle beboere kan tilsynet observere sammenhæng mellem de beskrevne plejeopgaver i døgnrytmeplan og beboerens tilstand. Beboer x 2 beboere fortæller, at de får den hjælp, de har behov for. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder x Alle medarbejdere kan redegøre for den faglige indsats. En medarbejder fortæller, at beboer har behov for hjælp til det ugentlige bad. Beboeren har indimellem ikke lyst til badet, men kan motiveres af medarbejder, som har kendskab til beboeren og dennes ønske om renlighed ved deltagelse i andagt. En anden medarbejder fortæller, at beboer kan svinge meget i funktionsniveau. Medarbejderen tager højde for dette i den daglige pleje og omsorg, som bliver vurderet fra dag til dag. Sundhedsfremme og forebyggelse Mål 3. Der er redegjort for sundhedsfremme og forebyggende indsats Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x Hos 2 beboere er de sundhedsfremmende og forebyggende indsatser generelt beskrevet i dokumentationen. Hos 1 af disse beboere er der i dokumentationen oprettet relevante handleplaner, som generelt er fulgt op og evalueret. Hos 1 beboer er der oprettet en række handleplaner, hvoraf flere mangler opfølgning og evaluering. Hos samme beboer mangler der at blive oprettet 1 handleplan på en af beboerens sundhedsmæssige problemstillinger. Hos 1 beboer er de sundhedsfremmende og forebyggende indsatser ikke beskrevet i dokumentationen. Hos samme beboer er de sygeplejefaglige optegnelser ikke udfyldt med beboerens sundhedsmæssige problemstillinger samt oprettet de dertil hørende handleplaner. Generelt for alle beskrivelser gælder, at de bør beskrives mere handlingsvejledende. 10\n11 Observation x Hos 1 beboer observerer tilsynet sammenhæng mellem de beskrevne problemstillinger i dokumentationen og beboernes tilstand. Hos 2 beboere observerer tilsynet delvis manglende sammenhæng mellem de beskrevne sundhedsfremmende og forebyggende problemstillinger og beboerens tilstand, eksempelvis beboer med slidgigt, overvægt, og muskelgigt. Beboer x 2 beboere fortæller, at medarbejderne er lydhøre og hjælper, hvis de har sundhedsmæssige problemstillinger. Beboer fortæller, at hun har en meget tør og tynd hud særligt på sine arme, som smøres dagligt. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder x Alle medarbejdere kan fortælle om beboernes sundhedsmæssige problemstillinger. Medarbejder fortæller, at hun er opmærksom på, at beboer er lettere overvægtig, men beboeren bevæger sig en del og vægten holder sig stabilt. En anden medarbejder er opmærksom på, at beboer får smertestillende om morgenen inden morgenplejen for at forebygge smerter. En tredje medarbejder fortæller, at beboer er overvægtig og motiveres til at spise grøntsager og tilbydes sukkerfrie kage til kaffen om eftermiddagen for at minimere kalorieindtaget. Beboeren er dog ikke selv motiveret for at minimere kalorieindtag og spiser gerne kage med sukker. Psykisk pleje og omsorg i henhold til servicelovens 83 og 86 samt kommunens kvalitetsstandarder Mål 4. Der foreligger en samlet plan for psykisk pleje og omsorg Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x I alle dokumentationer er beboerens psykiske problemstillinger beskrevet, men hos alle beboere mangler der en beskrivelse af de handlingsvejledende indsatser. Eksempelvis at beboer kan blive usikker og råbe og skrige, beboer kan indimellem fremstå forvirret og med hukommelsesproblemer. Observation x Tilsynet observerer sammenhæng mellem de beskrevne problemstillinger i dokumentationen og beboernes tilstand. Beboer x 2 beboere giver udtryk for, at de føler sig trygge og godt tilpasse på plejecentret. 11\n12 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder x Alle medarbejdere kan redegøre for beboernes psykiske tilstand samt deres problemstillinger. Medarbejder fortæller, at beboer kan svinge meget i sit humør og blive vred, hvis hun oplever at blive presses for meget. I disse situationer trækker medarbejderen sig for at vende tilbage senere. En beboer har tendens til at være trist, hvor genkendelig musik i beboernes bolig får beboer til at slappe af og løsne op for det triste humør. Aktivitet og træning i henhold til servicelovens 86 samt kommunens kvalitetsstandarder Mål 5. Der foreligger en beskrivelse af beboerens ressourcer fysisk, psykisk og socialt samt hvordan de inddrages i de daglige pleje- og omsorgsopgaver Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x I 1 døgnrytmeplan er beboerens fysiske og sociale ressourcer beskrevet, samt hvordan de inddrages i hverdagen. Eksempelvis at beboer er glad for at sludre med de øvrige beboere. I 1 døgnrytmeplan er beboerens ressourcer delvis beskrevet, men hvor der mangler beskrivelse af beboerens sociale ressourcer, herunder hvilke aktiviteter beboerne profiterer af i hverdagen. I 1 døgnrytmeplaner mangler der beskrivelse af beboerens ressourcer fysisk, psykisk og social. For alle 3 døgnrytmeplaner gælder, at beskrivelserne kan bredes ud og beskrives mere konkret og fyldestgørende. Observation (1) x Hos alle beboere observerer tilsynet sammenhæng mellem de beskrevne ressourcer og beboernes tilstand. Observation (2) x Tilsynet observerer ingen situationer på tilsynstidspunktet, hvor beboerne deltager i dagligdagsaktiviteter, såsom borddækning, oprydning tøjvask etc. Beboer x 2 beboere fortæller, at de selv er deltagende og varetager en række opgaver i forbindelse med den personlige hygiejne. Beboer fortæller, at hun selv kan klare den øvre hygiejne og tandbørstning. Den anden beboer klare de fleste opgaver i forbindelse med personlige hygiejne, men får lidt hjælp til barbering. Samme beboer fortæller, at han dagligt læser Jyllandsposten, som ligger i terapien. Beboeren fortæller, at han skal med på en bustur i næste uge. Ingen af de 2 beboere deltager i daglige praktiske opgaver. 12\n13 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder (1) x Alle medarbejdere kan redegøre for, hvordan de inddrager beboernes ressourcer i forbindelse med den personlige pleje og i nogen grad fortælle, hvilke aktiviteter beboerne deltager i. Medarbejder fortæller, at beboer selv kan varetage en række opgaver i forbindelse med den personlige pleje, når medarbejderne motiverer og guider beboeren. En anden beboer kan kun i begrænset omfang selv hjælpe til og har behov for meget hjælp og støtte af medarbejderne. I forhold til deltagelse i aktiviteter fortæller medarbejder, at beboerne holder af at male. En anden beboer er social og nyder at være i selskab med andre, men snakker ikke selv så meget. Medarbejder tilkendegiver, at beboer ikke rigtig laver noget i terapien, og at der mangler aktiviteter for de mandlige beboere. Medarbejder (2) x Medarbejder fortæller, at de har uddannet ressourcepersoner som inddrages efter behov. Eksempelvis på demens og rehabilitering. Medarbejder fortæller ligeledes, at der har været 6 medarbejdere på kursus i rehabilitering. Det har givet inspiration til nytænkning, men erfaringen er også, at det er svært at arbejde med nye udviklingstiltag, når ikke alle medarbejdere har været af sted og har samme afsæt og forståelse. Praktisk hjælp i henhold til servicelovens 83 samt kommunens kvalitetsstandarder Mål 6. Beboeren sikres hygiejnemæssig forsvarlig renholdelse af boligen og rekvisitter Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x Der foreligger en generel beskrivelse af opgaven, som servicemedarbejder følger. Observation x Tilsynet observerer et stort og synligt blekort ophængt på beboerens toilet. Beboer x De 2 beboere tilkendegiver at være tilfredse med rengøringen og oplever, at der altid er pænt og rent. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål. Medarbejder x Medarbejder oplyser, at der som udgangspunkt skal være rent og pænt. Medarbejder fortæller, at beboerne ikke deltager i de praktiske opgaver, men at beboerne godt kunne deltage i flere praktiske opgaver. Beboeren kan være svære at motivere. 13\n14 Hverdag på Plejecentret Mål 7. Beboeren har en god og tilfredsstillende hverdag Ja Delvis Nej Bemærkninger Dokumentation x Hos alle beboere ligger der en beskrivelse af beboerens livshistorie indeholdende beboerens tidligere vaner og ønsker. Beboer (1) x 2 beboere fortæller, at de føler sig trygge og godt tilpasse på centeret. Eksempelvis bestemmer de selv, hvornår de ønsker at stå op om morgenen, hvor de ønsker at spise deres måltider og hvornår de ønsker at gå i seng. Beboerne oplever, at medarbejderne tager hensyn til deres daglige vaner og ønsker og er meget hjælpsomme. Eksempelvis er der, når en beboer har fødselsdag, mulighed for at fødselaren bestemmer menu. Begge beboere tilkendegiver, at maden er god. En beboer fortæller, at der 2 dage om ugen serveres kød og fisk. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål Beboer (2) x Beboerne fortæller, at de oplever, at der er en god tone og medarbejderne taler i et pænt og ordentlig sprog. 1 beboer ønsker, trods tidligere accept, ikke at svare på tilsynets spørgsmål Medarbejder x Medarbejderne har et godt kendskab til beboerne, og kan fortælle om deres særlige vaner og ønsker. Medarbejder tilkendegiver samtidig et ønske om lidt mere tid til eksempelvis at tage beboer med ud og gå nogle ture. En anden medarbejder fortæller, at en beboer er meget glad for dyr, men at der ikke er kutyme for at have dyr på Plejecentret ud over fisk. 3.1 Observationer på fællesarealer Der er udarbejdet fem målepunkter for rundgang på plejecentret. Observationer på fællesarealerne Ja Nej Bemærkninger Er der et aktivt miljø på fællesarealerne? x Tilsynet træder ind i en hall med tæppe på gulvet, stole placeret langs vægen og et stort akvarium. Hallen fremtræder hyggelig og hjemlig. Flere beboere ses siddende i den fælles opholdsstue, mens andre beboere opholder sig i egen bolig. 14\n15 Medarbejderne er synlige på fællesarealer. Tilsynet bemærker, at medarbejderne sidder sammen i den fælles spisestuen og holder fælles pause. Tilsynet får oplyst, at aktiviteter afvikles i Plejecentrets terapi, hvor der er ansat aktivitetsmedarbejdere. Tilsynet får ligeledes oplyst, at beboerne helst opholder sig i egen bolig efter aftensmaden og er svære at motivere til fælles hygge/aktivitet om aftenen. Tilsynet bemærker, at der er forholdsvis stille på fællesarealer og ikke så meget liv. Er rengøringsstandarden tilfredsstillende? x Der syner pænt og rent overalt på centret. Er der fællesskab og trivsel omkring måltidet? x Beboerne får serveret deres morgenmad på bakker i egen bolig, og de beboere som har lyst, går op og spiser i den fælles opholdsstue. Maden serveres på bakke af medarbejderne. Middagsmaden serveres for beboerne og medarbejderne går rundt og hjælper efter de beboere, som har behov får hjælp til at spise enten i spise/opholdsstuen eller i egen bolig. Tilsynet observerer, at beboerne er forholdsvis passive under måltidet - ligesom beboerne kun sparsomt henvender sig til hinanden. Tilsynet observerer, at medarbejder går rundt og serverer kaffe til beboerne i egen bolig. Få beboere drikker kaffe i den fælles opholdsstue/spisestue. Er kommunikationen respektfuld? Bliver beboerne behandlet værdigt? x x Tilsynet bemærker, at medarbejderne henvender sig til beboerne på en respektfuld måde. Tilsynet oplever, at der er hersker en god stemning og rolig atmosfære på gang- og fællesarealer. Medarbejderne udviser en rolig adfærd og hjælper beboerne efter behov. 15\n16 4 Tilsynets formål Formålet med uanmeldte tilsyn på plejecentre i Faxe Kommune er at afdække, hvorvidt der er sammenhæng mellem den bevilligede hjælp og den hjælp, borgeren modtager. Formålet er ydermere at have fokus på sammenhængen mellem de beskrevne og vedtagne rammer, og den praksis der udføres på stedet samt at bidrage til den løbende udvikling og kvalitetsforbedring af tilbuddets rammer og indhold. BDO KR s tilsynskoncepter for uanmeldte tilsyn har til formål at: Kontrollere og belyse, om der er sammenhæng mellem den individuelle og konkrete afgørelse, og de indsatser, der leveres til den enkelte beboer. Kontrollere, om arbejdet på det enkelte plejecenter udføres fagligt forsvarligt i forhold til beboere, og at gældende lovregler, kvalitetsstandarder, serviceniveau og administrative retningslinjer efterleves. Understøtte kvalitetsudvikling i de indsatser, der leveres til beboerne gennem en anerkendende og konstruktiv tilgang til medarbejdere og ledelse. Skabe grundlag for refleksion over egen praksis hos medarbejdere og ledelse. Afdække styrker og forbedringsmuligheder i plejecentrenes måde at håndtere opgaverne på, og identificere potentielle udviklingsmuligheder. Her tænkes fx på samarbejde med pårørende, almen praksis og andre aktører. 4.1 Indhold og metode Til brug for det uanmeldte tilsyn på plejecentre i Faxe Kommune har BDO KR udviklet målepunkter og indikatorer på syv forskellige områder, som angivet i oversigten nedenfor. Datagrundlaget dækker altså det minimumskrav, der stilles til udmøntning af personlig pleje og praktisk bistand jævnfør Servicelovens 83. Datagrundlaget har særlig fokus på dokumentationspraksis i forhold til den konkrete og individuelle tildeling af ydelser samt opgavernes tilrettelæggelse og udførsel. Der indsamles data ud fra fire forskellige datakilder, hhv. faglig dokumentation, observation, interview med beboeren og interview med en relevant medarbejder. Samlet set giver den metodiske tilgang en dybdegående viden om og dermed belæg for at vurdere kvaliteten af de ydelser, som beboerne modtager på Plejecentret. Nedenfor ses en oversigt over målepunkter i konceptet: Omsorgs- og plejemæssig praksis Det skriftlige grundlag for ydelsen Personlig pleje herunder sundhedsfremme og forebyggelse Psykisk pleje og omsorg Aktivitet og træning Hverdag på plejecentret herunder Praktisk hjælp Observationer på fællesarealerne 16\n17 4.2 Vurderingsskala Tilsynet giver anledning til følgende bemærkninger og anbefalinger i forhold til plejecentrets fremadrettede udvikling: Vurderingen meget tilfredsstillende forhold er kendetegnet ved et fremragende og fortrinligt tilsynsresultat, hvor der er konstateret ingen, få eller nogle mindre væsentlige mangler, som relativ let vil kunne afhjælpes. Det meget tilfredsstillende tilsynsresultat følges op af tilsynets forslag til videreudvikling af udviklingspunkter i form af bemærkninger eller anbefalinger som angiver hvordan stedet kan arbejde med yderligere kvalitetsforbedring. Vurderingen gode og tilfredsstillende forhold kendetegner det gode, jævne og tilstrækkelige tilsynsresultat, hvor der er konstateret få mangler som relativ nemt vil kun afhjælpes ved en målrettet indsats. Manglerne er typisk fordelt over et bredt spektrum af samtlige målepunkter. Det tilfredsstillende resultat følges op af tilsynets bemærkninger og anbefalinger til fremadrettede udviklingsområder. Vurderingen jævnt tilfredsstillende forhold kendetegner det jævne men tilstrækkelige tilsynsresultat, hvor der er konstateret en del og/eller væsentlige mangler, som vil kræve en bevidst og målrettet indsats for at kunne afhjælpes. Manglerne forekommer typisk over et bredt spektrum af målepunkter. Det jævnt tilfredsstillende resultat følges op af tilsynets bemærkninger og anbefalinger om hvilke områder, der skal arbejdes med for at rette op på de pågældende forhold samt en henstilling til at stedet udarbejder en målrettet handleplan. Vurderingen ikke tilfredsstillende forhold kendetegner det utilstrækkelige og uacceptable tilsynsresultat, hvor der er konstateret mange og/eller alvorlige mangler, som vil kræve en radikal indsats for at afhjælpes. Manglerne forekommer hos de fleste/alle beboere på afgrænsede eller spredte målepunkter. Det ikke tilfredsstillende tilsynsresultat følges op af tilsynets bemærkninger og anbefalinger om, at der umiddelbart prioriteres problemområder samt udarbejdes handleplan for disse. Vurderingen ikke tilfredsstillende forhold giver anledning til, at tilsynet giver anbefaling om, at kommunen giver besked om en strakshandling, samt foretager et efterfølgende op følgende tilsyn efter en nærmere aftalt periode. 17\n18 5 Yderligere oplysninger Yderligere oplysninger fås ved henvendelse til: HELEN HILARIO JØNSSON Afdelingschef, Senior Manager Mobil: BDO Kommunernes Revision Godkendt revisionsaktieselskab Havneholmen 29 DK-1561 København V Mobil: Underskrifter Den 20. september 2014 Margit Kure Manager, sygeplejerske, MHM BDO TILSYN Havneholmen København V 18\n19 6 Bilag - Høringssvar for opklarende fejl og informationer På side 4 under Datagrundlag er Jeanett Povlsen Sygeplejefaglig leder, og således meget kompetent til at hjælpe til i forbindelse med tilsynet. Ellers er vi bare glade over resultatet, og påtager os gerne opgaven der bliver lagt op til i rapporten. Venlig hilsen Lennart Christiansen Centerleder Søndervang Plejecenter 19


Sag: Duebrødre Kloster\nBredgade 2 A, Roskilde\nBygningen mod Bredgade med gavl mod Allehelgensgade (1841).\nFor enden af Bredgade i Roskilde, med gavl mod Allehelgensgade, ligger Duebrødre Kloster.\nBygningen er en toetagers gulstensbygning, opført på en sokkel af tilhuggede granitkvadre Mod gaden er den østre del af soklen pudset. Taget er helvalmet, opskalket og belagt med røde tegl. En støbt gesims afslutter muren. Facaden har en taktfast vinduessætning med et centralt indgangsparti mod gaden, som udgøres af en tofløjet fyldingsdør med en pudset indfatning med fordakning. Mod gården er tre indgangspartier. De yderste med nyere fyldingsdøre med overvindue, og det midterste med to fyldingsdøre med glas i øverste fylding og fint svungne smedejernsrækværk i murfalsen. Over murhullerne ses murstik, og sålbænkene er i zink.\nI det indvendige er bygningen overalt præget af nyere overflader, og er indrettet med ti lejligheder fordelt omkring tre trappeopgange. Indgangspartiet fra gaden er blændet af, og ikke synligt indefra. Af aflæselige oprindelige elementer er to gennemgående mure på langs af midten i bygningen, som i dag er udnyttet til at placere entré og badeværelser. Tagrummet er uudnyttet og fremviser et understrøget tagværk.\nBag huset er to, formodentligt oprindeligt identiske, udhuse opført i samme udtryk som hovedbygningen. Det ene rummer vaskehus, og har tidligere huset en varmecentral, det andet er udnyttet til beboelse. Udhusene er i dag ikke omfattet af fredningen.\nDuebrødre Kloster kendes tilbage fra 1300-tallet, hvor det lå uden for byen og var en stiftelse for fattige og svage. I Roskilde var der i middelalderen ud over fem klostre tre milde stiftelser, hvoraf Duebrødre Kloster var den ene. De to andre var Skt. Jørgensgården (for spedalske) og Helligåndshuset. Ved kongebrev af 1570 blev det bestemt, at Skt. Jørgensgården og Helligåndshuset skulle nedlægges, og deres midler henlægges under Duebrødre Kloster. Duebrødre Kloster blev antagelig i midten af 1600-tallet flyttet ind i byen i en middelalderlig bygning, som lå syd for domkirken og vest for Fondens Bro. I 1742 blev det gamle hus ved Fondens bro revet ned og erstattet med en grundmuret bygning. Denne bygning blev nedrevet i 1879, og en ny bygning blev herefter opført af arkitekt J.D. Herholdt. I 1841 var der blevet opført et anneks til Klosteret på adressen Bredgade 2, som blev indrettet til stiftelse for 12 ældre middelklassekvinder – 4 enker og 8 ugifte. Det var etatsråd, hofbygmester Koch, som tegnede denne bygning, som blev to etager høj. Hver etage blev indrettet til seks boliger bestående af stue, sovekammer, pigekammer og køkken. I gården blev opført to mindre bygninger. Den ene af disse blev indrettet til 12 brændselslejligheder, mens den anden blev indrettet til lighus, vaskehus og rullestue.\nBygningshistorisk beskrivelse leveret af Roskilde Museum, 2011.\nLotte Fang: Duebrødre kloster (1991)\nKollektivbebyggelsen Margrethegården, Roskilde.\nDen miljømæssige værdi er knyttet til bygningens markante placering på hjørnet af Bredgade og Allehelgensgade, hvor en terrænforskel optages på fin vis ved et rækværk langs Allehelgensgade med murede piller og smedejernsgitter. Efter bygningens gavl er en låge, som i dag er skjult bag bevoksning.\nDertil kommer det indre gårdrum som dannes mellem forhuset og de to bagvedliggende udhuse.\nFor Duebrødre Kloster er den kulturhistoriske værdi knyttet til fortællingen om de mange Klostre og velgørende stiftelser som fandtes i Roskilde, hvoraf denne bygning er en af flere markante bygninger som Duebrødre Kloster fik opført. Dertil kommer at bygningen er et fint eksempel på periodens murede byggeri.\nDen arkitektoniske værdi er knyttet til bygningens klare, sluttede hovedform, det blanke murværk og helvalmede tag af røde understrøgne vingetegl. Hertil kommer de taktfaste facader med udsmykket indgangsparti mod Bredgade og endelig samspillet med de to udhuse bagtil.\nI bygningens ydre knytter de bærende fredningsværdier sig til bygningskroppens hovedform, de taktfaste facader i blank mur, tegltaget med ubrudte tagflader og den homogene farvesætning med grønmalet træværk. Hertil kommer den traditionelle materialeholdning.\nI bygningens indre knytter de bærende fredningsværdier sig til de ældre trapper med drejede balustre og volutsvungen mægler.\nBredgade 2A, Duebrødre Kloster, Roskilde Kommune, fredningsbeskrivelse.pdf


Afrodite Børnehus rammer\n63 75 71 71\nMandag - Fredag 6:30-16:30\nElly Birgitte Sørensen\nHuset er lyst og venligt, store glaspartier gør, at vi føler os i pagt med naturen.\nLegepladsen er stor og rummelig, med mange muligheder for udfoldelse. Vi er ude hver dag, og bruger flittigt vores bålhytte til at spise, eller lave bål i. Vi har fået skabt et godt ”udemiljø”, der inspirer til god leg, vi ser legepladsen som et ”ekstra rum” med højt til loftet.\nBørnene skal have en tryg og stabil hverdag, de skal føle sig velkomne, og se sig som en del af fællesskabet.\nVi skal sikre nogle gode legemiljøer, med plads til alle, legen er vigtig for, at kunne lære – i legen øver man sproget, og det sociale samspil.\nVi har et åbent hus, hvor alle børn kender alle voksne, vi bevæger os rundt i hverdagen. Huset ”emmer” af godt humør, både hos børn, forældre og personale, vi griber den gode hverdag, og ser hvad den kan bruges til.\nVi udviser fælles ansvarlighed for huset, for hinanden og for vores ting. I huset er mange små ”legekroge” hvor vi læser, bygger Lego, tegner, syr, fordyber os i konstruktionsleg, slapper af eller andet – der er plads til god leg mange steder. Vi er tæt på Klostermarkhallen, som vi låner en gang ugentlig til bevægelse. Vi besøger rideskolen, vi bruger skoven og naturen omkring os.


Er du mellem 15 og 17 år? Bliv sommerferiejobber i Teknik- og Miljøforvaltningen – Dit Vesterbro\nEr du mellem 15 og 17 år? Bliv sommerferiejobber i Teknik- og Miljøforvaltningen\nTil afdelingen PKR (Parker, Kirkegårde og Renhold) søger de 10 sommerferiejobbere, der kan hjælpe med at holde byens parker og pladser rene og pæne til glæde for alle de mennesker, der færdes i København om sommeren. Det oplyser Københavns Kommune i en pressemeddelse.\nDu skal kunne arbejde 37 timer/uge i ugerne 27 + 28 + 29 eller i ugerne 30 + 31 + 32 i mindst 2 sammenhængende uger. En af de faste renholdsmedarbejdere vil blive din mentor. De følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger og retningslinjer i forhold til covid-19, og du vil derfor komme til at arbejde under corona-ansvarlige forhold.


Undersøgelser - Kræftens Bekæmpelse\nHvis der er mistanke om kræft i binyrebarken, bliver man undersøgt med scanning og blod- og urinprøver. De nærmere undersøgelser afhænger af, hvilke symptomer man har.\nHvis din læge har mistanke om kræft i binyrebarken, bliver du henvist til nærmere undersøgelse på hospitalet.\nDer findes flere forskellige måder at undersøge, om der er kræft i binyrerne, og på baggrund af disse undersøgelser kan lægen stille en præcis diagnose. Det er vigtigt at få stillet en præcis diagnose, for at du kan få tilbudt den bedst mulige behandling.\nLægen vil som regel starte med at foretage en almen undersøgelse, hvor han/hun er særlig opmærksom på, om der skulle være tegn på, at man producerer for meget binyrebarkhormon.\nHvis der er mistanke om forøget produktion af binyrebarkhormonet kortisol (og dermed Cushings sygdom), vil lægen:\nmåle koncentrationen af kortisol i urinen og koncentrationen af adrenokortikotropt hormon (ACTH) i blodet og\nforetage en såkaldt dexamethason suppressionstest.\nUndersøgelse af hormoner i urinen\nOfte skal man opsamle urin over et døgn, hvorefter urinen bliver undersøgt for indhold af hormon (kortisol eller 17-ketosteroider). Hvis der er et højere indhold end normalt af disse hormoner i urinen, kan det være tegn på sygdom i binyrebarken.\nDexamethason suppressions test\nVed denne test får man enten en lille eller en stor dosis binyrebarkhormon, kaldet dexamethason. Derefter får man målt koncentrationen af kortisol i en blodprøve eller i urin, som opsamles gennem 3 dage.\nLav-dosis dexamethason suppressions test viser, om binyrerne producerer for meget kortisol\nHøj-dosis dexamethason suppressions test viser, om binyrerne producerer for meget kortisol, eller om hypofysen får binyrerne til at producere for meget kortisol\nMan får også taget blodprøver for at få kontrolleret koncentrationen af kortisol og hormonerne ACTH og dehydroepiandrosteron.\nVed mistanke om, at der overproduceres andre hormoner (hyper-aldosteronisme, virilisering, feminisering og fæokromocytom), får man taget flere andre specifikke blodprøver.\nKoncentrationen af hormoner, og de stoffer som de omdannes til, kan efter operation bruges som tumormarkører - det vil sige, at de kan vise, om der er sygdomsaktivitet.\nKnuder, der ikke producerer hormon\nKræft i binyrebarken, der ikke producerer hormon (ikke-fungerende tumorer), opdages ofte tilfældigt ved scanning i anden sammenhæng.\nHvis der er fundet en knude i binyrebarken ved en scanning, bør man få undersøgt mængden af kortisol i døgnurin, selvom man ikke har symptomer på overproduktion af hormon.\nMan bruger både MR- og CT-scanning til at undersøge, hvor stor knuden er, og hvor i binyrebarken, den sidder. Undersøgelserne kan desuden vise, om der er spredning til brystkassen eller bughulen.\nPå scanningsbillederne vil lægen se efter tegn på, om der er tale om kræft i binyrebarken, eller om det er en godartet knude. Kræft i binyrebarken er som regel større og mere uregelmæssig i kanten end en godartet knude. Derudover findes der en række specifikke kendetegn og undersøgelser, der hjælper lægen til at skelne.\nHvis der er tvivl, kan man også få taget en vævsprøve, men det anbefales normalt ikke, da det ikke er optimalt at stille diagnoser ud fra en vurdering af vævsprøver fra tumorer i binyrerne. Man bruger dog vævsprøver i de situationer, hvor lægen skal afklare, om kræften i binyrerne har spredt sig fra et andet sted i kroppen.\nEn CT-scanner laver snitbilleder af kroppen ved hjælp af et røntgenrør, som roterer omkring et leje, der kører igennem scanneren. Da forskelligt væv optager røntgenstråling i forskellig grad, kan computeren herefter beregne tværsnitsbilleder af kroppens indre og vise dem på en skærm.\nVed en MR-scanning bliver man placeret i et kraftigt magnetfelt. Ved at sende almindelige radiobølger ind i kroppen og registrere ekkoet kan en computer lave et detaljeret billede af kroppens indre. Læs mere:\nAdrenal angiografi er en røntgenundersøgelse, hvor man får sprøjtet kontraststof i arterierne tæt på binyrerne for at undersøge, om de er blokerede.\nAdrenal venografi er en røntgenundersøgelse, hvor man får sprøjtet kontraststof i venerne tæt på binyrerne for at undersøge, om de er blokerede. Med et meget tyndt rør (kateter) kan man også få taget en blodprøve for at undersøge, om der er unormale koncentrationer af hormon.\nEn PET/CT-scanning er en meget følsom metode, der kan vise forandringer i kroppen.\nPET-scanning er en billedundersøgelse, hvor man får sprøjtet lidt radioaktivt mærket sukker (glucose) ind i en vene, inden man bliver scannet. En PET-scanning kan give et billede af sygdomsaktiviteten i hele kroppen.\nVed at lægge billederne fra PET-scanningen og røntgenundersøgelse med CT-scanning oven på hinanden, kan lægen få et detaljeret billede af, hvor udbredt sygdommen er.


Aloe vera | Portræt - I detaljer - 2021\nnavn: Rigtig aloe\nLatin navn: Aloe vera\nflere navne: Aloe, ørkenlilje\nplante familie: Planter af græstræer\nAntal arter: omkring 600 arter\ncirkulation område: Afrika, Sydvestasien, Sydamerika\noprindeligt distributionsområde: Arabian Peninsula\nPlacering af anlægget: sand undergrund, tørt klima\nBlдtter: op til 50 cm lang; opbevaring vand\nFrьchte: små brune til sorte frø\nBlьtenfarbe: gul og rød\nalder: op til 10 år\nfunktioner: antiinflammatorisk, antibakteriel\nPlanteinformation: Aloe vera\nden Aloe vera eller ægte aloe er en saftig plante relateret til apodiderne, der vokser i grupper. Stammen af Aloe vera har en omkreds på cirka tredive inches, løvet består af adskillige lanceolate blade på op til en halv meter i længden. Bladene er flere centimeter brede og har en grågrøn farve, men kan undertiden have nogle subtile nuancer.\nAloe vera kan nå en alder på op til ti år og dannes i løbet af sin levetid adskillige Ausladder. Mellem bladene, når planten er to eller tre år gammel, udvikler den sig for første gang en blomstrende stilk op til en meter høj og forgrenet med masser af gule og røde plettede blomster i sine klynger. De tykke og kødfulde blade af ægte aloe har evnen til at fastholde fugt og derved forhindre, at hele planten dehydrerer.\nAloe vera er hjemmehørende i ørkenregionerne på den arabiske halvø, og dens navn aloe stammer fra det arabiske ord for "bitter" på grund af smagen af grøntsagssaften. I deres hjemland er den sande aloe blevet brugt i over 6000 år som en medicinalplante, i Centraleuropa vurderes det siden tredive af forrige århundrede. I dag dyrkes aloe vera i mange tørre regioner i Indien, Sydamerika og De Kanariske Øer samt i Middelhavet og Nordafrika. Det vokser godt med ordentlig pleje og en tør og sandjord i deres egen have og kan også opbevares som en potteplante. Den er imidlertid frostfølsom og skal derfor holdes indendørs om vinteren.\nAloe vera gel opbevaret i bladene er kendt for sine ekstraordinære helbredende egenskaber og bruges primært til at pleje huden. Selvom mange kosmetik- og aloe-baserede medicin er tilgængelige i form af salver og geler, udvikles de helende egenskaber af den gellignende safte bedst, når de ekstraheres direkte fra de friskskårne blade og påføres huden. Det har fremragende fugtgivende, antiinflammatoriske og antibakterielle egenskaber og lindrer hudirritationer, forbrændinger, insektbid, eksem og udslæt. Allerede Alexander den Store skulle have givet soldaterne i hans hær aloe gel til sårheling efter slagsmålene.\nBilleder: aloe vera\nCopyright 2021 \_ Biologi - i detaljer om alting \_ Rigtig aloe


Heidis Have: Ferie...\nFørste feriedag og der blev taget rigtigt mange billeder i haven idag. Jeg kan jo ligeså godt starte med at varme op, for jeg tror der venter mange fantastiske motiver forude de kommende dage.\nDen krybende timian er i blomst og invaderet af lykkelige humler i konstant vigør.\nHebe og timian i skøn forening.\nSikke en pels.\nOdyssey er ikke let at komme udenom.\nManden har bukket rionet som er sat langs hele hegnet på brændepladsen. Vi håber det kan holde stokroser digitalis løvemund og andet oprejst, som ellers gerne vil vælte rundt på dette stykke.\nJeg syntes det tegner rigtigt godt, der hvor planterne er vokset igennem.\nDen skønne Sarah Bernhardt ville nok ha ønsket, den havde haft endnu bedre støtte. Torsdag aften blev vi ramt af en kæmpe spand nedbør på megen kort tid, det kunne den bestemt ikke li.\nDen er nu meget charmerende set fra nakken.\nMed lidt hjælp skal vi da også lige ha den fra rette vinkel.\nHvide alium er næsten ufo formede lige nu.\nIdag fik jeg endelig rådet bod på min dårlige samvittighed. De sidste frøplanter og stauder der har stået alt alt for længe, kom i jorden. De sidste bliver dog først plantet når tjørne hækken bag bedet de skal stå i er klippet.\nDet ikke kan anbefales at lade lathyrus blive så store inden de plantes, heldigvis stod de i plugs.\nGodt med gang i farverne.\nLodden løvefod kunne ikke li den hårde regn.\nIkke en eneste af mine ellers trofaste solhatte i dette bed kommer i år.....øv.\nI drivhuset stod de dværglupiner jeg såede i foråret og ventede. De er vild flotte i farven, ikke rigtigt pink og ikke rigtigt koral, sådan lidt imellem.\nNu er de plantet og må gøre det ud for solhatte i år.\nUhh den første knop i mine chokoladefrøblomster er lige ved at springe ud. Nu ser farven også helt rigtig ud.\nHvid have klinte såede jeg for år tilbage og lige siden har jeg forsøgt at udrydde den. Den pibler frem overalt, men er heldigvis let at fjerne de steder det tager overhånd. Den er vist kommet for at blive.\nRegnen stoppede festen for Maxima.\nNyklippede inderhække og plæne.\nMinerva er altså for lækker.\nDet kan ikke vare længe inden de kinesiske forglemmigej springer ud. Det er frøplanter og skulle gerne få lilla blomster.\nMinerva kan godt trække et billede til.\nDet er helt fuldt forståeligt, hvis du næsten er faldet i søvn under denne billedstorm :)\nNu venter en enkelt ferieuge forude og i morgen vil jeg tage på have eventyr.\nIndsendt af Heidi kl. 22.05\nHøneballehaven 25. juni 2017 kl. 07.37\nJeg er jo lige vågnet, så jeg faldt ikke i søvn.\nDenne gang er det ikke et eksotisk eventyr I skal på :)\nMinerva kan du også nyde her hos mig sammen med alle de andre :)\nHvid haveklinte, ja dem har vi nok af.\nKnus - vi ses :)\nmarie 25. juni 2017 kl. 10.04\nFiks idé med det rionet. Det er jo lidt af en billedstorm, men jeg holdt fint ud hele vejen. Der kom lige et oversigtsbillede midt i det hele, som overraskede mig😊\nFrk. Anemone 25. juni 2017 kl. 20.09\nGod ferie, det er da skønt - især hvis sommeren så vil indfinde sig !\nJeg faldt altså heller ikke i søvn, men nød derimod både Minerva, pæonerne og rionettet samt din smukke græs.\nHils på Samsø :)\nAnne Vestergaard Jørgensen 25. juni 2017 kl. 22.12\nDejlige billeder fra en skøn have. Ja Solhatte kan være svære at få til at overleve. Her overvintrer de ofte med held i krukker i mit drivhus der ikke er helt frostfrit men pakket ind i bobleplast - er det lykkedes. Mine bede er så tætte at de nemt kvæles og ikke får lys nok til at komme op den efterfølgende sæson. Fine Lupiner og de skal nok lyse op i dit dejlige bed. God ferie\nMalene, Lad Romantikken Blomstre 26. juni 2017 kl. 15.28\nDet ser dejligt frodigt ud.\nDet er en god idé med rionettet, især hvis du har lavet det, så du kan fjerne det i seksionsvis, mens du luger i bedet. Ellers tror jeg du får problemer med, at kunne komme til.\nLøvefoden tåler sagtens regn, den rejser sig igen.\nCasa Rosen- en Kolonihaveblog 29. juni 2017 kl. 21.23\nJeg er helt vågen, og selvfølgelig har du Minerva som jeg ønsker mig så brændende. Jeg må vist på planteskolen i moregn og se om ikke de skulle have en :o)\nOphold i regnen og måske danmarks korteste..\nÅhh jeg er så glad idag :)\nDen første pæon og et godt fundament...\nSol efter regn.....