Maskinstation i Haderslev | Service nær Kolding og Vojens | Ring nu\nVi har maskiner til enhver opgave\nSe landbrugsmaskiner nu\nMaskinstation der favner bredt\nHvis du søger en seriøs samarbejdspartner, der kan løse enhver opgave til landbrug, så ønsker vi at træde til. Vores maskinstation i Haderslev, nær Kolding og Vojens, tilbyder mange forskellige opgaver, og vi har derudover også en afdeling udelukkende rettet mod entreprenørrelaterede opgaver.\nSøger du en kloakmester, kan vi også være behjælpelig - vi er kort sagt en maskinstation og altmuligmand, der ønsker at favne bredt og hjælpe med mange forskellige services.\nEt entreprenørfirma med mange forskellige opgaver\nVi tilbyder alle typer arbejde, der kan opstå i forbindelse med at drive et landbrug. Vi tilbyder maskiner og produkter, der kan være dig behjælpelige, men vores primære produkt er vores gode evne til at sætte os i vores kunders sted.\nAlt efter, hvad du ønsker, kan vi tilbyde:\nOm vores maskinstation\nPå Errested Maskinstation har vi mere end 50 års erfaring, og vi har derfor rig mulighed for at hjælpe dig med størstedelen af de opgaver, som knytter sig til landbrugets mange ansvarsområder.\nVores maskinstation rummer 10 erfarne og robuste medarbejdere, som hver dag hjælper vores kunder. Vi sammensætter et hold, der kan løse din opgave og sender teamet ud til dig hurtigt, sådan at du får løst din situation hurtigst muligt og billigst muligt.\nSkulle du ønske at gøre brug af os som maskinstation, så kontakt os på telefon 74 52 27 95 eller klik dig ind på vores kontaktformular, hvor du også kan få et gratis og uforpligtende tilbud.\nVi påtager sig alle landbrugsopgaver\nVi tilbyder gyllekørsel i særklasse\nFå gyllekørsel her\nVi har bred erfaring og stor ekspertise\nVi udfører det meste kloakarbejde


Kommunens glatførebekæmpere er klar til sne og frost i Kolding | AVISEN\nKommunens glatførebekæmpere er klar til sne og frost i Kolding\n09:27 - 30. oktober 2015\nHvis vinteren skulle vise sig fra sin værste side, er Kolding Kommunes vinterberedskab klar til at hjælpe borgerne bedst muligt frem ad glatte veje og fortove. Vinterberedskabet er netop blevet testet, og så har 40 medarbejdere fra Driften, både de garvede og nybegynderne, været på kursus i glatførebekæmpelse.\n– I år har vi valgt at sende alle de medarbejdere, der arbejder med glatførebekæmpelse på kursus. Ganske vist har rigtig mange af dem årelang erfaring med arbejdet. Men dels vil vi gerne sikre, at alle har et ens grundlag at arbejde ud fra. Og dels får alle den nyeste viden inden for området, pointerer Michael Jæger Andersen, som er ansvarlig for Kolding Kommunes vinterberedskab sammen med tre andre vagthavende i Driften.\nGPS-styret spredning af salt\nKurserne er foregået på Test Center Bygholm i Horsens og består både af en teoretisk og en praktisk del. Blandt andet har medarbejderne arbejdet med finindstilling af materialet. Det handler både om at skåne veje, køretøjer og miljø.\n– Fx er vi meget opmærksomme på at sprede så lidt salt som muligt, men selvfølgelig nok til at holde vejene isfri. Vi er langt fremme med dette, og bruger en kombination af en 20 % saltlage og salt. Det har vi gjort siden 2008, og det har betydet, at vi har reduceret saltmængden med 40-50 %. På en gennemsnitlig vinter er det en besparelse på omkring 2.500-3.000 tons salt, hvilket er godt for både miljø og økonomi, forklarer Michael Jæger Andersen.\nSaltspredningen er GPS-styret, og det betyder, at alle de forskellige udfordringer, der er på den enkelte vej, er kodet ind i systemet. Det kan fx være svingbaner, helleanlæg, buslommer, osv., og det betyder, at saltspredningen foregår helt automatisk. Tidligere har alle A- og B-veje været kodet ind i systemet. For første gang er også C-vejene med i år.\nDet er de fire vagthavende fra Driften, der sender saltsprederne og sneplovene på vejene. De holder løbende øje med de data de får ind fra regionens vejrstationer, og så holder de også et vågent øje med de veje, som de erfaringsmæssigt ved, bliver glatte først.


Unge strander i job-kø – Rødovre Lokal Nyt\n18. mar 2013, 14:09 - Sidst redigeret 18. mar 2013, 20:37\nUnge strander i job-kø\nHK UNGDOM mener, at kommunerne har et ansvar for at hjælpe unge ud af arbejdsløshedskøen.\nLEDIGHED I løbet af de sidste fem år er antallet af arbejdsløse unge i Rød-ovre mellem 16 og 24 år steget med 110 procent. "Alarmerende," mener man i fagbevægelsen.\n”Køen til arbejdsmarkedet er alt for lang for de unge i Rødovre.” Det mener formanden for HK Ungdom i København, som har kigget dybt i arbejdsløshedsstatistikkerne for sin gamle fødeby.\n”I Rødovre har vi alt for mange unge til alt for få jobs. Mine 20 år i Rødovre siger mig, at problemet i Rødovre ikke er for mange unge, men for få jobs,” kritiserer Emil Holtemann.\nHan hævder, med tal fra Danmarks Statistik i hånden, at ungdomsarbejdsløsheden i Rødovre er steget med 110 procent siden 2007.\n”Jeg synes, at det er tid til at hele byen tager et ansvar for den næste generation. vi må ikke parkere de unge i køen til arbejdsmarkedet, det er simpelthen ikke godt nok,” understreger Emil Holtemann i et læserindlæg på side 18.\nFormanden for Beskæftigelsesudvalget erkender, at Rødovre har en stor udfordring med at hjælpe de unge ind på arbejdsmarkedet.\n”Jeg kan ikke genkende tallene, men tendensen er rigtig nok. I december var den generelle ledighed 6,2 procent i Rødovre, hvilket er på linje med gennemsnittet på landsplan, samt på Vestegnen. For de unges vedkommende var tallene for de 16 til 24-årige 6,3 procent og 7,4 procent for de 25 til 29-årige,” siger Annie Arnoldsen Petersen (A) og tilføjer:\n”Jeg synes unge-ledigheden er problematisk både lokalt og på landsplan. Vi skal ikke tabe en generation af unge på gulvet under denne krise. Vi skal uddanne dem, så de er klar til at indtræde på arbejdsmarkedet, når jobbene vender tilbage.”


Goodyear lastbildæk – De hurtigste i verden! - Goodyear Dunlop Nordic\non, aug 24, 2016 13:08 CET\nStockholm, 24. august 2016 Volvo Trucks' "The Iron Knight" har sat to internationale hastighedsrekorder for lastbiler med Goodyear-dæk – hvilket gør dem til de hurtigste lastbildæk i verden. Disse specialdæk er udviklet og konstrueret af Goodyear og resultatet af et løbende samarbejde og stærkt OE-partnerskab med den førende lastbilfabrikant Volvo Trucks. Goodyears "Iron Knight"-dæk hjalp den 4,5 tons tunge lastbil med 2.400 hestekræfter til at opnå en gennemsnitshastighed på 169,09 km/t (105 mph) inden for 21,29 sekunder, mere end 1.000 meter fra stående start. Iron Knight slog også rekorden på 500-meterdistancen med 131,29 km/t (81,6 mph) på 13,71 sekunder fra stående start. Og hvis dette ikke i sig selv er imponerende nok, opnåede Iron Knight under de rekordsættende kørsler en topfart på 276 km/t (171,5 mph).\nTeknologien bag Goodyears unikke lastbildæk, der sikrede The Iron Knight den hastighed, der skulle til for at blive den nye verdensrekordindehaver, er baseret på tidligere erfaring inden for lastbilrace. De rekordsættende lastbildæks karkasser er af samme standard som den nyeste generation af lastbildækkarkasser fra Goodyear, der anvendes på de europæiske veje hver dag. Den nye internationale hastighedsrekord, som lastbildækkene fra Goodyear har opnået, viser med stor tydelighed Goodyears teknologiske førerposition inden for transportindustrien.\n"Den kraft og det moment, der skal til for at holde en lastbil på 4,5 tons på vejen ved hastigheder på op til næsten 280 km/t, udgør virkelig en udfordring for dækkene", siger Laurent Colantonio, som er Director Tire Technology Commercial for Goodyear i Europa, Mellemøsten og Afrika. "Evnen til at udvikle dæk, der kan slå internationale hastighedsrekorder, illustrerer vores overlegne anvendelse af avanceret og innovativ teknologi i fremstillingen af vores enestående dæk. Dette gælder ikke bare for Iron Knights dæk, men også for vores standardlastbildæk, der giver vores kunder overlegen ydelse og hjælper dem med at reducere deres samlede ejeromkostninger."\n315/70R22.5-styredækkene på Goodyears Iron Knight er baseret på Goodyears lastbilracedæk, som bruges af alle lastbiler i Federation Internationale de l’Automobiles (FIA) europæiske mesterskab i lastbilrace. 495/45R22.5-trækdækkene formår at modstå det utrolige moment, som Iron Knight frembringer. Begge dæktyper bygger på Goodyears standard lastbildækkarkasser med specielt udviklede slidbanematerialer og slidbanemønstre. De verdensrekordsættende dæk er udsmykket med særlige Goodyear Iron Knight-sidedekorationer.\nRekordracet blev gennemført på en afspærret prøvebane i det nordlige Sverige. Iron Knight blev kørt af Boije Ovebrink, som har mere end 30 års erfaring med både bil- og lastbilrace, og som tidligere har slået hele fem hastighedsrekorder. På tidspunktet for offentliggørelse evalueres rekorderne af FIA, det internationale motorsportsforbund.\nPartnerskabet mellem Volvo Trucks og Goodyear har en lang og stærk historie – især når det kommer til at sætte internationale hastighedsrekorder. The Mean Green, ligeledes kørt af Boije Ovebrink, blev verdens hurtigste hybridlastbil i 2012, da den slog to internationale hastighedsrekorder – ligeledes på specialudviklede lastbildæk fra Goodyear.\nlastbil , racing , Goodyear


Udvalget for humanmedicinske lægemidler (CHMP) har baseret sin positive udtalelse på resultater fra ETHOS fase III-studiet, hvor Trixeo Aerosphere viste en statistisk signifikant reduktion i frekvensen af moderat eller svær forværring sammenlignet med dobbeltkombinationsbehandling med Bevespi Aerosphere (glycopyrronium/formoterolfumarat) og PT009 (budesonid/formoterolfumarat) hen over 52 uger.\nNetop de svære forværringer er ifølge eksperter essentielle at undgå for patienter med KOL. Ulla Møller Weinreich, klinisk lektor og forskningsansvarlig overlæge ph.d. ved Lungemedicinsk Afdeling, Aalborg Universitetshospital siger:\n”Generelt er det vigtigt at nedbringe antallet af exacerbationer, for det værste, der kan ske for patienter med KOL, er at få exacerbationer. Derfor arbejder vi specialister også med at ændre terminologien for en exacerbation, da de ofte bare bliver omtalt som værende en forværring. Men i virkeligheden kan man godt beskrive det som ”the stroke of the lung”,” understreger overlægen og fortsætter:\n”Man kan sige, at der lidt er blevet en tendens til, at man taler om det som en forværring, men en exacerbation er en svær alvorlig sag for patienter med KOL. En exacerbation er behæftet med en øget morbiditet og mortalitet - og vi ved også, at én exacerbation øger risikoen for efterfølgende exacerbationer. Det er vejen til fysisk deroute, hvis man får mange exacerbationer som KOL-patient, så man bør på ingen måde forklejne alvorligheden af exacerbationer.\nFlere mulige behandlinger gavner patienterne\nAnbefalingen fra Udvalg for Humanmedicinske Lægemidler blev også understøttet af resultater fra KRONOS fase III-forsøget. I begge forsøg var sikkerheden og tolerance for Trixeo Aerosphere i overensstemmelse med profilerne for de sammenlignede behandlinger.\nBliver Trixeo Aerosphere godkendt, bliver den ikke eneste triple-behandlingsmulighed herhjemme, hvor der på nuværende tidspunkt findes to triple-terapier til behandling af KOL, nemlig Trimbow og Trelegy.\n”At der potentielt er et tredje præparat på vej, mener jeg, er godt, for som kliniker er det nærmest en velsignelse at have flere forskellige præparater og devices at vælge imellem. Dermed har jeg større mulighed for at finde præcis den behandling, der passer til den enkelte patient,” understreger Ulla Møller Weinreich, der blandt andet vil bruge triple-terapien til KOL-patienter med eosinofil inflammation.\n”I Ethos studierne er størsteparten af patienterne folk, der har haft en eller anden grad af eosinofil inflammation. I alt har omtrent 75 procent af patienterne haft et eosinofil tal over 0,15. Det betyder også, at det er folk, der formentlig er følsomme overfor ICS, som har været med i Ethos studierne,” pointerer Weinreich og uddyber:\n”Vi eksperter bliver mere beviste om, at der bør bruges inhalationssteroid til de patienter, som har en eosinofil inflammation. Lige nu siger anbefalingerne, at med en ny-diagnosticeret patient med KOL med et eosinofil tal på over 0,3 bør man allerede fra begyndelsen overveje steroid som en del af den inhalationsmedicinske behandling.”\nAnbefalingen fra Det Europæiske Lægemiddelagentur er begrænset til patienter, som ikke er velbehandlet med en kombination af inhalationssteroider (ICS) og langtidsvirkende beta2-agonister (LABA) eller med en kombination af LABA og langtidsvirkende muskarin antagonister (LAMA).\nTrixeo Aerosphere er en triple-kombinationsbehandling indeholdende formoterolfumarat, glycopyrroniumbromid og budesonid og er allerede godkendt under varemærket Breztri Aerosphere i Japan, Kina og USA til behandling af patienter med KOL.


Det Amazon-ejede Ring har præsenteret et … alternativt … overvågningskamera. Det er nemlig bygget ind i en drone og flyver frit rundt i hjemmet, når du ikke er der. Dronen reagerer på lyde i hjemmet og flyver fluks derhen, hvor støjen kommer fra for at filme hændelsen – og sender samtidig et live-feed til din mobiltelefon.\nNyheden blev præsenteret forleden på et Amazon Hardware-event og skabte straks røre på nettet, hvor Ring Always Home Cam, som den hedder, skabte både begejstring og frygt. Det er ikke alle, der synes om ideen om et flyvende overvågningskamera i hjemmet.\nIfølge Ring er der dog ikke grund til at frygte kameraet. Før det første bestemmer du selv, hvor det flyver via en forprogrammeret flight-plan. For det andet kan du altid høre kameraet komme, så det kan ikke komme snigende og overraske dig. I øvrigt er kameraet fuldkomment blindt, når det ikke er på “mission”, men opholder sig i sin ladestation, der er udformet som en æske. Herunder en video fra Amazon-ejede Ring, der viser hvordan Ring Always Home Cam kan jage ubudne gæster på flugt …\nEn ting, man skal være opmærksom på, er at Ring Always Home Cam ikke kan styres manuelt som en traditionel drone. Man kan logge ind i appen og se det kameraet ser, og man kan sætte dronen op pause. Men det er også alt.\nDronen er naturligvis lavet, så den kan undgå forhindringer. Men det er, som nævnt, også muligt at programmere den, så den eksempelvis ikke flyver ud på badeværelset. Eller soveværelset.\nRing Always Home Cam får en prislap på 250 dollars – omkring 1.600 kroner – og kommer i handelen i starten af 2021. Allerede den 8. oktober kan robodronen forudbestilles via Rings hjemmeside, loves det.


Oversigt over studiet\nOversigt over sygdommen\nSe, om du opfylder betingelserne\nProtokoltitel: Et randomiseret, dobbeltblindet, placebokontrolleret, parallelgruppe-, multicenterforsøg til vurdering af effekten, sikkerheden og tolerabiliteten samt farmakokinetikken af INS1007 administreret én gang dagligt i 24 uger til forsøgspersoner med non-cystisk fibrose bronkiektasi – Willow-forsøget\nDenne webside ("webside") drives af Insmed Netherlands B.V, Graadt van Roggenweg 328-344, Building D, 4th Floor, 3531 AH Utrecht, The Netherlands ("Insmed" eller "vi" eller "os"). Disse betingelser for brug ("betingelser for brug") gælder for brugen af websiden www.willowstudyportal.com.\nNår du registrerer dig og/eller anvender denne webside, bekræfter du, at du har læst og forstået samt accepterer alle de efterfølgende betingelser for brug. Hvis du ikke kan acceptere betingelserne for brug, bedes du undlade at anvende websiden.\nFormålet med denne offentlige webside er at give oplysninger om non-cystisk fibrose bronkiektasi og om Willow-studiet. Indholdet på denne webside er kun beregnet på at være oplysende og er ikke beregnet som erstatning for konkret, medicinsk rådgivning.\nWebsiden leveres “som den er og forefindes”. Insmed og deres leverandører og licensgivere fraskriver sig hermed alle former for garantier, udtrykkelige eller stiltiende, herunder men ikke begrænset til garantier for salgbarhed, egnethed til et bestemt formål og ukrænkelighed. Hverken Insmed eller deres leverandører og licensgivere giver nogen form for garanti for, at websiden er fejlfri, eller at adgangen hertil vil være kontinuerlig og uden afbrydelser. Du er klar over, at du downloader fra eller på anden vis opnår indhold eller tjenester via websiden efter eget valg og for egen risiko.\nInsmed, eller deres leverandører eller licensgivere, kan under ingen omstændigheder holdes ansvarlige for noget som helst emne i disse betingelser for brug under nogen kontrakt, for forsømmelighed, skærpet ansvar eller nogen anden juridisk eller rimelig teori for: (I) nogen særlige tilfældige skader eller følgeskader; (II) omkostninger til anskafelse eller erstatningsprodukter eller ydelser eller; (III) for afbrydelse af brugen eller tab eller ødelæggelse af data. Insmed kan ikke holdes ansvarlige for nogen fejl eller forsinkelse af årsager, der er uden for deres rimelige kontrol. Ovenstående gælder ikke, hvis det strider mod gældende lov. I tilfælde af lettere uagtsomhed kan Insmed ikke holdes ansvarlige over for andre virksomheder, og de er kun ansvarlige over for forbrugere i forbindelse med personskader. Insmed kan ikke holdes ansvarlige over for virksomheder i forbindelse med følgeskader, rene pengetab, tab af fortjeneste eller skader stammende fra erstatningskrav fra tredjemand.\n4. Copyright og brugsrettigheder\nIndholdet leveret af Insmed er beskyttet af lovbestemmelser vedrørende databaser, copyright og varemærker. Sådant indhold må hverken kopieres eller formidles eller anvendes på nogen som helst måde uden forudgående aftale med de relevante ejere. Dette gælder i særdeleshed kopier fremstillet under brug af robotter, crawlers eller andre automatiske mekanismer. Enhver brug eller ændring af ydelserne til formål, de ikke var beregnet til, er forbudt. I særdeleshed er kopiering eller overførsel af indhold, tilbud, registre, databaser osv. til kommercielle formål ikke tilladt og vil blive retsforfulgt i medfør af strafferetten eller civilretten på de foreliggende juridiske grundlag.\nDu accepterer at yde erstatning til og holde skadesløse Insmed, deres leverandører og deres licensgivere og deres respektive direktører, funktionærer, ansatte og repræsentanter fra og imod alle krav og udgifter, herunder advokatsalærer, der måtte opstå fra din brug af websiden, herunder men ikke begrænset til din overtrædelse af disse betingelser for brug.\nInsmed forbeholder sig retten til efter eget skøn at ændre eller udskifte enhver del af denne aftale. Det er dit eget ansvar at kontrollere denne aftale med mellemrum for eventuelle ændringer. Din fortsatte brug af eller adgang til websiden, efter at der er foretaget ændringer i aftalen, udgør en accept af disse ændringer. Insmed kan ligeledes i fremtiden tilbyde nye ydelser og/eller funktioner gennem websiden (herunder udsendelse af nye værktøjer og ressourcer). Sådanne nye funktioner og/eller ydelser vil være underlagt vilkårene og betingelserne i disse betingelser for brug.\nHvis der opstår spørgsmål eller behov for support i forbindelse med denne webside, bedes du kontakte os på info@willowstudyportal.com.\nDisse betingelser for brug og alle tvister, der måtte opstå i forbindelse med disse generelle betingelser, herunder gyldigheden heraf, eller i forbindelse med brugen af websiden er underlagt dansk lovgivning, med undtagelse af bestemmelserne i international privatret, Rom-konventionen af 1980 om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser.\n9. Udskillelse af enkeltbestemmelser\nSåfremt en bestemmelse i nærværende betingelser for brug erklæres for ugyldig eller uden retskraft, skal de resterende bestemmelser i betingelserne for brug fortsat være fuldt gyldige.\n©2019 Insmed Incorporated. Alle rettigheder forbeholdes.


Bogholder virksomhed i Havndal\nFå tilbud fra bogholdere i Havndal\nUdvalgte bogholdere i Havndal\nKontorassistance v/ Anna Rasmussen\nToftevejen 13, 8970 Havndal\nKun en bogholder virksomhed fundet i Havndal. Hvis du ikke fandt den rigtige bogholder i Havndal, prøv eventuelt at finde en bogholder i nærheden. Indhent tilbud fra en bogholder virksomhed i Aarhus eller Randers.\nMurerfirma i Havndal\nIndhent tilbud fra Murerfirmaer i Havndal. Det er gratis, uforpligtende og tager kun 2 minutter.\nElektrikerfirma i Havndal\nIndhent tilbud fra Elektrikerfirmaer i Havndal. Det er gratis, uforpligtende og tager kun 2 minutter.\nRegnskabschef søges for kunde til succesfuld - Jobindex\n16. maj 2018 National Revision Registrerede Revisorer A/S søger for Wood Step A/S i Havndal Og vil du være en del af en succesfuld handelsvirksomhed, hvor du dagligt er ansvar for driften og videreudviklingen af vores bogholderi.\ntømrerfirma i havndal\nIndhent tilbud fra Tømrerfirmaer i Havndal. Det er gratis, uforpligtende og tager kun 2 minutter.\nRevisorfirma i Havndal - Revisor-overblik.dk\nIndhent tilbud fra Revisorfirmaer i Havndal. Det er gratis, uforpligtende og tager kun 2 minutter.\nBogholder Randers - Krak.dk\nBogholder - revisorer, regnskabsassistance og -rådgivning, bogføring, regnskaber, regnskabsassistance, Vi udfører de bogholderi-, regnskabsmæssige- og administrative opgaver i enhver virksomhed - lille som stor 8970 Havndal.\nMST Bogføring - bogholder i 8970 Havndal - Ageras\nSe information om MST Bogføring (bogholder i 8970 Havndal) – Kontakt, læs brugerbedømmelser Ageras indsamler løbende bedømmelser på virksomheder.\nDe bedste revisions- og advokatkontorer nær Havndal - Ageras.dk\nMangler du en dygtig revisor eller advokat nær Havndal? Styrk din virksomhed ved at have et velfungerende bogholderi – Det er der god økonomi i. Ved at få\nFind andre fagfolk i Havndal\nBrolægger firmaer Havndal\nEnergimærke selskaber Havndal\nFacadeisolering firmaer Havndal\nGulvafslibning firmaer Havndal\nMekaniker firmaer Havndal\nSandblæsning firmaer Havndal\nVarmepumpe firmaer Havndal\nVVS firmaer Havndal


Online værktøjer til installatører\nPå denne side har vi samlet de mest almindelige online værktøjer, til dig som er installatør, som kan gøre din hverdag lidt nemmere.\nReservedels-appen giver installatøren en hurtig og nem hjælp ved onsite-service på kundens varmeanlæg. Desuden tillader denne app servicefirmaer en geobaseret registrering af ibrugtagninger samt garanti-/serviceindsatser.\nReservedels-app til Iphone (App Store)\nReservedels-app til Android (Google Play)\nViBooks er Viessmann´s portal til søgning af dokumentation, såsom betjeningsvejledninger og datablade mv.\nMed Service Assistent tilbyder Viessmann vores handelspartnere et professionelt værktøj til at håndtere on-site opgaver på Viessmanns nye generation af kedler. Service Assistent muliggør enkel idriftsættelse, vedligeholdelse og fejldiagnostik. Dette hjælper med at identificere og udbedre fejl, hvilket bidrager til at spare både tid og penge, for dig der er installatør.\nGå til Service Assistent\nGå til ViGuide\nViStart app'en guider dig let og sikkert gennem den komplette idriftsættelse af produktet, ved at vise dig alle trin i processen, i præcis den rækkefølge de skal udføres. På denne måde kan du sætte et Viessmann-produkt i drift på kortest mulig tid - også selvom du ikke har arbejdet med det pågældende produkt førhen.\nViStart til iPhone (App Store)\nViStart til Android (Google Play)


Pædagogik 0-2 år - Daginstitutionen Skoven\nPædagogik 0-2 år\nLæreplanerne i daginstitutionen er et redskab til synliggørelse af den pædagogiske praksis og faglig opfølgning på praksis. I Skoven arbejder vi ud fra vores evaluering af de tidligere læreplaner.\nVi ønsker at skabe og understøtte læringsrum, der giver børnene mulighed for fornyelse, fordybelse, forandring og erfaring.\nVi ønsker at styrke børnenes evner til gennem omsorg og respekt at forstå andre mennesker og indgå i forpligtende fællesskaber.\nVi ønsker at styrke børnenes personlighed og selvværd, hvor børnene støttes i at afprøve egne grænser og samtidig få mulighed for at bevæge sig ind i nye oplevelser.\nVi ønsker at skabe gode betingelser for børnene ved overgange, hvor børnene skal have mulighed for at fortælle deres egen historie og blive hørt.\nLæringsrum er en naturlig del af livet i Skoven. Her får børnene mulighed for fordybelse og udvikling af legen i samspil med andre børn og med nærværende pædagoger.\nI Skoven har vi en række mål og værdier for, hvilke færdigheder børnene skal lære. Vi har delt de mange mål ind i forskellige kategorier, som vi arbejder aktivt med i hverdagen.\nBørnene skal opleve, at de er del af et fællesskab. De skal indgå i sociale relationer, hvor alle børn får mulighed for at deltage og drage egne erfaringer. Børnene opmuntres til at udvikle venskaber og styrke fællesskabets dynamik gennem legen. Vi har fokus på aldersopdelte læringsrum med plads til fordybelse, for børn i mindre grupper. Børnene skal lære at være sammen i en hverdag der er præget af rutiner og genkendelighed som, kræver en fælles opgaveløsning.\nVi skal vække børnenes nysgerrighed og derigennem styrke deres opmærksomhed ved at benytte forskellige kommunikationsformer, blandt andet mimik og kropssprog. Børnene skal styrkes i at kunne give udtryk for eller fortælle, hvad de mener. Børnene skal kunne vise, at de kan begynde at aflæse andres kropssprog. Det gør vi ved at have en sproglig tilgang med brug af læsning, samtale, sange og sanglege. Vi skaber dialogiske fællesskaber som sætter ord på hverdagens aktiviteter og oplevelser, så børnene får mulighed for både at pludre, tale, lytte og benytte kropsproget.\nBørnene skal opleve, at de er en betydningsfuld del af et større fællesskab. De skal arbejde frem mod at blive delvis selvhjulpne ved frokostmåltidet. Børnene skal støttes i at turde prøve egne grænser af og blive mere og mere modige.\nBørnene dækker rullebordet ved frokostmåltidet. De deltager i borddækning og oprydning ved frokostmåltidet. Børnene opfordres, hjælpes og øver sig i selv at øse mad op på tallerkenen eller vælger fra et fad. Børnene skal møde lydhøre nærværende voksne der støtter børnene i at være i de følelser de er i.\nBørnene lærer ved at bevæge deres krop, arbejde med hænderne og lave aktiviteter der tager udgangspunkt i bevægelse. Børnene skal mærke glæde ved at bevæge sig og have kendskab til egen krop. Vi skaber funktionsopdelte rammer indenfor og ude på legepladsen, for at styrke udviklingen af børnenes motoriske færdigheder. De leger lege som understøtter bevægelse. Børnene leger lege hvor de skal krybe, kravle og hoppe. Børnene leger lege hvor de skal male, tegne og klistre.\nBørnene skal have kendskab til forskellige kulturer og kulturelle baggrunde, traditioner og kulturelle institutioner. De skal have mulighed for at eksperimentere og møde andre udtryksformer. Børnene skal have kendskab og adgang til materialer, redskaber og teknologi. Børnene skal have kendskab i de højtider og traditioner der er i løbet af et år. De skal have kendskab til bibliotek, musik, teater, museer og kirker.\nBørnene skal have mulighed for lære naturen at kende, samt glæden ved et udeliv i al slags vejr. Hver dag hele året rundt.\nBørnene skal have mulighed for at kunne fordybe sig, eksperimentere og få erfaring med naturens fænomener.\nBørnene skal opleve naturen, have styrket deres sanser og motorik i naturlæringsrum på legepladsen.\nIndtast din e-mail for at abonnere på siden Pædagogik 0-2 år og dennes undersider.\nDu abonnerer nu på siden Pædagogik 0-2 år.


Nordjysk Formel 1 drøm brast: Regeringen afslår uden at have set projektet | TV2 Nord\nNordjysk Formel 1 drøm brast: Regeringen afslår uden at have set projektet\nEn initiativgruppe med tidligere minister Helge Sander i spidsen har fået afslag fra erhvervsministeren på en ansøgning om at få Formel 1 til Nordjylland.\n06. feb 2020, kl. 17:27\nFlere års arbejde med at få et Formel 1-løb til Nordjylland ser ud til at være spildt.\nSiden projektet om at få Formel 1 til København kørte i grøften i 2018, har en initiativgruppe, med den tidligere minister Helge Sander i spidsen, arbejdet videre med drømmen om at få en af verdens største sportsbegivenheder til Danmark, og her var Nordjylland inde i billedet.\nquote Vi blev ikke engang inviteret til en kop kaffe, hvor vi kunne forelægge projektet og det er selvsagt utrolig skuffende.\n- Helge Sander, Medlem, Initiativgruppen for at få Formel 1 til Danmark.\nTil at starte med var fem byer med i planerne om at få Formel 1 til Danmark, men til sidst anså initiativgruppen Roskilde og Aalborg, som de to mest sandsynlige byer til at være vært for motorsportsbegivenheden.\nDerfor begyndte de på forhandlinger med de to byers borgmestre og investorer i området, og da det begyndte at ligne, at drømmen kunne blive til virkelighed, bad initiativgruppen om et møde med regeringen, for at få regeringens accept af, at der kunne komme et Formel 1-løb til Danmark.\n- Det var så her, at vi pludselig stødte på grund og til manges – og i hvert fald min store overraskelse – så fik vi tomlen ned fra regeringen. Vi blev ikke engang inviteret til en kop kaffe, hvor vi kunne forelægge projektet og det er selvsagt utrolig skuffende, fortæller Helge Sander, der står i spidsen for initiativgruppen, der arbejder for at få Formel 1 til Danmark.\n- Har end ikke set vores projekt\nFormel 1-organisationen kræver at tre instanser i et værtsland bakker Formel 1-løbet op. Den nationale motorsportsunion, værtsbyen og regeringen. De to første vendte tomlen op men altså ikke regeringen.\n- Jeg synes, at det er utrolig, at Simon Kollerup, den ellers utroligt fornuftige mand fra Thisted, at han bare afviser med blank hånd uden nogen argumentation, men bare at det ikke er en prioritet for regeringen, man har end ikke set vores projekt, og vi har lagt meget vægt på, at det var et grønt projekt, det er i pagt med tiden, siger Helge Sander.\nquote Ikke mindst i Aalborg hvor der har været kolossal opbakning.\nI marts 2019 tog Helge Sander kontakt til Formel 1’s kontor i London, og her fik han mandat til at lave et dansk projekt, der ikke foregik i København.\n- Vi har i øjeblikket talt om, at vi kunne etablere et projekt, som jeg kunne tage til London i slutningen af februar og præsentere, hvor jeg skulle mødes med Formel 1’s direktion, men det bliver jeg selvsagt nødt til at aflyse nu, siger Helge Sander.\n- Ikke mindst i Aalborg hvor der har været kolossal opbakning både på det praktiske område, men også blandt de investorer, som har været med i projektet, så har jeg ikke været i tvivl om, at jeg kunne komme tilbage fra London med et projekt, vi kunne arbejde videre med, siger Helge Sander.\nBilligere end projektet i København\nDa det var på tale at lave et Formel 1-løb i København var der budgetteret med, at projektet ville koste 570 millioner kroner, hvor nogle af pengene skulle komme fra offentlige midler. Løbet i København var planlagt som et såkaldt gaderæs, det vil sige, at Formel 1-bilerne skulle køre inde midt i København, og derfor skulle der flyttes lyssignaler og justeres fortov for at racerbilerne kunne komme rundt i gaderne. Noget der ikke skulle gøres i Aalborg, hvor løbet var planlagt til at skulle køres ude på flyvestationen, og derfor anslog folkene bag projektet, at det ville være billigere at afholde i Aalborg. Her anslog de, at projektet ville koste cirka 300 millioner kroner.\nquote I København havde meget mere end 300 millioner kroner fra private.\nVille det kunne finansieres 100 procent privat?\n- Det vil jeg ikke kunne sige, det skulle vi selvfølgelig undersøge. Men jeg kan sige, at vi i København havde meget mere end 300 millioner kroner fra private, hvis der var samme entusiasme i Roskilde og Aalborg kunne vi selvfølgelig, for det er meget billigere at lave det i de to byer end i København, svarer Helge Sander.\nPå miljøsiden har Formel 1-organisationen med en ny miljøplan planer om at gøre sporten CO2-neutral senest i 2030. Ligeledes har en forsker fra DTU, ifølge Helge Sander, dokumenteret, at de seneste års brændstofreducering i privatbiler kan kobles til Formel 1 garagerne.\n- Så netop Formel 1 er med til at skabe de bedst tænkelige forudsætninger for, at vores mange biler er miljøvenlige, siger Helge Sander.\nDrømmen er ikke opgivet\nFormel 1 anses som værende en af de største sportsgrene i verden, og ifølge Helge Sander er Formel 1 i en kategori lige under OL og verdensmesterskaberne i Fodbold.\nquote Jeg er helt overbevist om, at Formel 1 kommer til Danmark på et tidspunkt.\n- Så jeg tror, at det ville kunne have solgt Nordjylland og selvfølgelig også Danmark i en lang række lande, hvor også erhvervsmæssiginteresse kunne komme i spil, siger Helge Sander.\nSelvom der foreløbigt er blev sat en kæp i hjulet i Helge Sander og initiativgruppens drøm om at få Formel 1 til Danmark, så giver den tidligere minister ikke helt op.\n- Jeg er helt overbevist om, at Formel 1 kommer til Danmark på et tidspunkt. Det bliver ikke lige i den her omgang. Men ligesom da jeg i sin tid foreslog at lave start i Tour de France i Danmark efter Bjarne Riis’ triumf i 1996, så gik der 25 år inden det blev virkelighed her i 2021. Hvis det samme skal blive virkelighed her, så skal vi nok få Formel 1 til Danmark inden 2039, siger Helge Sander.


Lagde du også toiletpapir på sædet, inden du gjorde brug af offentlige toiletter? Det holder du op med, når du har læst denne artikel!:) - Deldette.dk\nLagde du også toiletpapir på sædet, inden du gjorde brug af offentlige toiletter? Det holder du op med, når du har læst denne artikel!:)\nMange mennesker forbinder det med et stort stres, når de skal anvende et offentligt toilet – man ved ikke, hvem der har brugt det før os, og ofte er rengøringsniveauet ikke det allerhøjeste, det lugter heller ikke så rart, og så er der denne frygt for smitsomme sygdomme ... For på en eller anden måde at sikre sig, er der mange mennesker, som lægger papir på toiletsædet. Det viser sig desværre, at det er en dårlig ide!\nSer det bekendt ud? Der er virkelig mange af os, som benytter den metode, for på en eller anden måde at gennemleve nødvendigheden af at skulle bruge et offentligt toilet. Papiret beskytter os tilsyneladende mod smitte, men ... i virkeligheden er det lige nøjagtigt modsat!\nDet viser sig, at toiletpapir udsættes for den største kontakt med smittebærere! Hvorfor sker dette?\nFor det første er der virkelig ikke mange mennesker som husker at slå sædet ned, inden de skyller ud. Som følge heraf hvirvles bakterierne rundt på hele toilettet, og lander også på papiret, som er særlig modtageligt.


Kølevæsken i din 1997 Mitsubishi Galant holder motoren i en konsekvent temperatur til at beskytte komponenter fra alvorlige varmeskader . Du bør skifte kølemiddel i din Galant hvert andet år. Udskiftning af kølervæske vil skylle eventuelle rester ud af radiator og beskytte kølevæske fra forværres. Der er ingen grund til at foretage et servicecenter aftale ", når den tid kommer . Du kan tømme og fylde dine Galant radiator hjemme i en time\n50/50 blanding af frostvæske og vand .\nÅben kølerhjelmen af din Galant og øge støtten stangen . Løft fronten af bilen med en donkraft . Sikker bilen på en række bukke og fjern stikket .\nholdning en stor afløb gryde under radiatoren aftapningsproppen på førerens side af radiatoren . Bundproppen til Galant er på den nederste bagsiden af radiatoren . Fjern kølerdækslet og sæt den til side .\nLøsn og fjern radiator bundproppen med en skruenøgle . Vent, mens kølevæsken afløb helt . Udskift bundproppen og spænd den med en skruenøgle .\nFyld køleren med destilleret vand . Fjern aftapningsproppen med en skruenøgle , og lad vandet løbe fra radiatoren . Udskift og stram bundproppen .\nTag afløb gryden fra under bilen . Løft bilen lidt med en donkraft og fjern bukke . Sænk bilen til jorden . Fjern afløb gryden fra under bilen . Løft bilen lidt med en donkraft og fjern bukke . Sænk bilen til jorden .\nFyld radiator med en 50/50 blanding af frostvæske og vand . Start tændingen , og lad motoren køre indtil den når den normale driftstemperatur for bilen, når det kører . Top fra kølevæske i køleren som niveauet falder , rensning af luften fra systemet .\nSluk for tændingen , og lad motoren køle af. Top fra kølevæske niveau, hvis det er nødvendigt. Udskift kølerdækslet og lavere kølerhjelmen af bilen .\nhvordan man kan ændre transmissionsolie i en 2002 Ford Explorer\nhvordan du installerer Serpentine bælter til jeep Cherokeerne\nhvordan man kan ændre den forreste bremseklodser på en 2001 overenskomst\nhvordan du fjerner en F150 4.9l bundkar\n2005 grand prix GTP olieskift instruktioner


Om os - Shijiazhuang Teneng Co., Ltd\nShijiazhuang Teneng Elektrisk & mekanisk udstyr Co, Ltd\nShijiazhuang Teneng Elektrisk og mekanisk udstyr Co, Ltd er professionel producent af den svejsede stålrør produktionslinje, kold valsning linje, spaltning linje, cut-til-længde linje og den beslægtede hjælpeudstyr. Teneng selskab er den moderne virksomhed, som er i stand til forskning og udvikling, produktion og salg. Teneng er et råd medlem af Kinas valsning Association, en præsident medlem af Hebei stålrør Trade Association.\nTeneng maskiner er den mest effektive rør fremstiller udstyr til rådighed i verden. I Kina, de velkendte brugere er Hebei Jingye Group, SANY Group, China Shipbuilding Industry Corporation, Chongqing Changzheng Heavy Industry Co., Ltd mv\nTeneng maskiner arbejder i mange andre lande end Kina, såsom\nAmerikanske, Portugal, Venezuela, Brasilien, Paraguay, Rusland, Ukraine, Japan, Saudi-Arabien, Sudan, Usbekistan, Kasakhstan, Vietnam, Indien, og så videre. Teneng modtaget universelle ros fra vores kunder omkring verden ved den høje kvalitet og perfekt service efter salg.\nKundernes efterspørgsel er den drivende kraft af den teknologiske udvikling, stærk virksomhed styrke er støtte fra opgradering af teknologien. Teneng selskab vil samarbejde med indenlandske og udenlandske producenter til at levere den høje kvalitet, udstyr, professionel teknologi, perfekt service for kunderne.\nMærker : Teneng\nAntal medarbejdere : 150 ~ 200\nÅr Etableret : 2009\nTeneng selskab har millioner kvadratmeter fabrik, og har også en stærk koordinering-system med svejseren og fremstilling af støbeforme. Udstyr standard dele udvælges velkendt virksomhed produkt, forbedret produkternes ydeevne og levetid. Fra komponent bearbejdning til montering på maskinen, vi foretage kontrol på alle niveauer, og fortsætte ordningen for ansvar. Efter tjeneste personlig træner fra praksis, beskæftiger sig med udstyr idriftsættelse i mange år, for at løse forskellige problemer i produktionen praksis, vejledning udstyr, installation og uddannelse af arbejdstagere for kunderne.


Dansk Sundhedsvæsen. Tidsskrift for. 89. årgang Nr. 3 April PDF\nDansk Sundhedsvæsen. Tidsskrift for. 89. årgang Nr. 3 April 2013\nDownload "Dansk Sundhedsvæsen. Tidsskrift for. 89. årgang Nr. 3 April 2013"\n1 Tidsskrift for Dansk Sundhedsvæsen 89. årgang Nr. 3 April 2013 Sygehusbyggerier et skridt videre Dansk og hollandsk lægevægt forskelle og ligheder Effektiv tværsektoriel ledelsesmodel Integreret hjemmetræning har god effekt\n2 Danish Health Care Journal 89. årgang 3/2013 Tidsskrift for Dansk Sundhedsvæsen udgives af Dansk Selskab for ledelse i Sundhedsvæsenet. ISSN: Henvendelse om medlemsoptagelse i DSS og om ændringer i medlemsregistrering rettes til: Sekretariatsleder Tove Krarup Tlf: Artikler til TFDS: Se forfattervejledning på Kommende deadlines: Majudgaven: Septemberudgaven: Oktoberudgaven: Redaktionsudvalg Afdelingschef, cheflæge Hans Peder Graversen, formand Kvalitet og Sundhedsdata, Region Midtjylland Tlf.: Cheflæge Paul D. Bartels, Faglig leder af Regionernes Kliniske Kvalitetsudviklingsprogram Tlf.: Oversygeplejerske, MPM Bente Dam Medicinsk afdeling, Regionshospitalet Viborg og Regionshospitalet Skive, Hospitalsenheden Midt Tlf.: Kontorchef Ole Filip Hansen, Region Midtjylland Økonomidirektør Peter Mandrup Jensen Region Hovedstaden regionh.dk Adm. direktør Jens-Otto Skovgard Jeppesen Specialhospitalet FILADELFIA Tlf.: Direktør Vagn Nielsen, Sundhedsstyrelsen Tlf.: Jan Nielsen Centerchef, Aalborg Sygehus Konsulent John Arne Sørensen Tlf.: Redaktion Afdelingschef, cheflæge Hans Peder Graversen Kvalitet og Sundhedsdata, Region Midtjylland Tlf.: Journalist/redaktionssekretær Beth Werner Indholdsfortegnelse Synspunkt Opgøret med vanetænkning Af Peter Mandrup Jensen....side 3 Sundhedsvæsenet lige nu Nyt Hospital Nordsjælland Af Niels Mortensen.... side 4 Nyt universitetshospital i Odense Af Niels Mortensen....side 8 Organisering af lægevagt: Kan vi lære af Holland? Af Linda Huibers, Frede Olesen og Grete Moth... side 16 En tværsektoriel ledelsesmodel der virker Af Kasper Edwards.... side 24 Omkostningsanalyse af integreret hjemmetræning Af Torben Larsen... side 30 DSS orienterer Generalforsamling DSS... side 37 Abonnement: Abonnement på TFDS oprettes på Pris: kr. 500,00 incl. moms for 8 årlige onlineudgaver. Annoncer: Dansk Mediaforsyning ApS Elkjærvej 19, stuen, 8230 Åbyhøj Tlf Layout og produktion: ProGrafisk ApS Tlf Forsidefoto: I dag en bar mark om syv år Nyt Hospital Nordsjælland.\n3 Opgøret med vanetænkning Af Peter Mandrup Jensen, Økonomidirektør, Region Hovedstaden, Medlem af redaktionsudvalget, DSS Det er ikke kun de fysiske rammer, som landets kommende sygehusbyggerier vil vende fuldstændig op og ned på. Vanerne og kulturen blandt ledere og medarbejdere bliver i den grad også udfordret. Vicedirektør Leif Panduro Jensen, Nyt Hillerød Hospital fremhæver behovet for fleksibilitet. Det duer eksempelvis ikke, hvis ambulatorier står tomme fra midt på eftermiddagen, når arealerne med fordel kunne bruges af akutmodtagelserne. Den unikke mulighed med bygningen af et helt nyt hospital er, vi kan udfordre alt. Vi har ikke andet valg end at bygge til en fremtid, vi ikke helt kender, men vi skal under alle omstændigheder udfordre vores egen vanetænkning. Vanetænkningen udfordres også ved byggeriet af Nyt OUH. Projektdirektør Niels Mortensen fra Nyt OUH beskriver, hvordan der er tilrettelagt et innovativt byggeri, der fx baserer sig på en ny form for tekniske installationer og en moderne tilrettelæggelse af de logistiske funktioner. Principperne understøtter både effektivitet og fleksibilitet i arbejdstilrettelæggelsen. Arbejdet med de to hospitaler, som beskrives nærmere i denne udgave af tidsskriftet, er lige nu i fuld gang og ventes klar til ibrugtagning i Godt at vi nu er kommet ud af den tidligere diskussion, om kr. er nok til at realisere ambitionerne. Vi kan nu sætte fokus på, hvordan vi får planlagt en fornyelse af en stor del af det samlede hospitalsareal i Danmark, så borgere og patienter får det optimale ud af investeringen. Uanset om der er tale om»barmarks-projekter«eller store tilbygninger til eksisterende bygningskomplekser. Hver med deres muligheder og udfordringer. Det er en kæmpestor opgave. Både fordi opgaven er stor i sig selv, men også fordi der er mange forskellige delmålsætninger, der søges fremmet. Fx skal byggerierne sagt med et smil være så bæredygtige, at fremtidens miljø og klima reddes, og også så innovative, at Danmarks fremtidige erhvervsudvikling og eksport sikres. Bliver de kommende hospitaler så så flotte og ikke mindst effektive, som vi går og drømmer om? Ja, det bliver de, fordi vi ud over de moderne fysiske rammer får tilrettelagt arbejdsgange, inddraget patienterne og udfordret vores tilgang til undersøgelse og behandling ud fra de mest tidssvarende principper, men samtidig bevarer den»gammeldags«holdning om respekt for det enkelte menneske, der søger sundhedsvæsenet for hjælp. Gå til ledelsesbloggen på DSSnet SYNSPUNKT TFDS\n4 Nyt Hospital Nordsjælland De kvadratmeter står indflytningsklare i 2020 Som en del af Hospitals- og psykiatriplan 2020 har Region Hovedstaden besluttet at bygge et nyt hospital tæt ved Hillerød by. Det nye hospital, som skal opføres i et nyt byudviklingsområde med egen station, skal rumme alle de somatiske hospitalstilbud i Nordsjælland. Det nye hospital skal rumme en fælles akutmodtagelse, cirka 662 ensengs-stuer og 24 lægelige specialer med specialiserede sundhedstilbud til patienter og pårørende. De fysiske rammer skal understøtte best practice inden for såvel behandling som uddannelse og forskning. Samlet set bliver byggeriet på ca m 2 med en samlet anlægssum på 3,8 mia. kr. Som optakt til indflytningen i det nye hospital er hospitalerne i Hillerød, Frederikssund og Helsingør fusioneret per februar Den nye Efter en grundig bedømmelse af organisation Nordsjællands Hospital alle syv projekter, arbejdes der videre med 1-3 projekter frem til marts tilbyder i dag hospitalsbehandling i Hillerød og Frederikssund og nære 2014, hvor en endelig vinder af konkurrencen kåres. sundhedstilbud i Sundhedshuset Helsingør. Mens arkitektkonkurrencen står på, forbereder Nordsjællands Hospital sig til bygherrerollen. Inden hos- På vej mod en helhedsplan I begyndelsen af februar 2013 gik pitalets byggeorganisation sammen startskuddet til konkurrencen om at med den nye totalrådgiver og hospitalets personale kan sætte sig ned tegne en helhedsplan for Nyt Hospital Nordsjælland. Syv udvalgte designteams har nu fire måneder til at det nye hospital, skal der foretages og udvikle byggeprogrammet for komme med hver deres bud på byggeriets overordnede form og strukafprøvninger inden for blandt andet mere end 100 analyser og koncepttur. logistik, service og organisering.! Region Hovedstadens Hospitals- og psykiatriplan 2020 Som en del af Region Hovedstadens Hospitals- og psykiatriplan samles en lang række behandlingstilbud på færre hospitaler. Formålet er at styrke den faglige kvalitet i behandlingen og give bedre grundlag for forskning og udvikling. 4 TFDS TEMA\n5 Nye rammer, nye muligheder i patienternes hospital Der er syv år til Nyt Hospital Nordsjælland slår dørene op. Men allerede nu arbejder Nordsjællands Hospital målrettet på at afprøve og udvikle nye samarbejdsformer og koncepter, der sammen med de nye rammer kan skabe fremtidens mest optimale behandlingstilbud. Vicedirektør Leif Panduro Jensen reflekterer i et interview over de mange muligheder, der ligger i at starte forfra i et nyt hospitalsbyggeri. Nordsjællands Hospitals vision 2020 lyder: Patienternes hospital først og fremmest. Hvordan vil I forberede organisationen på at arbejde mere patientfokuseret? Allerede i dag arbejder vi med forløbsanvarlige fagpersoner. De har ansvar for koordination af det samlede program for patientens behandlingsforløb på tværs af afdelinger, specialer og sektorer. Det er et skridt på vejen mod en mere patientfokuseret arbejdsform. Men også selve organisationsstrukturen med specialeopdelte afdelinger bliver en af de ting, jeg tror vi kan gøre anderledes. En af de ting vi arbejder med i forhold til det nye hospital er, at afdelingen ikke i samme grad ejer senge eller rum med større fokus på patientforløb og det tror jeg, er noget af det rigtige. Man kan spørge sig selv, hvorfor vi skal have specialer, når 90 procent af hospitalets behandlingstilbud kan beskrives inden for 30 forløb. Svaret er, at vi har brug for den stærke faglighed omkring de lægelige specialer, fordi det er inden for de fagligt stærke specialer, at den faglige udvikling sker. Men skismaet mellem den stærke monofaglighed og det gode tværgående for- Leif Panduro Jensen, vicedirektør på Nordsjællands Hospital, har i mange år været involveret i kvalitetsarbejde, både i sit tidligere virke som ledende overlæge og nu bl.a. som medlem af projektstyregruppen for Nyt Hospital Nordsjælland. TEMA TFDS\n6 løb er en ledelsesmæssig udfordring, vi skal blive bedre til at løse. Visionen skal helt ind under huden Hvor tror du drivkraften ligger for personalet, når det kommer til at skabe mere patientfokuserede forløb? Visionen om, at hospitalet er patienternes skal vi have helt ind under huden og det er en kulturændring, vi har været i gang med de senere år og som kræver en vedvarende indsats fra os alle sammen. Vi vil tænke behandling på en ny måde, meget mere multidisciplinært og meget mere bredt. Som sundhedsfaglig er du ikke kun ansat på en afdeling du er ansat på et hospital og i en region. Kan du give nogle eksempler på behandling, som man arbejder med på en anderledes måde på fremtidens hospital? Lige nu er vi i gang med at afprøve koncepter for ambulatorier, der er fælles for hospitalets specialer. Og så kan jeg også forestille mig, at vi skal prøve at samle aktiviteter inden for noget af ortopædkirurgien og medicinen. For eksempel har hovedparten af de årige patienter, som brækker benet, også en eller flere medicinske sygdomme. I dag sender man medicinske eksperter op på den ortopædkirurgiske afdeling men det kunne man godt gøre anderledes ved for eksempel at etablere et sengeafsnit især for ældre. Sådanne alternative samarbejdsmodeller er vi allerede i gang med at afprøve, også via regionen, og det tænker jeg, vi skal arbejde mere med. Mere fleksibel og dynamisk organisation Giver det nye byggeri også anledning til udvikling af organisationen som helhed? En af de meget spændende ting at arbejde med omkring det nye hospital er, om vi kan opbygge en mere fleksibel og dynamisk organisation. Her tænker jeg en organisation med en række fagligheder, som har et centrum ikke nødvendigvis en sengeafdeling, men et område, hvor de sundhedsfaglige eksperter har plads til både udvikling, teknologi og den specialiserede patientbehandling. Dette skal kobles med en akutmodtagelse med både generelle og mere specialiserede kompetencer. Der sker hele tiden skift i behovene, både henover døgnet og ugen og fra årstid til årstid. Et eksempel herpå er vores ambulatorier. De modtager typisk patienter på hverdage fra klokken otte til ud på eftermiddagen. Resten af tiden står disse faciliteter ledige, og det er samme tidsrum, som vores akutafdeling i dag kunne bruge denne plads. Et nyt hospital skal kunne imødekomme det skift, der hele tiden sker i behovene. Alt kan udfordres, når vi bygger nyt Har du set nogle måder at drive hospital på andre steder, som du synes Nordsjællands Hospital kan lade sig inspirere af? I forhold til de fysiske rammer har privathospitalerne, som i modsætning til et akuthospital som vores, hver især et helt afgrænset udbud af ydelser, som oftest er plan- 6 TFDS TEMA\n7 lagte, en meget indbydende måde at tage imod patienter på. Det kunne vi godt lade os inspirere af. Vi arbejder allerede ud fra devisen, at den enkelte patients ønsker og behov skal være styrende for, hvordan vi tilrettelægger vores ydelser og services. Den udvikling skal vi fastholde. Den nye generation stiller større krav og det er en god udvikling synes jeg. Noget af det et nyt hospital kan, er, at skabe rammerne for et privatliv på ensengs-stuen samtidig med, at der er plads til, at man kan sidde sammen med andre og dele erfaringer eller se TV. Nordsjællands Hospital skal bygges til en fremtid, vi faktisk ikke helt kender endnu. Hvordan klinger det inden for en sundhedsfaglig diskurs, hvor alt helst skal være evidensbaseret? Vi ved dybest set ikke, hvordan fagligheden udvikler sig de næste syv år og det stiller nogle særlige krav til logistikken og den rumlige opbygning af det nye byggeri. Hvis vi kigger ti år tilbage, er flere sygdomme forsvundet helt ud af billedet, mens behandlingsmetoder som man ikke havde drømt om, er kommet til. For eksempel har det vist sig, at den traditionelle måde at behandle kirurgiske sygdomme på har ændret karakter. For 25 år siden var kirurgens arbejdsredskaber en stærk lampe og en kniv. I dag arbejder vi med højteknologi, robotteknologi og minimalt invasive indgreb. Vi kan se en tendens i retning af mere røntgen, CT og MR-skanninger og mere højteknologisk isenkram men præcist hvad det er for noget isenkram, vi skal have ind i det nye byggeri, kan vi ikke sige. Jeg oplever, at de faglige ledere har stor interesse i at kigge fremad og at der er en stor interesse i at se, hvor ens speciale er henne om syv år, men dybest set har vi ikke andet valg end at bygge til en fremtid, vi ikke helt kender. Hvori ligger den største mulighed ved at flytte ind i et helt nyt byggeri? Den største mulighed er, at vi kan udfordre alt. Struktur, faglighed. Vi kan tænke ud af boksen og opfinde det, der skal til. Derfor skal vi starte med at udfordre vores egen vanetænkning. Interviewet er blevet til i en samtale mellem Leif Panduro Jensen og sekretariatschef fra byggeorganisationen Nyt Hospital Nordsjælland Peter Kyhl. Kommentér artiklen på DSSnets forum TEMA TFDS\n8 Nyt universitetshospital i Odense Klynger, miniloads og decentrale teknikanlæg med til at sikre et meget omstillingsparat sygehus Af Niels Mortensen Nyt OUH er Region Syddanmarks nye supersygehus i Odense. Planlægningen af det enorme byggeri er i fuld gang, og det nye universitetshospital vil stå færdigt i På en bar mark i det sydlige Odense vil Danmarks største nybyggede hospital skyde op i løbet af de kommende otte år. Nyt OUH kommer til at bestå af en somatisk del på m 2 med en økonomisk ramme på 6,3 mia. kr., finansieret af Kvalitetsfondsmidlerne. Hertil kommer en regionalt finansieret psykiatrisk del på m 2 med en økonomisk ramme på 600 mio. kr. I alt 6,9 mia. kr. Første spadestik til det nye sygehus tages i 2015, og efter planen står Nyt OUH færdigt i Planlægning og brugerinddragelse Planlægningen af byggeriet blev indledt i 2008, og 17. december 2012 blev Byggeprogrammet for det nye sygehus vedtaget i Regionsrådet. Projektet er nu gået ind i dispositionsforslagsfasen. Denne fase afsluttes i begyndelsen af Den endelige byggetakt og udbudsform for byggeriet forventes fastlagt medio Jordarbejdet forventes påbegyndt i efteråret Undervejs i planlægningen bliver personalet på OUH løbende inddraget, fordi de sidder inde med en uvurderlig viden om arbejdsgange 8 TFDS TEMA\n9 Fra idé til hospital August 2011 efterår 2012: Byggeprogrammet udarbejdes og rummer beskrivelse af samtlige funktioner på Nyt OUH Fælles konkurrence Medic OUH vinder På vej mod Nyt OUH : Byggeriet tages i brug Efterår : Projektering og byggemodning 2015: Forventet byggestart Kommunalplan, Lokalplan, VVM TEMA TFDS\n10 10 TFDS TEMA\n11 og rutiner på et stort sygehus. Brugerinvolveringen skifter karakter, efterhånden som projektet skrider frem. Bygget sammen med Syddansk Universitet Det nye universitetshospital bliver nabo til Syddansk Universitet, der samtidig bygger et nyt Sundhedsvidenskabeligt Fakultet, og der sker en fysisk sammenbygning mellem de to videnstunge institutioner. Det vil betyde, at Nyt OUH med somatik og psykiatri og Syddansk Universitet med det Sundhedsvidenskabelige Fakultet og de øvrige fire fakulteter vil blive geografisk samlet og give optimale muligheder for synergi. Den tætte integration mellem klinik, forskning og uddannelse er unik og bliver drivkraften for et forskningsmiljø i international klasse. I koblingszonen mellem universitetet og hospitalet bliver der formelle og uformelle mødesteder, der giver forskere, medarbejdere og studerende direkte og daglig kontakt og vil bidrage til, at forskere fra OUH og Syddansk Universitet kan inspirere hinanden og styrke forskningen og dermed behandlingen. Optimal infrastruktur motorvejsafkørsel og letbane Nyt OUH skal betjene patienter fra hele Fyn, en stor del af Jylland og har aftalt at behandle patienter fra Region Sjælland på en række specialeområder. Planlægningen af det nye hospital handler ikke kun om selve byggeriet, men også om at skabe en god og sammenhængende infrastruktur i det nye vækstområde i Odense. Sygehusområdet ligger tæt ved motorvejen, og der forventes etableret en ny motorvejsafkørsel, der leder direkte til ringvejen rundt om det nye sygehus. Odense Kommune arbejder desuden med planer om en letbane, der skal køre mellem midtbyen, Syddansk Universitet og Nyt OUH. Letbanen kommer til at køre midt igennem sygehusbyggeriet og have stop ved hver af de to primære indgange til hospitalet. Klynger og opbygning Nyt OUH får et samlet areal på TEMA TFDS\n12 12 TFDS TEMA\n13 m 2, Men hospitalet er tegnet og planlagt, så det er nemt at bygge til, og der findes allerede en plan, der viser, hvordan sygehuset kommer til at se ud, hvis det udvides med 100 pct. Ambitionen er at skabe et byggeri, der på trods af størrelsen fremtræder overskueligt og vedkommende for patienter, pårørende og medarbejdere. Det gør man ved at opdele bygningen i 10 forskellige klynger, hvor beslægtede kliniske specialer er fælles om en række faciliteter og funktioner. Klyngerne fremstår som selvstændige bygningsmæssige enheder og er placeret tæt ved hospitalets tværgående kliniske funktioner som billeddiagnostik, laboratorier, operation/opvågning, anæstesi og intensiv. På den måde vil patienterne så vidt muligt blive behandlet dér, hvor de er indlagt, og med så få flytninger som overhovedet muligt. Klyngerne kan hver for sig udvides, uden at det får konsekvenser for resten af sygehuset, og det er også muligt at udvide med helt nye klynger. Målet er, at indretningen af klyn- Jonas Fotografi Om forfatteren Niels Mortensen Projektdirektør i projektorganisationen Nyt OUH. Tidligere it-direktør i Region Syddanmark og amtssundhedsdirektør i både Fyns og Vestsjællands Amt. ger og afdelinger bliver så ensartet system kaldet miniloads en slags som muligt, så byggeriet får den digitaliseret vareelevator og depot i nødvendige fleksibilitet og robusthed, samtidig med, at der bliver talet skal have til rådighed inden for ét, der indeholder alt det, personaget hensyn til de forskellige specialers funktioner og behov. med miniloads strategiske en kort afstand. Der projekteres pt. steder på sygehuset, så de er hurtige at komme til, uanset hvor man Nyt koncept for logistik Nyt OUH vil få en helt ny logistikstruktur, hvor både teknik og ar- Mens den lodrette transport af befinder sig. bejdsgange er optimeret ud fra princippet om færrest mulige håndterinmatiske kørselsrobotter eller lignen- varer klares af miniloads, får autoger, så de varme hænder kan tage de opgaven med at bringe tingene sig af behandling og pleje i videst frem til disse elevatorer fra varemodtagelsen. muligt omfang. Det er tanken, at hospitalet skal Robotterne sørger for den vandrette transport i et tunnelsystem have et kombineret depot- og lager- un- TEMA TFDS\n14 der sygehuset, og de kommer således ikke til at køre på de gange, hvor patienterne færdes. Med de nye miniloads kan personalet hente næsten alt samme sted, og man sparer at skulle håndtere en vare flere gange, risikoen for fejl minimeres og gangafstandene for personalet gøres korte. Uanset hvor man befinder sig på sygehuset kan alt, hvad man har brug for, hentes i en vareelevator, der ikke er længere væk end 15 til 20 meter. Det nye logistiske system bliver et lager i sig selv, der skal kunne rumme sygehusets vareforbrug i seks dage. Der bliver altså ikke noget centralt lager på Nyt OUH. Ny måde at bygge sygehus på Nyt OUH bliver et innovativt sygehusbyggeri, hvor den plads, der traditionelt bruges på tekniske installationer, bliver reduceret væsentligt. Den nye og anderledes måde at bygge sygehus på bliver kaldt et nyt bygningsteknisk paradigme og går ud på, at pladskrævende tekniske funktioner som ventilation, varme, varmt vand m.m. decentraliseres. Små energi- og ventilationsanlæg med varme og køl bliver monteret i loftet i det enkelte rum. Dermed udstyres hvert enkelt rum på Nyt OUH i princippet med nøjagtigt de tekniske anlæg, der er nødvendige for rummets funktion, og man sparer i omegnen af m 2 service- og teknikareal til anlæg og rør i kældre og teknikskakter. Areal, der så kan bruges til behandling og pleje i stedet. Fleksibelt og nyskabende En anden fordel ved små decentrale teknikanlæg er, at det bliver nemt med tiden at skifte anlæggene ud med nye og bedre. Man får således et sygehus, der er meget omstillingsparat og som hele tiden er monteret med state-of-the-art teknik. Samtidig understøtter det princippet om, at sygehuset skal være fleksibelt. Nu kan man ændre rummenes funktion og faciliteter, uden at flytte rundt på energiforsyningen. Det gør det også nemt at udbygge sygehuset, fordi nybyggeriet ikke skal kobles på store centrale varme- og ventilationsanlæg, der måske bliver for små. Det nye bygningstekniske paradigme er en nyskabelse, som vækker opsigt i fagkredse over hele verden. For at være 100 pct. sikker på, at det kommer til at fungere, skal det afprøves grundigt. Derfor bliver der i år etableret tekniske Mockups på Center for Sundhedsinnovation og efterfølgende forsøg på det eksisterende OUH med selvstændige anlæg på bl.a. en operationsstue, en intensivstue og en sengestue. Kommentér artiklen på DSSnets forum Følg med i ledelses-bloggen på DSSnet.dk 14 TFDS TEMA\n15 DSS årsmøde og seminar: Hvordan opnår vi»better health care for lower costs«? internationale og nationale eksperter giver deres bud Sæt kryds i kalenderen den 23. og 24. maj Den demografiske udfordring, som netop nu begynder at gøre sig gældende, sætter sundhedsvæsenet under pres. Der bliver flere ældre samtidig med, der bliver færre i den erhvervsaktive alder til at levere de økonomiske ressourcer. Udfordringen skærpes af, at der må forudses en lav økonomisk vækst i de kommende år. Samtidig kommer der nye ofte dyre muligheder inden for diagnostik og behandling, som borgere/patienter ønsker at gøre brug af. Hvis vi fortsat skal kunne udvikle sundhedsvæsenet under de vilkår, skal vi kunne levere»mere for det samme«. På Årsmødet vil kendte nationale eksperter give deres bud på, hvordan vi kan opnå»better health care for lower costs«. Hvordan foreslås opgaven løst i andre lande? det har vi bedt 2 internationale eksperter give deres bud på, nemlig: Hvordan opnår vi»better health care for lower costs«? internationale og nationale eksperter giver deres bud Torsdag den 23. og fredag den 24. maj 2013 Hotel Hilton Copenhagen ÅRSMØDE Mark D. Smith, MD, MBA, president and chief executive officer in California Health Care Foundation (CHCF). Mark D. Smith har ledet CHCF siden grundlæggelsen i Han har taget sin medicinske uddannelse ved University of North Carolina i 1983, og suppleret med en MBA på Wharton School. Rainer Sibbel, dr, professor of international health management, Frankfurt am Main. Siden 2004 holder of the chair for International Health Management at the Frankfurt School of Finance & Management, Academic Director of the MBA International Hospital and Healthcare Management programme and head of the Institute for International Health Management. Seminaret er tværfagligt og henvender sig til politikere, sundhedsvæsenets ledere og mellemledere på alle niveauer. Oplæggene retter sig mod sygehuse, primærsektoren, praktiserende læger, regioner og kommuner.\n16 Organisering af lægevagt: Kan vi lære af Holland? Af Linda Huibers, Frede Olesen og Grete Moth Det kan være nyttigt at se på vores sundhedsvæsen udefra, og en sammenligning mellem to lande med sundhedsvæsener, der på mange måder ligner hinanden, er ofte tankevækkende. En sammenligning kan også bidrage med viden til at styrke beslutningsgrundlaget, når nye organisationsformer overvejes. Danmark og Holland ligner hinanden begge lande er små (ca. lige store arealer), temmelig flade og har monarkier. De er moderne velfærdsstater med et socialt og politisk klima, som er meget ensartet og med de samme grundlæggende værdier om fri og lige adgang til sundhedsydelser. I begge lande er almen praksis frontlinjen i sundhedsvæsenet som gatekeeper til det specialiserede sundhedsvæsen. (1-3) De to lande står også overfor de samme fremtidige udfordringer i form af stigende krav og udgifter til forebyggelse og behandling samtidig med øgede krav om at leve op til høje og stigende kvalitetskrav. (2;4) Vagtlægeforbrug dobbelt så stort i Danmark Men der er også forskelle. Holland har tre gange så stor befolkningstæthed som Danmark (16,7 million versus 5,5 million indbyggere). Selv om lægevagten på mange måder er ens struktureret i de to lande med store organisatoriske enheder og telefonvisiteret adgang, er der også bemærkelsesværdige forskelle på det område. Lægevagten efterspørges af en meget stor del af befolkningen og havde i Danmark i million henvendelser, svarende til at cirka hver anden dansker i gennemsnit kontaktede lægevagten. Danskere kontakter faktisk lægevagten dobbelt så ofte som hollændere en forskel som vel at mærke ikke kan tilskrives registreringsforskelle, og som heller ikke opvejes af et øget brug af skadestue eller dagtidsydelser i Holland.(5) Tværtimod er forbruget af læge i dagtid mindre i Holland end i Danmark. Det er uvist, hvad der ligger til grund for denne forskel i vagtlægeforbrug, og formålet med denne artikel er, at diskutere de store forskelle i forbrug og mulige konsekvenser af en dansk ændring af organisationsform. 16 TFDS SUNDHEDSVÆSENET LIGE NU\n17 Almen praksis i Holland Først vil vi give en overordnet beskrivelse af det hollandske sundhedsvæsen med fokus på praksis og på forskellene mellem vore to lande. For en mere indgående beskrivelse henvises til anden relevant litteratur. (6-11) I lighed med det danske sundhedsvæsen bekender det hollandske sig til princippet om behandling på det lavest effektive behandlingsniveau. Tilsvarende det danske honoreringssystem i dagtid for almen praksis består det hollandske af en kombination af basishonorar og ydelsesbetaling, men mens 30% er basishonorar og 70% ydelsesbaseret i Danmark, ser man den stik modsatte fordeling i Holland med 70% som basishonorar. (6;8-10) Hollandske almenpraksispopulationer er større end de danske med i gennemsnit patienter pr. fuldtidspraktiserende læge og med en åbningstid fra 8-17 på hverdage, mens den gennemsnitlige danske læge har patienter tilmeldt og der er åbningstid fra (7;12) Endvidere skal hollandske praktiserende læger re-certificeres hvert femte år, hvilket forudsætter opfyldelse af krav om et vist antal praksistimer samt deltagelse i lægevagt og efteruddannelse. Lægevagten Før en dansk og engelsk inspireret reform af hollandsk lægevagt var lægevagten primært organiseret i små grupper af samarbejdende praktiserende læger, men det blev omkring år 2000 ændret til store organisationer svarende til danske lægevagtsorganisationer inden strukturreformen i (13;14) Hollandske vagtlægeorganisationer servicerer indbyggere i områder med en maksimal afstand på ca. 30 km til en lægevagtskonsultation. (14) Til sammenligning har de danske regioner og dermed de nuværende danske vagtområder ca indbyggere, og danske vagtdistrikter er geografisk betydeligt større men med flere konsultationssteder pr. region. Danske lægevagtskonsultationer er ofte placeret tæt på hospitaler, men har traditionelt ikke haft reelt samarbejde med skadestuerne om patienterne. Dette er dog i nogle regioner under forandring, idet en ny akutaftale i Region Midt f.eks. indebærer et direkte samarbejde mellem vagtlæger og skadestuesygeplejersker i lægevagtskonsultationer. Tilsvarende i Odense, hvor der gennem flere år har været etableret samarbejde mellem skadestuesygeplejersker og vagtlæger. I Holland går udviklingen i samme retning de fleste lægevagter er i nærheden af en skadestue og i stadig højere grad med delt visitation/ modtagelse og samarbejde.(15-17) Adskillige studier har vist, at et sådant samarbejde forbedrer effektiviteten, særlig for»selvhenvendere«. (18) Skadestuer og 112 I tilfælde af akutte helbredsmæssige problemer uden for almindelig arbejdstid har hollandske borgere i lighed med danske alternativer til lægevagten. De to landes organisering af skadestuer er ret ensartet; dog er walk- SUNDHEDSVÆSENET LIGE NU TFDS\n18 in forbrug (»selvhenvendere«) uden forudgående aftale langt mere almindeligt i Holland, hvor det i Danmark efterhånden kun er i Københavnsområdet, at der ikke er visiteret skadestue. Selvfølgelig kan patienter også ligesom i Danmark ringe 112, hvor opkald og visitering klares af specialuddannede sygeplejersker. Større forbrug af lægevagtsydelser På trods af dette ensartede princip ser vi som ovenfor nævnt i Danmark et dobbelt så stort forbrug af lægevagtsydelser sammenlignet med Holland. Hvis vi bygger på den antagelse, at graden af sygelighed er den samme i de to lande og vi har ikke grund til at antage andet kan de ekstra opkald til den danske lægevagt tænkes at hænge sammen med en lavere tærskel i befolkningen for at søge hjælp. Men det kan også tænkes at hænge sammen med det høje serviceniveau i lægevagten i Danmark, nemlig at borgerne med en opringning uden for almindelige arbejdstid får en speciallæge i almen medicin direkte i røret; måske tiltrækker det flere»kunder i butikken«end hvis sygeplejersker besvarede opkaldene. Det er heller ikke uden betydning, at det i de fleste danske regioners lægevagter er muligt at få fornyet recepter til igangværende behandling. I kontaktmønsterundersøgelsen i lægevagten i Region Midt (LV-KOS 2011) dokumenteres, at dette var tilfældet i 3,9% af alle afsluttede telefonkonsultationer.(19) Det tilsvarende er ikke tilfældet i Holland, for patienter, der ringer for receptfornyelse, får her kun en recept på så få doser, at det akkurat rækker til næste hverdag. Og selvfølgelig kunne der være andre forklaringer på forskelle i forbrug f. eks. relateret til organisering af sundhedsvæsenet og til karakteristika af det danske samfund, hvor begge voksne i en husstand hyppigere har fuldtidsarbejde end i Holland. Faggrupper i lægevagten og honorering Deltagelse i lægevagtsarbejdet er obligatorisk for hollandske praktiserende læger som ét af de krav, der stilles for at kunne opnå re-certificering, hvorimod Danske læger kan fravælge lægevagter ved at lade andre overtage arbejdsopgaven. I stigende omfang ser vi at lægevagten varetages af yngre læger sidst i forløbet i den almenmedicinske uddannelse eller af læger, der ikke er aktive som kliniske almenmedicinere. Det er også værd at bemærke, at der er væsentlige forskelle vedrørende honoreringen. Hollandske vagtlæger får fast timebetaling, uanset vagttype og arbejdsbyrde. Danske læger betales udelukkende per ydelse (fee-for-service), med den højeste betaling for hjemmebesøg, da disse er de mest tidskrævende. Endvidere er honoraret relativt højere for kontakter, som afsluttes i telefonen sammenlignet med samtaler, hvor patienterne efterfølgende henvises til konsultation eller besøg. Dette blev i sin tid indført for at give incitamenter til at begrænse antallet af kontakter og for at stimulere til rådgivning, som kan skubbe ydelser til dagtid. Honoreringsstrategien synes ef- 18 TFDS SUNDHEDSVÆSENET LIGE NU\n19 SUNDHEDSVÆSENET LIGE NU TFDS\n20 fektiv, eftersom næsten 60% af alle henvendelser afsluttes i telefonen, men det indebærer også potentiel risiko for at lægerne afslutter patienter, som burde ses. De hollandske lægevagtsorganisationer er almenpraksis-baserede som de danske, men drives af en administrativ ledelse med ansatte, der bl.a. er ansvarlige for de visiterende sygeplejerskers funktion og for kvalitetsudviklingsarbejdet, som bl.a. omfatter (obligatoriske) kvalitetsmålinger og certificering. Denne administrative ledelse har også ansvaret for kontrakter med transportselskaber om at levere biler samt særligt uddannede chauffører, der kan bistå ved lægevagtsbesøg. I Danmark ligger opgaven med transportkontrakter hos de respektive regioner. Administrationen i de hollandske lægevagtsorganisationer er således betydeligt mere omfattende end de danske, hvor et vagtudvalg bestående af praktiserende læger, som er udpeget af og betalt af de praktiserende læger, samt et lille sekretariat har til opgave at administrere lægevagterne. Telefonvisitation Telefonvisitationen bidrager i begge lande til god faglig triage og til at optimere styring af patientflowet og behandlingen, og systemet har medført en betydelig reduktion i arbejdsbelastning for lægerne i konsultationer og besøg sammenlignet med før reformen. Dette triageringsled kan forekomme at være en selvfølge, men før den danske reform i 1992 (og stadigvæk i mange lande) fungerede besvarelse af telefonopkald primært som en bestilling af et vagtlægebesøg, og oftest var funktionen varetaget af en ikke-sundhedsprofessionel telefonpasser. Én af de mest grundlæggende og interessante forskelle mellem dansk og hollandsk lægevagt er valget af fagprofessionelle til at besvare patienternes opkald og foretage visitation. Til forskel fra den danske model med praktiserende læger faldt valget i Holland på at bruge ikke-lægelige visitatorer (især sygeplejersker), til at besvare opkald og visitere. Disse sygeplejersker modtager specifik oplæring i funktionen og gør brug af (elektroniske) beslutningsstøtteredskaber, som består af flowcharts for en lang række af helbredsproblemer, og som guider visitator i afdækning af problemets hastegrad. (20) Endelig skal det bemærkes, at visitatorsygeplejerskerne i vagten superviseres af en praktiserende læge, som kan konsulteres løbende og som gennemgår alle patientnotater. Kan sygeplejersker erstatte lægerne ved lægevagtstelefonen? I Danmark diskuteres det med mellemrum, om sygeplejersker med fordel kunne erstatte lægerne i rollen som telefonvisitatorer i lægevagten. (6) Hvis vi gør tankeeksperimentet, at vi i Danmark udskifter lægerne med sygeplejersker med det formål at spare penge (fordi sygeplejerskers lønninger er lavere end lægers), er der imidlertid en række faktorer, som skal tages med i betragtning faktorer, som det er svært at indregne i hypotetiske scenarier, da det indvirker på nuværende overenskomstmæssige forhold og potentielt også på efterspørgslen. 20 TFDS SUNDHEDSVÆSENET LIGE NU


Tag til spændende Høstfest hos Risskov Bibliotek | Vores Risskov\nTag til spændende Høstfest hos Risskov Bibliotek\nDen 26. august har du mulighed for at tage til høstfest hos Risskov Bibliotek, som er fællesspisning i bibliotekets hyggelige have. Dette arrangement er blevet afholdt flere år i træk og har været en stor succes hvert år. Har du mulighed for at deltage til dette arrangement, så er det med andre ord bare med at komme afsted.\nDet er som sagt d. 26. august, du har mulighed for at deltage til bibliotekets høstfest. Det foregår fra 17:00 til 20:00 og koster 30 kr. at deltage. Arrangementet er tilgængeligt for alle, og der er ikke nogen krav for at deltage.\nProgrammet for dagen ligger op til en hyggelig og spændende oplevelse, som byder på både spil, lækker mad og hygge. 17:00 bydes alle velkommen. 17:15 spiller alle et spil LYNlitteratur sammen, som er både sjovt og spændende. Derefter er der fællesspisning i haven, hvor i kan nyde et lækkert måltid. Resten af aftenen bages der snobrød og hygges omkring et bål.\nHvis arrangementet eventuelt skulle blive aflyst på grund af dårligt vejr, så vil det blive oplyst senest kl.14 på dagen på Risskov Bibliotekets hjemmeside.\nAlt i alt ligger arrangement op til en hyggelig dag, så hvis du har mulighed for at deltage, så er det bare med at tage ned til Risskov Bibliotek d. 26. august klokken 17:00.


Anvendeligt tøj i jersey og strik Vinter 2021 | Gudrun Sjödén\nAnvendeligt tøj i jersey og strik\nTweedgarn giver indtryk af, at små salt- og peberkorn er strøet over overfladen.\nTil strikvesten »\nPerfekt at matche tone-i-tone.\nKjole » Jerseyleggings »\nMed en dybrød skal og herlige små rosarøde korn indeni.\nKøb kjolen "Pepper" »\nder kan kombineres med næsten alt.\nDe stribede ragsokker » De skønne ørkenstøvler »\ni den blødeste lammeuld.\nForkæl dig selv med vesten » Tag cardiganen på »\nstrøet ud som nister i garnet.\nTil cardiganen i tweedgarn »\naf strik og jersey.\nKøb vesten » Match med blusen »\nLav en piruet\ni tøj af naturens egne materialer.\nTil vesten » Køb nederdelen »\nTil vesten » Match med kjolen »\ntoppet op med vores bedste basiskrydderier.\nTag cardiganen på »\nBasis i krydderiskabet\n1. Cardiganen » 2. Ragsokkerne »\n3. Kjolen »


Langtidsledige fylder mere i kontanthjælpsstatistik\nNyheder Skrevet af Administrator | 04.07.15 | 08:46\nAndelen af kontanthjælpsmodtagere, der er langtidsledige, er stigende og udgør i dag 58 procent af det samlede antal kontanthjælpsmodtagere.\nDet skriver Avisen.dk på baggrund af en analyse fra konsulentfirmaet Analyze.\nReformen af kontanthjælpen trådte i kraft 1. januar 2014, og på ét år steg antallet af kontanthjælpsmodtagere fra 106.873 til 107.560. Men i samme periode steg antallet af langtidsledige kontanthjælpsmodtagere med 6000 personer.\nIfølge Dansk Socialrådgiverforening er det et stort problem, at mange kommuner ikke formår at hjælpe de mest udsatte voksne.\n- I dag cykler langvarige kontanthjælpsmodtagere bare rundt i systemet. De bliver frustrerede og koster bare samfundet penge. Og jo længere de kommer væk fra arbejdsmarkedet, desto sværere bliver de at hjælpe tilbage, siger formand Majbrit Berlau til Avisen.dk.\nSocialdemokraternes beskæftigelsesordfører Lennart Damsbo-Andersen peger på, at det stigende antal langtidsledige på kontanthjælp kan hænge sammen med, at der er kommet personer til, som er faldet ud af dagpengesystemet.\nStigningen i antallet af fuldtidspersoner på kontanthjælp er fortsat ind i 2015. I maj var tallet 107.560 - små 2000 flere end ved kontanthjælpreformens ikrafttræden 1. januar 2014.\nDanmarks Statistik definerer personer som langtidsledige, hvis de har været væk fra arbejdsmarkedet i 12 måneder eller derover.


Ansvarsforsikring på lystbåd – Få en billig lystbådsforsikring\nFindforsikring.dk > Artikler > Bådforsikring > Ansvarsforsikring på lystbåd – Få en billig lystbådsforsikring\nSejl sikkert i din lystbåd, med en lystbådsforsikring\nEn ansvarsforsikring på lystbåd er ikke lovpligtig, som den f.eks. er, hvis du er bilejer. Alligevel er forsikringen en rigtig god investering, der hjælper dig, hvis du kommer til at pådrage skade på andre personer eller deres ting. Indhent 3 tilbud på ansvarsforsikringer her, og husk på, at det ikke altid er den forsikring der er billigst, som også er bedst.\nHvad dækker en ansvarsforsikring på din lystbåd?\nForsikringen dækker, hvis du kommer til at gøre skade på andre personer eller deres genstande, når du sejler i din lystbåd. Kolliderer du eksempelvis med en anden båd, vil ansvarsforsikringen dække for reparation af skaderne. En ansvarsforsikringen på din lystbåd er ikke et lovkrav- dog fritager den dig for erstatningskrav, der kan blive alt andet end billige.\nNår du har lavet en omkostningsrig investeret i en lystbåd, er en ekstra investering i en billig ansvarsforsikring en rigtig god idé. Du skal også være opmærksom på, at mange havne kræver, at din lystbåd er ansvarsforsikret, hvis båden skal have lov til at ligge i havnen.\nØnsker du en mere grundig forsikring kan du udvide din ansvarsforsikring til en lystbådsforsikring, så du også er dækket under en kasko- og ulykkesforsikring. Hvis du ønsker at sejle hele året rundt, bør du udvide din forsikring således, at du er dækket hele året rundt.\nNår du er på udkig efter en forsikring, er det en god idé at have i baghovedet, at det ikke altid er de billige forsikringer, der er de bedste. Det er også, hvorfor du gør klogt i at undersøge, hvad markedet kan tilbyde dig. FindForsikring.dk hjælper dig med netop dette.\nVia vores tilbudsformular kan du indtaste dine oplysninger og derved indhente 3 uforpligtende tilbud på forskellige ansvars- og lystbådsforsikringer.\nSå kom i gang allerede i dag, så du sikkert kan sejle i din lystbåd. Udfyld formularen, modtag dine 3 tilbud inden 1-3 dage, og beregn herefter, hvilken pris du skal betale for at få den mest optimale dækning.


6 fantastiske feriegaver til nye katforældre - Helligdage | Oktober 2021\nDer er ingen bedre følelse end at vide, at en af dine venner er en ny katteforælder, og derfor en fremtidig skør person ligesom dig. Med ferien på vej er det et godt tidspunkt at give dem en gave til at byde den nye katte velkommen.\nHvis du har en ven eller et familiemedlem i dit liv med en nyadopteret en kat, er der mange gode gaver, du kan få dem til at hjælpe med deres nye bedste ven.\nHer er nogle af de bedste gaver til nye kat- og killingeejere.\nDin nye katteejende ven har måske husket at få kuldet og kuldkassen. Imidlertid kan nye katteforældre muligvis ikke indse, hvilket ubehageligt løst kuld på gulvene i deres hjem kan være.\nGrib dem en af disse kuldmåtter for at forhindre den nye kattes poter i at spore snavset kuld overalt i deres nye hjem.\nDin ven har muligvis allerede en ridsestang, men denne ridsende DJ-pad er for sød til at gå op. Plus, det giver dem en god støtte til den uundgåelige masse nye kattefotos, de vil sende på Instagram.\n3. Løveformet kattehule\nAt give en kat deres eget sted at slappe af er afgørende for at sikre, at de føler sig komfortable i deres nye hjem. Hjælp din nye katteejende ven med at byde deres katte velkommen med denne yndige løveformede kattehule.\nMåske vil løvens manke inspirere mod og en eventyrlig vildkattånd til din vens nye kat.\n4. Vivapet Cat spisebord\nHvis din ven kan lide et moderne look til deres hjem, vil dette katte spisebord hjælpe dem med at forblive stilfulde. Skålene vippes i en vinkel på 15 grader, hvilket gør det lettere for deres nye katte at spise.\nDen har også en lille åbning på siden, der kan fyldes med katsikre urter, som kattemynte eller hvedegræs.\n5. Tovejs spejlet fugleføder\nDin nye katteforældre vil snart opdage, at deres kat elsker at kigge ud af vinduet. Gør det endnu sjovere for deres kat med denne tovejs spejlede fugleføder.\nDen spejlede del forhindrer fugle i at se, hvor skræmmende tæt din kat er for dem, hvilket gør det perfekt til det perfekte katte-tv.\n6. Fashion's Talk Cat Toys Variety Pack\nDin ven har sandsynligvis allerede købt et par legetøj til deres nye kat. Hvad de dog ikke planlægger, er, at deres kitty mister dem alle inden for to dage.\nKattelegetøj har denne magiske evne til at forsvinde ud i tynd luft (eller under vanskeligt tilgængelige steder, der aldrig ser dagens lys), så sørg for, at din vens nye kat har en sund forsyning med nyt legetøj, bare i tilfælde af.\nHar du nogensinde givet en rigtig god gave til en ny katteforælder? Hvilke andre gaver ville nye katteejere værdsætte? Giv os dine shoppingtips i kommentarerne nedenfor!\nCatTime er deltager i Amazon Services LLC Associates Program, et tilknyttet reklameprogram designet til at give et middel til websteder til at tjene reklameafgifter ved at annoncere og linke til Amazon.com


Erantisvej 9, 8870 Langå - Villa på 133 kvm - Sagsnr. 2742020V008\nEjer skifter varmekilde!\nFamilievilla i skønt villakvarter!\nKun 15 minutters kørsel fra Randers finder du denne fine villa beliggende i roligt villakvarter i Stevnstrup. Stevnstrup byder på både skole, Dagli' Brugsen, rideklub, sportshal, svømmehal m.m. Boligen er med sine 133 m² fordelt på 3 gode værelser, 2 badeværelser og kun 15 minutters gang til skolen, perfekt til en børnefamilie.\nNår man ankommer til boligen står det hele snorlige og velholdt. Man bydes velkommen til boligen i den store entré med nedgang til kælderen. Fra entréen er der indgang til det moderne køkken med store mørke klinker på gulvet, som går igen i spisestuen. Køkkenet er i åben forbindelse med spisestuen, hvilket giver et lyst og sammenhængende rum, hvor hele familien kan samles. Fra spisestuen finder man udgang til den flotte sydvendte terrasse. Yderligere finder man fra spisestuen to af de tre værelser med eget badeværelse. Badeværelset er flot, lyst og med bruseniche og gulvvarme.\nI åben forbindelse med spisestuen finder man den store stue. I stuen er der plads til både sofagruppe samt legehjørne, eller hvad man lige fra brug for. Stuen byder yderligere på en charmerende murstensvæg med pejs, hvilket er med til at skabe hygge og dybde i rummet. Fra stuen finder man en lille fordelergang, hvorfra der er indgang til det sidste værelse og badeværelse samt baggangen. Denne lille lukkede afdeling med værelse er oplagt som teenagerværelse med egen indgang. Badeværelset er lyst med gulvvarme og bruseniche.\nKælderen byder på hele 5 fine rum, som sælger har brugt til fyrrum, værksted, depotrum med vask, viktualierum og vaskerum. Yderligere er der fra kælderen udgang til haven.\nUdearealerne byder på en 36 m² stor garage med et lækkert isoleret skur i forlængelse med en flisebelagt indkørsel og en flot velholdt have med en masse hyggekroge, hvor man kan nyde solen på alle tidspunkter at dagen. Til sidst finder man bagerst i have en udsigtsterrasse, hvorfra man har udsigt til Gudenåen og den skønne natur omkring.\nLeder du efter en villa hvor du kan flytte lige ind?\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 7.495 / 6.573\nStevnstrup er en skøn forstad med cykelsti til Randers og så har vi en af landets bedste folkeskoler i Stevnstrup. Med egen dyrhave og naturskønt beliggenhed mellem Gudenåen og Nørreåen er der rig mulighed for friheds aktiviteter i nær området.\nRolig og støj frit villakvarter, med gode naboer og et boligområde med socialt foreningsliv og gode indkøbs muligheder i nær området.\nVores dejlige hjem med muret pejs i stuen til de mørke måneder og hvor lyset fra vindues sprosserne byder vores gæster velkommen og danner hyggen omkring spisebordet i det store køkkenalrum. Her kan vores overnattende gæster også få deres eget afsnit med eget badeværelse.\nPrisbevist og nyremoveret Brugs med alt til dagligdagen i gå afstand.\nDen store parkligende have har gode læ forhold og så støder grunden op til mark mod syd og et grønt ubebygget friområde mod vest. Haven består af flere solterraser hvor vi ugeneret kan slapper af foran grillen og havepejsen hele sommeren.\nDa vi har nået efterlønalderen og ikke skal op og køre på arbejde hver dag mere, søger vi en mindre bolig, så vi kan bruge mere tid i vores sommerhus.


Utilfredse flypassagerer skader ikke bundlinjen - Schilling PR & Kommunikation\nUnited Airlines nægtede at erstatte sangeren Dave Carrolls ødelagte guitar. Som en grum hævn indspillede han en musikvideo, som udløste en shitstorm, men meget tyder på, at United Airlines ikke lider tab af den grund. Screendump fra videoen.\nHan komponerede en fængende lille country-sang, ”United Breaks Guitars”; han indspillede en kæk lille video og smed den på Youtube. Reaktionen kom prompte. På kort tid gik videoen viralt og blev set af millioner. Dave Carroll fik stjernestatus som flypassagerernes Erin Brockovich, og det boostede hans karriere.\nEn lille musikvideo blev en ventil for utilfredse flypassagerer og United-kunder, som nu tømte toiletspanden ud over flyselskabet. Aktiekurserne styrtdykkede. United undskyldte. De erstattede guitaren og bedyrede, at det aldrig ville ske igen.\nMen det skete igen.\nSkader ikke bundlinjen\nI 2014 oplevede en anden musiker at få sin guitar ødelagt på en tur med United Airlines; endda en guitar af samme mærke og i et næsten identisk begivenhedsforløb. Og han mødte samme afvisende reaktion, som Dave Carroll mødte.\nDen historie er beskrevet i dette blogindlæg af Customer Experience advisor Augie Ray, som også giver en række forklaringer på, hvorfor United Airlines fem år efter kunne tillade sig at være fløjtende ligeglad med endnu en passager og endnu en flækket guitar.\nDet viste sig, at Uniteds aktier rettede sig efter shitstormen over den første smadrede guitar, hvis de da overhovedet var dykket på grund af den sag. Passagererne fortsatte med at benytte selskabet. Hvorfor? Fordi passagerer, ifølge Augie Ray, vælger flyselskab efter pris og rutenet.\nDet handler om at komme frem hurtigst og billigst. Samtidig viser det sig, at passagerer handler ud fra egne erfaringer, ikke ud fra andres, Derfor gør selv den ondeste shitstorm åbenbart ikke nogen reel forskel, og begrebet Word of Mouth betyder ikke noget, når det kommer til flyselskaber.\nDesuden koster det United penge at hæve service, kompensere og yde erstatning. Og hvorfor gøre det, når det alligevel ikke går ud over bundlinjen, at selskabet blæser på sine kunder.\nDet ved de hos United.\nDerfor kunne de med sindsro være ligeglade med endnu et ødelagt musikinstrument og de 1500 $, erstatningen lød på. Og derfor kan de med sindsro sende et tæskehold ind efter en ældre, genstridig passager, der som en anden Moder Teresa nægter at stå af, fordi han er læge og skal hjem til sine patienter.\nMan må da håbe, at vi som passagerer, når det går ud over mennesker, trods alt handler i stedet for blot at bidrage til forargelsen i shitstorms og derudover tænke med tegnebogen. Det finder vi ud af næste gang, United skal overtale utilfredse flypassagerer til at stå af et overbooket fly.\nDette indlæg er tidligere offentliggjort som artikel på LinkedIn.\nLæs her, hvordan jeg kan hjælpe med rådgivning i krisekommunikation.\nKategorier Krisekommunikation\tIndlægsnavigation


Et lille undskyld. | Lortemor Et lille undskyld. – Lortemor\nHvordan har I det med jeres krop? Jeg sværger, at ingen ville kigge på min - helt nøgen - og sige '\nEt lille undskyld.\n14. august 2014 LORTEMOR\nÅh, jeg er virkelig ked af at I var nogle der blev triste over mit indlæg i går. Det var slet, slet ikke min intention.\nDet var ment som en kærlig opsang og et forsøg på at mindske bekymringerne hos dem der frygter kroppens belastninger og forandringer efter en graviditet.\nDet var ikke min mening at være en blærerøv, ej heller at pege fingre ad andre.\nDet er et vaskeægte bevis på, at jeg ikke altid kan ramme plet. At når jeg skriver ud fra egne erfaringer, så vil der altid være nogen der falder ud fra kategorien. Og det var altså det der skete i går..\nJeg er ked af hvis jeg har gjort jer kede af det.\nDet var dog noget jeg havde på hjerte, fordi jeg også synes det er vigtigt, IKKE at male fanden på væggen. Der er så lidt man kan gøre ved den måde vores kroppe reagerer på den slags. Og det var vigtigt for mig at vise jer, at man godt kan komme ud på den anden side, uden at føle sig helt ødelagt fysisk. Og på trods af, at jeg udmærket godt ved at det ikke er alle der kan se sig så heldige, så er det stadig en vigtig information.\nNaturligvis har jeg også fået strækmærker, slatne bryster og er blevet helt tyndhåret. Min røv er slap og mit maveskind er på ingen måde stramt. Men jeg er bare positivt overrasket over, at den kan gå fra at ligne en luftballon, til at se bare nogenlunde normal ud bagefter. Og det er en vigtig ting at få ud, synes jeg.\nIgen, et levende bevis på, at jeg bare er et menneske – og at jeg ikke altid kan ramme rigtigt, uanset hvor hårdt jeg prøver.\nKæmpe kadeau til de af jer, der har lagt kommentarer og fortalt mig at I har følt jer triste over de ting jeg har skrevet. Det kræver ikke så lidt – og det er kæmpe modigt af jer at dele jeres meninger og oplevelser herinde. TAK!\nTak for undskyldningen! Jeg følte mig meget ramt og ked af dit indlæg! Har altid irriteret mig over, når slanke mennesker, der aldrig har kæmpet med vægten, kommer med den slags kommentarer. For vi er altså rigtig mange, der ikke er lige så heldige!\nMange af os er nødt til at indse, at vi aldrig får vores kroppe tilbage i samme stand! Så selvom din pointe er god, så er den bare ikke rigtig for rrigtig mange mødre! Jeg prøver at minde mig selv om, at jeg jo har skabt jordens to dejligste og smukke unger, og at derfor må jeg jo også være smuk, når jeg bliver lidt for træt af ar, strækmærker, de ekstra kilo osv:-)\nNu var jeg ikke selv en af dem der kommenterede i går – jeg er endnu ikke nået til baby-stadiet i mit liv, så jeg ved af gode grunde ikke så meget om kroppen før/efter graviditet. 😉 MEN, hvor er det bare dejligt at se, at du rent faktisk kan tage kritik til dig på en konstruktiv måde. Det kunne rigtig mange bloggere lære noget af! 🙂\nHar selv en søn på 1 år og har været både i den ene ende været tæt på at få graviditet diabetes og efterfølgende tabt mig så voldsom at folk troede jeg sultende mig selv. Det skal lige siges at jeg før i tiden, havde en elevator vægt. Voldsom træning og pludselig ingen træning pga. Graviditeten.\nMin mand er trænings freek og var meget bekymret for om jeg ville blive en flodhest i min graviditet. Det gjorde jeg så ikke lige! Efterfølgende var han bekymret for om jeg ville tage på imens jeg ammede da jeg spiste en hel del chokolade…\nDu har min fulde respekt. Som endnu ikke mor, men forhåbentlig inden for de næste par år, er kroppens forandringer noget af det jeg har i tankerne.\nDeriblandt forholdet, sex drivet, selvværdet, mor rolle, kæreste, veninde…\nAltså de roller man har normalt som jo bliver vendt lidt på hovedet. For mig var det et befriende indlæg, og dejligt at læse de kommentarer selvom mange havde andre følelser og holdninger.\nKære lortemor, du er god til at ukomplicere tingene, god til at sætte tingene på spidsen, og mest af alt pivmodig for at turde dele det med os.\nJeg synes, det er ærgerligt, at du har fået så meget kritik på dit indlæg i går – jeg forstod godt hvad du mente.\nDen første graviditet, den første fødsel og det første barn er noget særligt og det kommer aldrig igen. Man kan godt komme til at glemme det, når man bekymrer sig over noget som man hovedsageligt ikke har kontrol over – før, under og efter fødslen.\nJeg læser ingen ‘fingerpegning’ i indlægget i går, men det er måske fordi jeg ikke selv føler mig ramt.\nJeg er helt enig med hvad Ditte skriver.\nDette er ingen kritik af dem, der kommenterede på dit opslag (jeg læste dog ikke kommentarerne), men jeg synes også den er lidt gal, hvis man ikke engang kan have sin helt egen personlige mening om sin egen krop, uden nogen føler sig trådt på. Følelser kan man naturligvis ikke selv styre, og det er ærgerligt hvis nogen derude blev triste af dit opslag, selvom jeg syntes jeg meget tydelig kunne læse at du ikke på nogen måde dikterede hvordan man burde se ud, sådan efter et par børn, eller på nogen måde blærede dig med din fine (for mig: slanke mave)\nIndrømmet, jeg har lidt for mange kilo på min krop, men følte mig ikke selv ramt af dit blogopslag, helt omvendt tænkte jeg “dejligt for dig”, for i min optik er du fit og fin.\nAt du så synes det blævrer her og der og at du ikke er 100% tilfreds er sgu også en ret om en holdning du må have – og ytre dig, samt fotodokumentere må du også have lov til, uden nogen skal stejle over det!\nOg så synes jeg det er enormt stort af dig ligefrem at undskylde- selvom jeg ikke mener du har noget at undskylde for.\nJeg synes slet ikke, der er noget du skal undskylde for! Du har din krop, og du har ret til at have en holdning til, hvordan den har set ud/ser ud/skal se ud. Folk skal slappe AUF, og hvis de føler sig trådt på, er det nok fordi de selv mangler lidt graviditetskilo. Jeg tog 20 kg på under min graviditet og brugte det meste af min graviditet på at punke mig selv, fordi jeg var så dum at læse de her graviditets-fora, hvor folk himler op om, at man kun skal tage 12 kg på. Men altså, 2 måneder efter var mine 20 kg væk og jeg ammede ikke engang. Så jeg tilslutter mig dig, man kan altså godt blive nogenlunde normal at se på efter man har født.\nJeg har lige lært indlægget fra igår og dette og jeg synes begge er rigtig fine. Vi er alle forskellige og når vi er gravide sker der forskellige ting med vores krop, nogen er mere heldige end andre og det kan vi ikke lave om på. Men jeg synes godt at man kan fortælle om ens egne erfaringer og fortælle det ikke altid er SÅ slemt som man hører (men det kan jo også være slemt for andre…). Vi er alle forskellige og vi bør alle kunne komme med vores individuelle historie uden at andre bliver kede af det eller føler sig trådt på!!\nJeg synes det var dejlig at læse. Jeg er 5 uger post. graviditet og har stadig 9 kilo der gerne måtte forsvinde 🙂\nMennesker er forskellige, men dit indlæg i går, gav mig i det mindste et håb om, at min krop gør dig kunsten efter – og det vælger jeg at tro på de næste to år 😀\nDer er overhovedet ingen grund til at undskylde. Du tager udgangspunkt i dit liv og din krop – der må man lissom regne med når det er din blog. Du dikterer ikke hvordan folk skal se ud og tænk sig at man ikke må have lov til at vise sin glæde over, at man har en krop der ikke bærer præg af at have været gravid. Forstår ikke at det kan støde. Skrev faktisk selv et lignende indlæg igår – med udgangspunkt i min krop og min utilfredshed – men er glad for at det ikke blev læst af så mange, for så havde jeg da fået hakket snuden af… Du er hermed føjet til min Bloglovin’ liste:-)\nÅh er så træt af når bloggere føler de skal undskylde, fordi folk tager deres indlæg alt for personlige… Syns slet ikke der er noget at undskylde for. Dejligt positivt indlæg du skrev. Ingen er ens og du fortalte bare din personlige historie (sjovt nok også din blog). Typisk dansk at man skal undskylde fordi man fortæller man er sej 🙂\nJeg er en af dem, der godt kunne have følt mig ramt af dit indlæg. Efter to fødsler sidder der stadig 15 kilo for meget fast, åreknuderne på mine ben poppede alt for hastigt frem (og jeg kan ikke grine og hoppe på trampolinen samtidig), og din krop og fine mave ville jeg gerne bytte med 🙂\nMen jeg læste også linjen, at ‘det her indlæg er primært til gennemsnitskvinden …… ‘, og så vidste jeg godt det ikke var mig.\nJeg synes du havde en rigtig god og vigtig pointe, og den var der desværre alt for mange der overså, fordi man straks læser subjektivt og egne følelser ind i det.\nDu må ikke stoppe med at skrive dine tanker ned om sådanne nogle lidt touchy-feely emner 🙂\nJeg er nu 3 mdr. post prego og er egentlig i store træk også godt tilfreds med min krops reaktion. Synes stadig, jeg ser bedst ud med baby i favnen, så alle kan se hvor den slatne numse kommer fra 🙂 men følte mig ikke hverken ramt eller provokeret af dit indlæg i går. Måske er det fordi kiloen er væk, måske er det fordi det ikke gør mig så meget med den slatne numse – jeg ved det ikke… Jeg bliver til gengæld ret så træt i hovedet, når mor-bloggere skriver om deres poder, der uden afbrydelser og problemer sover fra 20-08 – det gør min IKKE! Så det er jo bare forskelligt hvad man bøvler med “på den anden side”. P.t. byttede jeg gerne et par ekstra kilo på sidebenene for et par ekstra timers søvn, men græsset er jo som bekendt altid grønnere…\nHvordan har I det med jeres krop? Jeg sværger, at ingen ville kigge på min - helt nøgen - og sige 'HENDE DER, HUN HAR FØDT …


Fra lighed til ulighed - forandring fra venstre af Michael Hultberg (e-bog, epub)\n> E-bøger>Fra lighed til ulighed - forandring fra venstre og højre.\nFra lighed til ulighed - forandring fra venstre og højre. (e-bog, epub)\nAf: Michael Hultberg\nDato for udgivelse: 2012-08-31\nMedforfattere: Michael Hultberg, Tine Lynfort\nOprindelig var denne bog tænkt som et indlæg imod det forfatterne oplevede som et tabu omkring en fri debat af spørgsmålet lighed/ulighed. Da de ønskede at åbne debatten, fik de folketingspartierne til at skrive hver deres indlæg til bogen, hvori partierne fremstillede deres opfattelse af lighed/ulighed. Bogen var klar i juni 2011, men som følge af misforståelser med forlaget omkring udgivelsestidspunkt, valgte forfatterne at opgive projektet. Udviklingen efter valget i september 2011 har rykket markant ved opfattelsen af lighed/ulighed hos toneangivende partier, herunder sat spot på velfærdsstatens fremtidige indretning. Derfor har forfatterne fundet det relevant alligevel at udgive bogen i redigeret form, men med de oprindelige - kun lidt mere end et år gamle partibidrag. Således bliver forhåndenværende bog den første litterære produktion, der fremstiller den nye og epokegørende udvikling, som dansk politik lige nu befinder sig midt i. Der er tale om en udvikling væk fra dogmet om lighed. Et dogme, som har været dominerende i dansk politik i mere end et halvt århundrede. Hos vennstrefløjen som rent hjerteblod og som rettesnor for denne fløjs valgte politik. Hos højrefløjen som væsentlig rettesnor for den politiske kommunikation til befolkningen. Udbredelsen henover det politiske spektrum af en accept af ulighed som den økonomiske væksts dynamo, vil få afgørende konsekvenser for indretningen af velfærdsstaten, som vi har kendt den de sidste ca. 40 år. Hvordan dette kommer til at spænde af, vil de kommende år vise.