Ordbog over nye ord i det danske sprog\nOrdbog over nye ord i det danske sprog. Nogle af dem er gammelkendte ord, som har fået en ny mening, andre er politiske og sproglige nyskabelser. De ord, der er mærket med stjerne, er andre ord for det samme.\nBetegnelsen på en forsamling af økonomer og andre, som den borgerlige regering i begyndelsen af det 21. århundrede sammensatte. Formålet var ikke at skabe en udvikling af velfærden, men at bane vejen for nedskæringer. Kommissionen afleverede sit arbejde i 2005-06. Det resulterede i senere pensionsalder, forringet efterløn, stramninger i uddannelsesstøtten og meget mere.\nEt gemytligt ord, som har fået negativ klang. Betegner en pause i uddannelsen, som af de fleste unge er blevet brugt til forskelligt erhvervsarbejde, rejser og andre modnende aktiviteter. Det har i den borgerlige regering i begyndelsen af det 21. århundrede fået en klang af samfundssnylteri, selvom det ikke har kostet offentlig støtte.\nEn styrelse, som indtil begyndelsen af det 21. århundrede hed Udlændingestyrelsen – eg endnu tidligere, fremmedpolitiet. Styrelsens opgave er at føre folketingsflertallets udlændingepolitik ud i praksis. Dens service består af en meget stram styring af de mennesker, hvis liv den så at sige har i sine hænder. Danmarks håndtering af flygtninge og indvandrere anses fra flere hold som en krænkelse af menneskerettighederne. Det gamle ord styrelse ville være rigtigere end service.\n* Udlændigekontrollen. *Udlændingestyrelsen\nUdtryk lanceret af den borgerlige statsminister i Danmark omkring årtusindskiftet. Hensigten var, gennem latterliggørelse, at afskaffe de kreative og demokratiske indlæringsformer for at vende tilbage til den gamle skoles arbejdsform. Den sproglige nydannelse blev fulgt op af tests og kontrakter fra de helt små klasser, færre kreative fag, nedskæringer på erhvervsuddannelser, afskaffelse af gruppeeksamen og dårligere normeringer i førskolen og indskolingen. Blandt andet ved sænkning af aldersgrænserne.\n*Demokratisk læring. *Gensidig erfaringsudveksling\nInternationalt udtryk for kapitalens og arbejdskraftens frie bevægelighed. For den nye mobilitet: evnen til at flytte sig. Må ikke forveksles med den gamle venstrefløjs internationalisme, som var ønsket om at forene kræfterne blandt lønarbejdere på tværs af grænser. Globalisering har som ord en stærk positiv ladning, fordi det er en udvikling, som skønnes at skabe vækst - og fremgang for erhvervslivet. Et af globaliseringens fremmeste redskaber er outsourcing som betyder, at investeringer og arbejdspladser hele tiden kan flyttes derhen, hvor lønningerne er lavest, og de faglige organisationer er svagest. En omstrukturering af den gammeldags kolonialisme. Det dækker også over de nye kommunikationsmidler, internet, mobiltelefoner, satellitforbindelser og overvågning.\n*Nyliberalisme. *Multinational kapitalisme\nKanonisering betyder at gøre noget helligt. En kanon (med tryk på første stavelse) er en samling af udvalgte værker eller tekster, som får særstatus. I den danske borgerlige regerings tid omkring årtusindskiftet, blev der lanceret en række kanon´er, som skulle sikre, at (ny)danskerne kom til at kende den del af den danske kultur og historie, som den borgerlige regering skønnede vigtigst. Af nogle betragtet som et forsvar for danskheden.\nSproget er ikke kun et passivt halehæng til magten og moden, det både skaber og spejler sin tid. Det har magt og indflydelse. De ord, der markeres med stjerne, er andre ord for det samme.\nEt trøsteord, der blev opfundet sidst i det 20. årh. til fortravlede forældre. Måske fædre især. Det betød, at det ikke gjorde så meget, hvis man kun var sammen med sine børn i en halv eller hel time hver dag, når bare man var nærværende. Men i betragtning af børns hang til ro og tid er det nok en tvivlsom forestilling.\n*Nærvær, *samvær, *ro\nPolitisk beslutning om, at nye danskere ikke kan få det beløb, som andre danskere på overførselsindkomst er berettiget til. Det er derfor ikke sikkert, at ordningen kan stå sig overfor ligestillingslovgivningen. Ideen er angiveligt at tvinge nydanskere hurtigere ud på arbejdsmarkedet, men i virkeligheden er det en indkomst, der ligger i nærheden af sultegrænsen.\n*Offentlig besparelse, *sultegrænse\nLivsstilsekspert (-en, -er, -erne):\nMedierne er fyldt af dem, og deres ekspertise er ikke at forske i menneskers livsstil, men at følge med i de sidste skrig (trends), fortælle om dem og vejlede i dem. De store dagblade har hele livsstils-tillæg, og TV´s gode sendetid om aftenen er fyldt med udsendelser om livsstil, hvilket vil sige boligindretning, mode, køb/salg af huse og genstande og menneskers adfærd. Hvem af de kendte gør hvad og bruger hvilke produkter?\n*Kender af mode, * af finere madlavning, *af moderne boligindretning, *af sex og samliv\nSamtalekøkken (-et, -er):\nEt fænomen, der hænger sammen med dyrkelsen af den moderne livsstil. Før hed det et spisekøkken, men i dag skal der ikke bare være spisning, der skal være gastronomi, samtale og kvalitetstid. Samtalekøkkener kan fås som færdigproducerede elementkøkkener, men det påstås, at mændene i familierne flygter (ud på lokum) fra samtaletyranniet i køkkenet.\nKreative Klasse, Den (entalsord):\nSamfundsgruppe, som særlig Det Radikale Venstre identificerer sig med. Som ordet siger, skal de være skabende. En yngre kvindelig debattør beskriver sig selv og fænomenet som: ”humanist, ateist, kulturradikal og medlem af Det Radikale Venstre. Som vidensarbejder og daglig nyder af café latte hører jeg uden tvivl også til i den kreative klasse”.\nCoach (-en, -es):\nEt af de mange engelske ord, der er gået ind i det danske hverdagssprog. Det er forbundet med den helt overvældende fokus på sport (fitness, motion, fodbold osv.) Det er en træner. I dag kan man få coaching i livsstil, ledelsesfunktioner, åndelig udvikling og seksuel praksis.\n*Træner, *vejleder, *lærer\nKlynk (-eri, en):\nNedsættende ord, der nu om stunder bruges om grupper, eller personer, der gør opmærksom på skævheder, de selv og andre lider under.\nDet udvikler sig ikke så lidt aggressivt for tiden, det dansk nysprog, det nærmest strutter af innovativ og kompetencegivende kvalitetskontrol.\nOmstillingsparat, -hed, -heden:\nEt positivt ladet ord, der betyder, at en medarbejder er parat til at skifte opgave, job, arbejdsplads, tankerække på få sekunder og skifte til noget andet og, må man formode, vigtigere. Flytter din arbejdsplads fra Ringkøbing til København, så rykker du alt op med rode og flytter med uden varsel og uden at kny.\nAt gøre mange ting på én gang. Skifte ble, tale telefon, svare på mails, hjælpe med lektier, huske aftaler og lægge planer. De fleste kvinder med børn er vant til den arbejdsform, og mange mænd er ved at lære den. Den er kommet i høj kurs på arbejdspladserne, men den er ikke specielt afstressende.\n*Overblik, *blæksprutte, *smaskforvirret\nEt forled til andre ord. Betyder bagud, baglæns eller bagudskuende (retrospektiv). Et af de mange amerikanske ord, der afløser andre af slagsen, og som viser, man er moderne. På kort tid har det også heddet nostalgi og kitsch. Det er dyrkelse det gamle, som var ude men nu er inde.\n*Gammeldags, *nostalgisk, *kitschet\nNyttige idioter, -erne:\nSkældsord, der gennem et halvt århundrede er blevet brugt om venstrefløjen i bred forstand: Også de som var kritiske overfor Sovjet og Kina blev kaldt for kommunismens nyttige idioter. Mon ikke, vi er kommet til de tider, hvor det er på sin plads at tale om Kapitalens nyttige idioter.\n*Medløbere, *blinde tilhængere\nTænketank, -en, ene:\nFør talte man om hjernetrust (braintrust) men her har der været en oplagt fordanskning af thinktank. Begge ord giver mindelser om generalstabe, som skal redde situationen, men det er som regel ganske selvbestaltede grupper, der fungerer som en slags lobbyister og pressionsgrupper.\n*Selvbestaltede Klogeåger, *Cepos\nBetyder i grunden et kendetegn eller brændemærke – sådan ét som man brænder på kreaturerne med et brændejern. I dag har det overtaget pladsen efter image og andre hurtigt udslidte ord i den verden af livsstil og trends, der hærger. Man brander en vare ved at knytte den til populære personer, steder eller begivenheder. Varens indhold bliver mindre interessant, mens dens brand bliver det hele.\n*Image, *varemærke, *stempel\nSproget ruller sig ud og spiller sin egen rolle imellem os. Det afspejler magt og afmagt, og det sender signaler.\nVidenssamfund (-et, -ene):\nDa den gamle industrialiserede verden ikke længere ville betale de lønninger, det kostede i hjemlandene, lagde de industriarbejdet ud til de områder i de gamle kolonier, som havde en meget lav løn. Tilbage i de rige lande sidder dem, der planlægger og styrer produktionen. De har fortalt hinanden, at klassesamfundet således er væk, og at vi har et videnssamfund i stedet.\nNormalisering (-et, -er):\nIkke et nyt ord, men på det seneste er det blevet brugt som led i den ideologiske kamp (kaldet kulturkampen). Det er især Christiania, det handler om, men det gælder også andre aktiviteter. Regeringens planer går ud på at ”normalisere” alt det, som ikke er normalt, dvs. alternative miljøer som Christiania og Ungdomshuset. Ideen er at rive ned for at bygge andels- og ejerlejligheder, som anses for at være normalt.\nDet nydanske sprog bliver hver dag beriget med nye, sære gevækster. Langt de fleste er beregnet på at strømlinje de buldrende markedskræfter og piske globaliseringsstemningen i vejret.\nOutsourcing (-en, -er):\nOrdet er efterhånden så brugt, at det virker lidt slidt, men det dækker over den stadigt stigende praksis med at flytte arbejdspladser udenlands – til lande hvor arbejdskraften fås for 25 øre og en gråpære, og hvor sikkerheden er tilsvarende lav. Så kan man bilde sig selv og andre ind, at herhjemme har vi indført et videns-samfund og afskaffet klasserne og det hårde, lavtlønnede slid. Det foregår nemlig i andre lande langt herfra.\nLovreligion (-en, -er):\nEt begreb, der er blevet en varm kartoffel efter den store muslimske indvandring i de vestlige lande efter 1980. Det bruges om den del af islam, der vil gribe ind i de områder, vi kalder strafferet og civilret (som for eksempel familielovgivning). Det siger sig selv, at man ikke skal acceptere religiøse love, som går på tværs af landets civile og strafferetslige love. De religioner, som vi har lang tids erfaring med, kristendom og jødedom, begyndte også som lovreligioner, men der er meget lidt tilbage af det. Eksempler er Moseloven (jødisk-kristen), Kanonisk ret (katolsk) og Sharia (islamisk).\nOrdet har de seneste tyve år forvandlet sig fra at være noget, man gjorde eller dyrkede, til noget man får, køber eller sælger (altså et substantiv). ”Fik du noget god sex i går?” spørges der. Hvad der ligger i den tendens er ikke helt til at vide, men et bud kunne være, at sex som vare har bredt sig som fænomen: Sex kan være et godt eller skidt køb/salg/bytte.\n*Andre ord for det samme er en næsten endeløs række\nI moderne sprog er det mest et flertalsord. Sikkert fordi det regnes for en god ting at have flere af slagsen: vi taler om sociale, abstrakte, praktiske kompetencer. Det passer godt til, at man skal multitaske og have mange jern i ilden – og ild i rumpetten.\nSpidskompetence (-en, erne):\nEt udpræget plus-ord, som henviser til, at én af personens, eller firmaets, mange færdigheder har lagt sig i spidsen for alle de mange kompetencer. Derfor som regel et entals-ord.\n*Hvis og hvis min røv var spids\nBetyder nyskabende eller nytænkende. Et tillægsord, som også har en variant i navneordet innovation: nytænkning, opfindsomhed. Det bruges, som om det for første gang i erhvervslivets historie er vigtigt at være nyskabende. Og det er vel næppe tilfældet.\n*Opfindsom, *utraditionel, *nyskabende\nCV (-et): En forkortelse af det latinske curriculum vitæ, som betyder livsforløb. Indtil midten af 1980´erne var det nok mest de højere uddannede, der brugte sådan et CV, men i dag skal man stort set lave ét fra første skoleklasse. Det er en fortegnelse over alle små og store succeser i livet (eksaminer, ansættelser) - og det udelader de ting, som måske netop er de mest lærerige: fiaskoerne. De ”pynter ikke på dit CV” hedder det. *Karriere-fortegnelse, *resultatliste


Karski | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Karski\nInstruktion: Magdalena Lazarkiewicz\nSkuespillere: Fred Apke, Marcin Bosak, Anna Maria Buczek, Piotr Glowacki\nHandling: To unge filmskabere forsøger i et kapløb med tiden at lave en dramadokumentar om Jan Karski, der var polsk modstandsmand under 2. verdenskrig.\nKarski havde premiere på Netflix Danmark den 4. august, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Karski på YouTube.\nSe Karski på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Karski ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Karski stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Karski, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Karski er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Rig på penge - fattig på lighed - FLA : FLA\n18-12-2018 | 10:43 | af Niels Ole Krogh\nTænk sig, hvis noget af al den velgørenhedsenergi kunne veksles til samfundskritik og bidrag til at opbygge et mere retfærdigt samfund med større lighed.\nFår du også ødelagt din julestemning, når du igen og igen møder en tigger i byens centrum? Hvis ja, så godt. Og ikke kun julestemningen, gerne hele året rundt. For hvad er det for et rigt land, der ikke er i stand til at skabe forudsætningerne for, at borgerne kan leve et godt liv?\nIkke mindst her i juletiden læser og hører vi dagligt om velgørenhed i mange afskygninger. Velmenende mennesker står bag. For mange er motivationen, at de har svært ved at kalde julestemningen frem, hvis de ikke selv har bidraget til, at færre er mindre belastet i juletiden; En tid, da de udsatte i særlig høj grad oplever, at næsten alle andre hygger sig med familien, køber gaver og får noget ekstra lækkert at spise. Set i det lys handler det for velgørerne altså ikke kun om at gøre godt, men også at dulme egen samvittighed. Tænk sig, hvis noget af al den velgørenhedsenergi kunne veksles til samfundskritik og bidrag til at opbygge et mere retfærdigt samfund med større lighed. Så ville meget se anderledes ud.\nOgså dette mediehus bringer igen og igen artikler fra underskoven af godgørende organisationer, for velvilje og omsorg hører med til den hverdag og virkelighed, medierne skal afspejle. Enhver mellemstor provinsby har efterhånden et »Tafel« med udlevering af gratis eller meget billig mad. Børnefamilier og andre trængende kan afhente genbrugstøj, og op til højtiden deles der madkurve ud til familier og gavepakker til børn. Men det er alt sammen tegn på et samfund, der ikke er i stand til at løse sine basale opgaver: Noget så grundlæggende som at give folk et arbejde, de kan leve af, så de ikke må stå i kø sammen med millioner af andre fattige og ydmyget tage mod hjælp.\nTyskland er et overmåde rigt land. Alligevel er det ikke lykkedes for borgerne og de politikere, de har valgt, at skabe et samfund med et vist mål af økonomisk lighed. Mange må, trods det at de har flere job, have spædet til med socialhjælp (Hartz IV).\nAt især ældre kvinder oplever fattigdom, så de må tigge mad hos »Tafel« for ikke at sulte samtidig med, at alt, hvad vi som samfund har kunnet tage os sammen til at give i mindsteløn fra årsskiftet, er 9,19 euro. Skandaløst, da det er veldokumenteret, at skal man kunne spise sig mæt, holde varmen og lægge lidt til side til pensionen, så er 12 euro et absolut minimum. Og det ændrer sig næppe, før de underprivilegerede rotter sig sammen. Fagforeninger tilbyder at kæmpe den kamp.


Skriveredskaber og andet nyttigt… Artikel - Børn og Fritid\nForside Artikler Skriveredskaber og andet nyttigt…\nSkriveredskaber og andet nyttigt…\nOptakt til 0. klasse: skoletaske, madkasse, drikkedunk, penalhus, og skriveredskaber. Uundværligt til en skolestart og vigtige sager for det kommende skolebarn.\nMåske overskygger forventningen til indkøb af den nye fine skoletaske for, at der som noget helt naturligt også er skal tænkes på et godt penalhus, der indeholder de vigtige skriveredskaber.\nHvor er tastaturet?\nDet falder selv små børn ret naturligt at finde de rigtige ”knapper” på tastaturet, når de sidder med en tablet i skødet eller foran en skærm. Derfor er tastaturet en hård konkurrent til, at barnet får øvet sig til at få en pæn håndskrift, for det kræver faktisk vedholdende øvelse. Og en pæn, letlæselig håndskrift kan altså bruges til noget særligt hele livet igennem. En vigtig, personlig hilsen skrevet i hånden høster som regel flere point hos modtageren, end en mere overfladisk, elektronisk. Det er derfor vigtigt at komme godt fra start med skriverierne i indskolingen, og her kommer det rigtige ”udstyr” i penalhuset barnet til hjælp.\nDer findes flere typer penalhuse og smag og behag er forskellig. Når man står sammen med barnet i butikken, og det ene penalhus er mere farvestrålende med fine, velkendte dekorationer end det andet, kan det være svært ikke at lade sig rive med. Måske går barnet helt i selvsving over et af de penalhuse, som er udformet som en aflang pose med lynlås, og hvor alle skriveredskaberne ligger og rasler rundt i løs vægt? Forestil dig alligevel, hvor meget lettere det er for barnet, at finde de rigtige skriveredskaber i et af de flade penalhuse med elastikker, der holder hver ting fast på sin plads. Penalhuset er et vigtigt arbejdsredskab i barnets skoledag, og skal derfor efterses jævnligt, for måske bør indholdet suppleres af nye sager. I løbet af skoledagen låner børnene ting fra hinandens penalhus, og det er ikke altid at de havner på rette sted igen.\nTykke blyanter og et godt viskelæder\nSmå hænder kan have svært ved, at gribe rigtig om blyanten og holde den fast i den rigtige skrivestilling, som er et trefingergreb. Derfor kan det være en god idé, at I vælger tykke blyanter, gerne trekantede, til ”begynderpenalhuset”. De er lettere for det mindre barn at håndtere og de findes også som farveblyanter.\nEt godt viskelæder er et ”must”, for selvfølgelig skal der være plads til fejl. Måske har du selv prøvet at viske noget ud, hvor resultatet er noget fnidderværk, som er umuligt at skrive noget pænt ovenpå – det har jeg har i hvert tilfælde.\nLige streger er lettere at lave med en lineal, så selvfølgelig skal der også findes sådan en i penalhuset, ligesom en god blyantspidser. Det er sin sag at øve skrivning, hvis alle blyanterne er knækkede.\nLæs mere her om skolestart efter sommerferien


Kinesisk Nytårsfest – kinaforeningen.dk\nKategori: Kinesisk Nytårsfest\nUdgivet den 2019-12-08 2020-01-19\nLæs videre “Kinesisk Nytårsfest 2020”\nUdgivet den 2018-03-03 2018-03-20\nKineserne fejre nytår\nI Kina (Beijing) er klokken for kort tid siden passeret midnat – nytårsaften. Og der har helt sikkert været godt gang i rejseaktiviterne på kryds og tværs af landet, og hjem til Kina de seneste dage. Nok særligt fra by til land er trafikken stor!\nAt dømme på nedenstående opslag er der ifølge traditionen mange ting at gøre op til og under fejringen af det Kinesiske Nytår. Familien og forfædrene spiller en central rolle.\nUdover at skabe nogle hyggelige rammer for familie og venner, give gaver, jage onde ånder væk og ofre til forfædrene for at sikre at de vil beskytte efterkommere og dermed bringe lykke og velstand til familien, så er der også en række ting eller forhold man skal undgå!\nGå på opdagelse i menuen i venstre side på nedenstående hjemmeside.\nGodt Kinesisk Nytår\nUdgivet den 2017-02-13 2017-02-13