Lidt nyt og lidt om at være unik - pralerier\nLibbie 13. oktober 2012 kl. 21.53\nFint indlæg og jeg vil da give hende ret!!!\nSelvfølgelig omgir vi os med de ting vi synes er pæne, men åh jeg ser bare alt for ofte hjem hvor huset er vandskuret og malet hvide. Potterne ved hoveddøren er sorte. Alt indvendigt er sort, hvidt, stål og med et touch af en eller anden farve. Her i provinsen har den i mange år været rød eller lime. Tit i disse hjem tænker jeg, og hvem er du så? hvor er du henne i alt det her? der er abolut ingen sjæl eller varme...\nJa blot en tanke :)\nMie 13. oktober 2012 kl. 22.01\nLige præcis og godt sagt. Synes nemlig heller ikke der er noget ved det, hvis det hele bliver som taget ud af et katalog, hvor man "bare" har købt hele pakken. For mig handler det netop om, at vi tager de ting vi synes der er pæne til os og så er det måden man bruger tingene på og det man blander det hele med, som gør det personligt og for den sags skyld også unikt for lige de mennesker, der bor i hjemmet. Det kan næsten ikke undgåes her hos os, fordi jeg er en hygge-nips-elsker og vi har 2 små børn - her er man ikke i tvivl om, hvem der bor her, selvom vi også har alle de mainstream-ting. Men jeg kender udemærket den type hjem du også nævner og det er bare så upersonligt og en lille smule mindre hyggeligt, at træde ind i sådan et hjem.\nMette 13. oktober 2012 kl. 23.05\nVi bor i et kaos af farver og gammelt, arvet, givet, købt i genbrug eller i Ikea:) For et årstid siden havde mindstemanden en ven med hjem fra børnehaven. Da hans mor hentede ham kiggede hun rundt i vores køkken-alt-rum i vores lille hus og udbrød " sikke en tyskerstil I har" Nu ved jeg ikke hvad det betyder men jeg tog det nu som et kompliment da hun smilede da hun sagde det:) Vores hjem bærer præg af, at vi har børn. Vi har billeder på væggene af famillien i England, den danske familie og børnene. Deres malerier, tegninger og andre kreationer fylder også meget:)\nFortsat go' weekend:)\nMie 16. oktober 2012 kl. 20.45\nHa ha, ja det kan være svært at vide, hvad folk kan lægge i forskellige udtryk som "tyskerstil". Lyder i hvert fald til, der er meget personlighed i jeres hjem og det er altid klart at foretrække frem for stringente og "perfekte" hjem (synes jeg i hvert fald :))


» Køb Uplight lamper online → Klik her for at se udvalget\nOnline varehuse med uplight lamper\nLuxlight.dk er pt. imellem de bedste online shops i Danmark inden for lamper og belysning. Deres sortiment består af flere end 3000 produkter fra en række brands. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 8,6 af 10 røber stærk tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 18 ratings, hvoraf 15 af dem giver topkarakter. På Facebook er 1864 brugere tilhængere af Luxlight.dk, og herpå har firmaet modtaget 5 ratings med en middel rating på 5 ud af 5, som lige så vel er virkelig beundringsværdig.\nLampemesteren.dk er pt. imellem de førende internet foretagender inden for lamper og belysning. Forretningens udvalg omfatter ca. 9000 produkter fra flere mærker. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,5 ud af 10 røber stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1574 anmeldelser, hvoraf 1352 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 38692 brugere fans af Lampemesteren.dk, og her har webshoppen modtaget 80 vurderinger med en middel score på 4,7 af 5, hvilket lige så vel er ekstremt beundringsværdig.\nAndLight.dk er nu iblandt de største online forretninger med lamper og belysning. Firmaets udvalg favner på den anden side af 6000 varer fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-score på 9 ud af 10 manifesterer en høj grad af kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 840 ratings, hvoraf 720 af disse giver topkarakter. På Facebook er 11650 mennesker tilhængere af AndLight.dk, og her har forhandleren modtaget 24 evalueringer med en middel vurdering på 3,6 af 5, hvilket ligeledes er ultra flot.\nLamper.dk er aktuelt imellem de største internet handler der sælger lamper og belysning. Netbutikkens sortiment spænder over i omegn af 3000 varer fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,6 ud af 10 giver indtryk af enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 67 anmeldelser, hvoraf 48 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 369 brugere tilhængere af Lamper.dk, og her har netbutikken modtaget 13 evalueringer med en middel rating på 4,3 ud af 5, som lige så vel er super imponerende.\nLysmesteren.dk er i dag iblandt de mest benyttede internet webshops inden for lamper og belysning. Forretningens udvalg indbefatter omkring 5000 produkter fra forskellige brands. Deres Trustpilot-rating på 6,5 ud af 10 manifesterer utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 370 bedømmelser, hvoraf 264 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 85152 brugere fans af Lysmesteren.dk, og herpå har webbutikken modtaget 104 vurderinger med en middel score på 4,7 af 5, hvilket lige så vel er meget overlegent.\nUplight lamper shoppes på nettet\nEn række butikker på nettet foreslår efterhånden alverdens leveringstyper. En favorit iblandt mange er nu om stunder at få leveret til en pakkeshop, og så afhenter du blot de købte varer lige når det passer dig. Leveringsmetoden er nemlig temmelig uproblematisk, og mange gange også den billigste leveringsversion.\nDu burde lige så vel forsøge at få varerne bragt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Denne bliver sædvanligvis en smule mere bekostelig, men derudover ultra problemfri. Den mest prisbevidste leveringstype af uplight lamper er dog at hente produkterne selv, men den løsning stiller krav om at du befinder dig i nærheden af uplight lamper e-handlens hjemsted.\nLeveringstidspunktet er vældig væsentlig hvis man skal bruge ordren om få sekunder, og herved er det selvsagt aktuelt at vi kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt på det pågældende produkt.\nAdskillige uplight lamper online virksomheder stiller garanti om dag-til-dag levering på en lang række produkter, hvilket dog er betinget af at du bestiller forinden et angivent tidspunkt, så de kan nå at få uplight lamper betjent før personalet har fyraften.\nNogle online forretninger yder gratis fragt, men for det meste påkræves det at du køber for en fastsat pris. I øvrigt kan du overveje den mest betalelige fragtløsning, hvilket oftest – uanset om man bor i Kolding, Frederiksværk eller Lemvig – er at få fragtmanden til at bringe varerne til en pakkeshop.\nDet er jo ekstremt gnidningsløst for internetbrugere at finde de bedste priser på uplight lamper fra forskellige online forhandlere, og ergo har langt de fleste netbutikker fundet det nødvendigt at reducere udsalgspriserne på deres produkter – til børn, og ligeledes også til mænd og kvinder – kolossalt, og endda nogle gange tilbyde portofri levering.\nDet kan dog trods alt være gavnligt at studere visse internet shops i Danmark efter uplight lamper rabat inden du gennemfører din handel, således at man er velinformeret til at skaffe sig den laveste pris.\nMan bør trods alt være opmærksom på, at når en netshop udlover uplight lamper til en salgspris som kan virke ekstraordinært letkøbt, så bør det mange gange være et faresignal om en svindel netshop. Shopping med kort er dog dækket ind under et reglement, der sikrer dig imod snydagtige internet shops.\nVi tilråder generelt køb med kort eller MobilePay. Som en anden løsning kan du bruge en løsning som f.eks. ViaBill, når du hellere vil betale pengene ude i fremtiden.\nInden nogen bestiller uplight lamper i en internet shop kan de i virkeligheden gennemse e-butikkens forretningsbetingelser, dog er det normalt en omfattende opgave.\nAlternativet kan derfor være at tjekke om online shoppen er medlem af e-mærke ordningen, fordi det typisk er et kendetegn for at online forretningen retter sig efter de danske love, udover at e-shoppen hyppigt vurderes af fagmænd der har ekspertise inden for vilkårene på området. Desuden tilbydes du anledning til at få bistand, når du bliver udsat for dilemmaer ved din ordre.\nUdover dette kan det anbefales at man er opmærksom på de elementære forhold der kan håndhæves i forbindelse med købet, til eksempel den ombytningsrettighed på uplight lamper e-butikken bruger. I den forbindelse er det tillige afgørende, at man stadigvæk gemmer sin ordremail, så man senere kan eftervise ordren, hvad end man søger produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot bringer dig ganske anstændige genveje til at sondere adskillige aktuelle konsumenters domme og derved er det anbefalelsesværdigt, at du eftersøger internet shoppens uplight lamper anmeldelser før du handler.\nFacebook præsterer endvidere nogenlunde gode løsninger til at få indtryk af internet firmaets pålidelighed. Her ses faktisk internet forretninger hvor du kan notere en bedømmelse af deres køb, som tillige bør tages i brug til at afveje hvor glade kunderne er.\nVores website finansieres af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en lang række internet virksomheder hvor vi introducerer firmaernes varer, og høster godtgørelse hvis de besøgende vi sender videre udfører en handel.\nFakta angående uplight lamper og e-handler vedligeholdes hyppigt, men vi kan ikke give garantier imod reguleringer der kan være realiseret efter seneste opdatering af de viste oplysninger.


17.05.15 | Dan la Botz\nUSA: 15-dollarkampagne skal sætte liv i arbejderbevægelsen\nEt mindre antal arbejdere forlod deres arbejdsplads for at strejke. Kravet var en lønforhøjelse fra den nuværende føderale minimumsløn på 7,50 dollars til 15 dollars i timen. Dagen den 15. april var valgt, fordi amerikanerne denne dag skal indsende deres føderale selvangivelse, og alle tænker på deres indkomst og - i stadig højere grad - på ulighed.\nDe fleste tænker på minimumslønnede som fastfoodarbejdere eller ansatte i stormagasiner som Wal-Mart, men det handler også om hjemmehjælpere, bilvaskere, musikere, skuespillere og timelærere på kollegier og universiteter. Omkring 30 procent af alle arbejdere betragtes som lavtlønnede ud fra, at de tjener under 150 procent af den føderale regerings grænse for fattigdom. Mere end halvdelen af staternes og den føderale regerings udgifter til fattigdomsprogrammer går til familier med arbejde, hvor forsørgeren (-rne) ikke tjener nok til at brødføde familien. Det vil sige, at fordi arbejdsgiverne ikke betaler en løn, man kan leve af, må skatteyderne subsidiere lønindkomsterne med en hjælpeprogrammer fra den føderale og statslige regeringer på 153 mia. dollars om året.\nDet var Occupy Wall Street-bevægelsen (OWS) fra 2011, som bragte spørgsmålet om indkomstulighed ind i den offentlige debat. Selv om OWS og dens forgreninger over hele landet organiserede mange protester omkring disse spørgsmål, var bevægelsen blevet knust af politiet allerede i 2012 og forsvandt i det store hele fra offentligheden. Alligevel blev spørgsmålet om indkomstulighed og lave lønninger en del af den offentlige i debat i en grad, som ikke var set i årtier.\nSammenslutninger af arbejdsgivere, som USA’s Handelskammer og andre organisationer, argumenterer med, at en forhøjelse af minimumslønnen vil være uden betydning for de fleste arbejdere, da kun få arbejdere tjener mindstelønnen; at selv om det ville hjælpe de lavest lønnede, ville det ikke påvirke den indkomstulighed, som folk nu bekymrer sig om, og desuden ville det tendere til at afskrække arbejdsgivere fra at ansætte flere eller sågar tvinge dem til at afskedige personale eller lukke. Republikanske politikere går også imod en forøgelse af minimumslønnen og argumenterer ligesom arbejdsgiverorganisationerne med, at det vil resultere i færre jobs for lavtlønnede arbejdere. De liberale [i USA et udtryk for mere venstreorienterede holdninger, red] og fagforeningerne argumenterer generelt set for, at højere lønninger vil forbedre arbejdernes liv, føre til højere forbrug og dermed være godt for forretningslivet. Få, bortset fra folk på venstrefløjen, argumenterer med, at en forøgelse af minimumslønningerne og lønningerne i det hele taget er en del af en kamp imod arbejdsgiverne for at omfordele værdierne til arbejdernes fordel, og at det er en del af en bredere kamp mod det kapitalistiske system. Kun venstreorienterede ser ”kampen for 15 dollars” som det første skridt i opbygningen af en militant og uafhængig bevægelse i arbejderklassen\nPå det seneste kom der, med den pludselige fremkomst af bevægelsen Black Lives Matter [som startede i 2013 efter frikendelsen af politibetjenten George Michael Zimmerman for drabet på 17-årige Trayvon Martin i Florida, red] et forsøg på at forbinde politiracisme og undertrykkelse med andre sociale spørgsmål så som manglen på jobs til ordentlige lønninger – specielt i kvarterer beboet af sorte og latinoer. Selv om Black Lives Matter koblede nogle af deres demonstrationer sammen med kampen for 15 dollars, endte denne bevægelse også med at have en kort levetid – i hvert fald som en massebevægelse på landsplan. Derfor er det fagbevægelsen, der har taget lederskabet i forhold til at organisere lavtlønnede arbejdere.\nService Employees International Union (SEIU), som er et af de største fagforbund i USA, har været den vigtigste kraft bag de nyeste kampagner, om end andre fagforeninger, lokalgrupper og socialistiske organisationer også har været med. SEIU og andre fagforeninger har brugt et tocifret millionbeløb i dollars på kampagnen, som begyndte i New York i 2012, bredte sig til 60 byer inden sommeren 2013 og til 190 byer inden vinteren 2014. Et mindre, men dog voksende, antal arbejdere har deltaget i disse protester, men bevægelsen har endnu ikke rigtig udviklet en stærk basis blandt disse lavtlønnede arbejdere. Selv om der har været nogle strejker i fastfoodrestauranter og stormagasiner, har de indtil videre for det meste været symbolske. Men de ansattes egen deltagelse i protesterne vokser.\nFagforeningerne og venstrefløjen har opfattet 15-dollars-kampagnen som en måde til at genopbygge arbejderbevægelsen, efter at andre og mere traditionelle måder er mislykkedes. I løbet af de sidste fire årtier er den amerikanske arbejderbevægelse smuldret til et fragment af det, den engang var. I dag i USA er det kun 11,1 procent af arbejdsstyrken, som er med i en fagforening. Mens organiseringsprocenten i den offentlige sektor er på 35,7, er den kun på 6,6 procent i den private sektor. Selv om niveauet for fagligt medlemskab er meget forskelligt fra stat til stat - New York 24, 6 procent og North Carolina 1,9 procent - er fagforeningerne under angreb allevegne. Republikanske guvernører og lovgivere har gennemført lovgivning, som gør det sværere at organisere fagforeninger både i den offentlige og den private sektor.\nIkke bare er fagforeningernes medlemstal faldet, men der er også færre strejker end på noget andet tidspunkt siden 1947. I 2014 var der kun 11 større strejker, som omfattede 1.000 arbejdere eller mere. Kun 34.000 arbejdere var mfattet, og kun 200.000 arbejdsdage blev tabt. Det er meget få amerikanske arbejdere, der nogensinde har deltaget i en strejke, og de fleste er ikke indstillet på det. Der er ikke megen kampgejst i den amerikanske arbejderklasse for tiden, og man håber, at mindstelønkampagnen vil lægge grunden for fremtidige kampe. Men for øjeblikket har de republikanske guvernørers angreb på fagbevægelsen det politiske initiativ.\nDer foregår en række væsentlige politiske angreb på fagforeningerne, men roden til problemet ligger i ændringerne i økonomien og i arbejdsgivernes strategier. USA har lidt under et dramatisk fald af jobs i produktionen - et resultat af på den ene side større automatisering og på den anden side udflytningen af produktion til andre lande, fra Mexico til Kina. Disse industrijobs var blandt de bedst betalte i landet. Samtidig begyndte arbejdsgiverne at bruge nye strategier som for eksempel outsourcing, hvor man flyttede arbejdspladser til firmaer uden overenskomst. Arbejdsgiverne ansætter også meget færre fuldtidsansatte til fordel for ansatte på midlertidige kontrakter og deltidsarbejdere, som derfor ikke opnår anciennitet og ikke nyder fordele med hensyn til pension og andre regler for fastansatte. Det vil sige, at i USA, som alle andre steder i verden, er antallet af løsarbejdere steget, mens andelen af faste jobs er faldet.\nSå selv om mindstelønnen på såvel føderalt som delstatsniveau er et problem, så er det et endnu større problem, at faldet i antallet af industrijobs og svækkelsen af den faglige organisering har medført, at de amerikanske arbejderes lønninger er stagneret i årtier, selvom produktiviteten er steget enormt. Resultatet er, at mens lønningerne i 1970’erne udgjorde omkring 50 procent af BNP, repræsenterer de i dag kun 40 procent.\nHvordan har amerikanerne overlevet, hvis deres lønninger er stagneret? I stor udstrækning gennem større privat gæld – i huset, til billån og kreditkort - selvom det sidste er gået ned siden krisen i 2008. Husholdningernes samlede gæld er nu 11,52 billioner dollars. Ikke overraskende er amerikanernes gæld større end deres opsparing. Gælden blandt de studerende er vokset hurtigt i det seneste årti og er nu gennemsnitligt på 30.000 dollars per kandidat. Studier på de statslige universiteter koster gennemsnitligt 9.139 dollars pr. år, mens de private ligger på 31.321 dollars i gennemsnit for 2014-15. De private eliteuniversiteter kan koste helt op til 50-60.000 dollars pr. år. Det er åbenlyst, at studerende, som tidligere klarede sig gennem studierne med jobs som tjenere eller ved at vende burgere, ikke længere har denne mulighed, ikke for 8 dollar i timen. Og derfor har mange studerende sluttet sig til kampagnen for en mindsteløn på 15 dollar.\nSEIU, andre fagforeninger og borgergrupper, som er med i 15-dollars-i-timenbevægelsen, ser det som en måde til at genrejse arbejderbevægelsen eller gøde jorden for fremtidige kampe ved at opbygge organisationer, skole aktivister og finde nye ledere. De opfatter også kampen for de 15 dollars som et redskab til at opbygge en bred støtte til arbejdere blandt folk i almindelighed. Meningsmålinger viser, at 75 procent af alle amerikanere støtter en forhøjelse af mindstelønnen til 12 dollars i timen. Fagforeningernes beregninger ser ud til at være korrekte indtil videre, selv om antallet af arbejdere, som er med i bevægelsen, stadig er lille. Tusindvis af arbejdere har mærket bevægelsen, og folk i almindelighed er begyndt at ændre mening.\nKampen for 15 dollar udgør et virkeligt problem for det Demokratiske Parti. Den liberale fløj af partiet ført an af New Yorks borgmester Bill de Blasio og Massachusetts senator Elizabeth Warren har argumenteret for, at noget må gøres for at standse det voksende indkomstgab. Men de liberale har ikke en præsidentkandidat. Hillary Clinton, som næsten helt sikkert vil blive nomineret som partiets kandidat, er nødt til at tale dem, der kæmper imod indkomstulighed og for højere lønninger, efter munden, Men efter valget vil hun rykke tilbage til midten for at hente stemmer fra mainstream demokrater og uafhængige.\nClinton vil bruge spørgsmålet om indkomstulighed og mindsteløn til at vinde støtte fra afroamerikanerne, latinoerne og de lavtlønnede hvide arbejdere. AFL-CIO fagforeningerne vil levere fodsoldaterne, der trækker dem til stemmeurnerne. Men hendes engagement i disse emner kan være slut allerede ved det Demokratiske Partis primærvalg og vil helt sikkert slutte ved selve valget. Alligevel er det sandt at sige, at Clinton og Demokraterne vil holde Obamas løfte om at hæve mindstelønnen til 12 dollars inden 2020, mens republikanerne intet vil gøre for at forbedre arbejdernes liv. Så selvom kampen for 15 dollars kan være begyndelsen på en vigtig faglig bevægelse, så er den stadig ikke stor og stærk nok - og bestemt ikke uafhængig nok - til at ændre den grundlæggende dynamik i amerikansk arbejderpolitik: Nemlig, at i sidste ende vil fagbevægelsen guide arbejderne til at stemme på et af de to arbejdsgiver-partier.\nArtiklen er skrevet til det spanske webmagasin Viento Sur og er oversat fra International Viewpoint af Bodil Olsen.\nDan La Botz er lærer, forfatter og aktivist og deltager i øjeblikket i Occupy Cincinnati. Han har også skrevet adskillige bøger om den mexicanske fagbevægelse, sociale bevægelser og politik. Han redigerer Mexican Labor News and Analysis, et site på nettet som udgives af the United Electical Workers Union (UE) og the Authentic Labor Front (FAT). Han er medlem af Solidaritys Landsledelse.\nFor at undgå misbrug skal du nedenfor i feltet "Kodeord" indtaste: R1A2Gw


Kontinentalseng 180x200 | Alt i bløde kontinentalsenge 180x200 - Manaya\n> kontinentalsenge>Liggemål 180 x 200 cm\nEn kontinentalseng 180x200 fra Manaya.dk's differentieret udvalg af møbler passer perfekt til et soveværelse, hvor du har rimelig med plads. Der er tale om en dejlig stor dobbeltseng, der giver en fantastisk sovekomfort. Du finder den i flere forskellige farver, og husk, at alle vores dobbeltsenge og kontinentalsenge kommer med højkvalitets madrasser.... Fragten skal du ikke tænke på - den betaler vi!\nKontinentalseng 180x200 - fantastisk kvalitet og flot design\nI vores store udvalg af dobbeltsenge har vi både lagt vægt på komfort og design, og det gælder naturligvis også for denne brede dobbeltseng. Alle vores senge er udført med flotte detaljer. Priserne er trods den høje kvalitet attraktive, så vi lever helt op til mottoet: "billige og eksklusive møbler".\nHvilken model af kontinentalseng skal jeg vælge?\nKlik ind på siden her og bemærk, at vi har mange forskellige modeller. Det vigtigste er naturligvis, hvor meget plads, du har i soveværelset. Vi har senge i forskellige bredder, så du finder altid en, der passer til netop dit behov. Du skal også afgøre, om sengen skal være f.eks. hvid eller sort - og for alle vores billige, eksklusive kontinentalsenge gælder, at madrasserne er af meget høj kvalitet. Bemærk også, at mange af sengene har et magasin, hvor man kan placere sengetøj eller andre ting.\nHvis du har brug for endnu mere plads i dit soveværelse, kig på vores køjesenge og skabssenge.


Hvordan starter, fusionerer, nedlægger eller genopliver vi vores forening?\nUanset om I skal oprette en helt ny forening, lukke en eksisterende, fusionere to eller flere eller måske genoplive en døende forening, så er vi klar til at hjælpe jer.\nVi kan både bidrage med gode råd og vi rykker også gerne ud med praktisk bistand, som fx mødeleder, dirigent ved en generalforsamling eller facilitator ved et større projektforløb.\nHvordan stifter vi en ny forening?\nHvis du gerne vil starte en helt ny forening er der en lang række ting der skal være styr på, for at opfylde alle formalia og myndighedskrav - og nogle af tingene kan med fordel gøres i en bestemt rækkefølge.\nVi anbefaler denne 8-trins rækkefølge:\nBlandt de interesserede samler du en styregruppe\nStyregruppen skriver udkast til vedtægter\nStyregruppen inviterer til stiftende generalforsamling\nPå den stiftende generalforsamling diskuteres og besluttes foreningens vedtægter\nPå den stiftende generalforsamling vælges foreningens bestyrelse, der som minimum skal bestå af: formand, næstformand og kasserer.\nFormanden (eller en anden i bestyrelsen) søger om et CVR-nummer til foreningen i Det Centrale Virksomhedsregister. Vedtægter og bestyrelsesoversigt skal uploades. Se også: www.virk.dk\nFormanden (eller en anden i bestyrelsen) kontakter et selvvalgt pengeinstitut og beder om at få oprettet en Foreningskonto. (jeres vedtægter, bestyrelsesliste og CVR-nummer skal medbringes)\nFormanden (eller en anden i bestyrelsen) opretter foreningen i ForeningsPortalen (jeres vedtægter, bestyrelsesliste og CVR-nummer skal uploades)\nVi deltager gerne i et møde for at hjælpe jer med at få overblik over alt det, der skal gøres - og vi kan også hjælpe jer med udkast til jeres kommende vedtægter.\nHvordan fusionerer vi to (eller flere) igangværende foreninger?\nHvis du har ønske om at fusionere eller sammenlægge to eller flere eksisterende foreninger er der mange ting, du skal være opmærksom på.\nFørst og fremmest skal du være opmærksom på, at fusionen sikkert vil tage lang tid, da det formentlig vil kræve en vedtægtsændring i alle de implicerede foreninger mindst ét år før sammenlægningen.\nVi deltager gerne i et møde for at hjælpe jer med at få overblik over alt det, der skal gøres - og vi kan også hjælpe jer med udkast til de nødvendige vedtægtsændringer året før sammenlægningen samt de nye, fælles vedtægter for den fusionerede forening.\nHvordan nedlægger/lukker vi en gammel forening?\nHvis du har behov for at lukke en eksisterende forening er der en række vigtige ting, du skal være opmærksom på.\nI foreningens vedtægter vil der i langt de fleste tilfælde være skrevet lidt om, hvordan foreningen nedlægges og hvad der skal ske med et eventuelt overskud.\nDerudover skal du huske at give besked til Det Centrale Virksomhedsregister (www.cvr.dk) og selvfølgelig også til jeres bank og eventuelle sponsorer.\nVi deltager gerne i et møde for at hjælpe jer med at få overblik over alt det, der skal gøres.\nHvordan genopliver vi en døende forening?\nHvis I ønsker at genoplive en hensygnende forening skal I igennem nogle særlige overvejelser:\nFørst og fremmest skal I finde ud af, om der virkelig er et reelt behov for foreningens ydelser - eller om der blot er tale om håb og gammel kærlighed hos de få tilbageværende medlemmer.\nStil jer selv spørgsmålet: Hvem ude i verden (ud over os selv) vil savne denne forening, hvis den forsvinder?\nHvis I bliver enige om, at behovet er til stede og at "nogen" faktisk vil savne foreningen, så er næste skridt at synliggøre jer, med henblik på at rekruttere nogle flere medlemmer.\nDet kan være en fordel at finde et konkret mål/projekt at arbejde hen mod, da det på samme tid både kan synliggøre foreningen og få nogle nye medlemmer til at blive interesserede i at være med.\nVi deltager gerne i et møde for at hjælpe jer med at få idéer til at komme videre.\nTegn en GamePlan for at ramme målet\nVi har mange års erfaring med at planlægge og lede projekter og udviklingsforløb - også i relation til foreningsarbejde.\nVi anbefaler visualiseringsmodellen GamePlan, som er en særdeles effektivt metode til at definere jeres fælles mål og hele vejen derhen.\nGamePlanen vil også hjælpe jer med at definere relevante delmål, finde jeres ressourcer samt beskrive de mulige udfordringer/trusler undervejs i processen.\nEt helaftens GamePlan forløb er GRATIS, hvis I er en frivillig forening, som er hjemmehørende i Ringkøbing-Skjern kommune.\nFor alle andre koster det kr. 4.000 plus moms og kørselsomkostninger.\nKontakt os, hvis I ønsker at bruge en aften på at få tegnet jeres egen GamePlan.\nSkriv til: carsten@frivilligvest.dk


Kenneth Danielsen er storfavorit i Klitmøller arrow-right cart chevron-down chevron-left chevron-right chevron-up close menu minus play plus search share user email pinterest facebook instagram snapchat tumblr twitter vimeo youtube subscribe dogecoin dwolla forbrugsforeningen litecoin amazon_payments american_express bitcoin cirrus discover fancy interac jcb master paypal stripe visa diners_club dankort maestro trash\nKenneth Danielsen er storfavorit i Klitmøller\nKenneth Danielsen er den helt klare favorit i DM i Klitmøller, der er bliver afgjort imorgen. Efter at have færdiggjort årets to sidste PWA konkurrencer, er DM måske sidste stop, inden han slutter af for denne sæson\nBillede fra Kenneth Danielsens egen blog: kennethdanielsen.com\nKenneth Danielsen er helt klart favorit til at vinde DM i windsurf imorgen. Selvom resultaterne fra året PWA tour måske ikke helt levede op til forventningerne, viste han endnu engang, at han kan mænge sig med de helt store. Han sluttede på en samlet 18. plads. Tidligere i år vandt han Red Bull Soulwave i Windsurfkategorien\nMen i morgen gælder det altså det danske mesterskab. som han selv skriver på sin blog, måske bliver det sidste stop inden, vintertræningen sættes ind. Det selvfølgelig ikke, hvis han måske også lige mangler at jage bølger med Red Bull i Red Bull Stormchase.\nNu her efter afslutningen på PWA har Kenneth gjort status på hans indsats. Det har han gjort på sin egen blog, kennethdanielsen.dk, hvor han bl.a. forklarer, at han havde lidt større forventninger til sig selv:\nTo be honest I was aiming for a better result as I finished 6th last year, but never the less I’m still happy to make it that far in the tough competition.\nKenneth røg ud af PWA world cuppen i Klitmøller efter at have været oppe imod John Skye, som han selv forklarer “put up a prober fight for the victory”. Du kan læse hans fulde indlæg på hans blog kennethdanielsen.dk\nVi vil på Riders prøve at holde dig opdateret, når champagnepropperne springer i redningshuset, hvor præmierne bliver overrakt.


The Kissaway Trail, Dúné og Beta Satan til SPOT\n- med Marit Larsen (N) og Forest & Crispian (S) 27. Februar, 2007\nThe Kissaway Trail - klar til første SPOT-\nSPOT Festival 2007 er undervejs. Den første række navne til den 13. festival i rækken – der afvikles 1.- 2. juni i det centrale Århus - kan offentliggøres nu. Og det er indslag, der peger i vidt forskellige retninger. Både når det gælder genre og erfaring. Ét fællestræk er der dog: det er bands i fremdrift – med ambition om at sætte sig selv på spil og med intentionen om at træde endnu et skridt op ad stigen. Om det så er nationalt - eller internationalt.\nDúné - succes på sidste års SPOT - og klar til\nMarit Larsen - norsk stjerneskud til SPOT.


Hvilke drømme har det byggede miljø til brug af digital teknologi i fremtiden? | Alexandra Instituttet\nAlexandra Instituttet A/S // Aktuelt // Nyheder // Nyheder 2018 // Hvilke drømme har det byggede miljø til brug af digital teknologi i fremtiden?\nHvilke drømme har det byggede miljø til brug af digital teknologi i fremtiden?\nOgså byggebranchen bliver ramt af ”disruption”, og det er svært for én aktør alene at overskue, hvordan digital teknologi kan være med til lige at få deres forretningsidé til at vokse.\nAlexandra Instituttet har taget temperaturen på nogle af de vigtige aktører i det byggede miljø og gennem en kvalitativ undersøgelse hørt til hvilke drømme og indsatser, de ser nødvendige for fremtiden.\nI Danmark har vi i mange år haft fokus på produktionsprocessernes effektivitet. Udviklingen fra tegninger til modeller og dernæst fra 2D til 3D, 4D eller 5D har medført store forandringer på måden, hvorpå byggeri og design produceres i dag. Men digitaliseringen vil i stigende grad have afgørende betydning for innovationen af byggeriets produkter og ikke kun processer.\nDigitalisering har afgørende betydning for byggeriets produkter\n’Disrupt or die’ siger flere og flere, og vi ved f.eks. nu, at der ikke er nogen fremtid i at effektivisere produktionen af CD’er og DVD’er for at overleve inden for musik- og filmbranchen, når virksomheder som Spotify og Netflix kan levere medier digitalt som en service over nettet.\nInden for arkitektur, design og byggeri vil mange bygningselementer så som vinduer, ydervægge og lysarmaturer ligeledes skulle gentænkes i en Internet of Things kontekst. Også byggebranchen – eller hvad der i dag kaldes ”det byggede miljø” – disruptes.\nMed ”Build 4.0” er alt i princippet oppe at vende. Digital teknologi er kommet for at blive, og med dette er der opstået nye muligheder for byggebranchen. Der er mange spillere i det byggede miljø, der nu er interesseret i at få mere konkret viden om, hvordan vi kan forme fremtidens fysiske omgivelser. Det kræver samarbejde på tværs af rådgivende ingeniører, arkitektfirmaer, teleselskaber, tech virksomheder, borgere og byplanlæggere at udvikle de bedste og mest innovative løsninger.\n- Digital teknologi er allerede i dag en stor del af de fleste menneskers hverdag, og vi er for længst forbi diskussionen om, hvorvidt det er her for at blive. Men de forskellige aktører tænker naturligvis på, hvordan det kan være med til at få netop deres forretning til at vokse, og hvordan de kommer derhen? Internationalt ser vi allerede mange eksempler på, hvordan det byggede miljø vil blive påvirket positivt af teknologi – f.eks. kan en lancering af selvkørende biler i større byer betyde, at over 50% af vejene lige pludseligt kan bruges til offentligt areal, siger Team Leader og Architect MAA Liselott Stenfeldt, Interactive Spaces Lab.\nLiselott har for BLOXHUB i projektet ”Digital Futures the Built Environment” taget temperaturen blandt 60 aktører med relation til byggebranchen for at få et indblik i deres specifikke visioner og udfordringer ift. digitalisering i det byggede miljø. Hvor ser de behovet og mulighederne, og hvad drømmer de om? Hermed kommer et par key takeaways af, hvad branchen gerne vil se ift. brug af digital teknologi.\nSom bygherrerådgiver kan vi facilitere at digitale værktøjer tages i brug og lave alliancer og netværke med andre fagområder for at finde løsninger. Vi finder ikke løsningerne inden for branchen alene.\n- Ingeniør- og rådgivningsvirksomhed, Digital Futures the Built Environment.\nKey takeaways: Fremtidens brug af digital teknologi\nDemoprojekter ja tak\nDet kan være frustrerende ikke at vide, hvad der venter. Man ved, at det er en kulturændring, der skal til. Man skal investere i innovation, men det er svært at afsætte midler, når vi ikke har demoprojekter og de gode eksempler.\n- Vi ser et stort behov for, at man igangsætter konkrete pilotprojekter, som kan være med til at vise eksempler på og visioner for, hvordan fremtidens by kan komme til at se ud. Ved at bruge prototyper som katalysator for et tværgående samarbejde mener jeg, at vi kommer længere og dybere ned i arbejdet. At kunne arbejde efter en mere konkret vision, tror jeg, kan være med til at gøre en virksomhed mere risikovillig ift. at investere, forklarer Liselott. Det at foretage analyser løbende af resultaterne i pilotprojekter – både adfærdsmæssige og økonomiske – mener jeg også, kan være af stor værdi.\nTREE.0 er et eksempel på et borgerinddragende projekt, der havde til formål at afprøve nye former for aktiviteter, der kunne bidrage til at ændre adfærd i byens rum.\nOpsaml erfaringer og del data\nDer er et ønske om at dele data og udvikle åbne standarder for at modvirke datamonopoler. Og der er et behov for at prioritere deling af viden på tværs. Samtidig skal branchen specifikt finde ud af, hvad big data er for dem. De skal gøre sig klart, hvad formålet er med digitale projekter. De efterspørger også en større ærlighed omkring teknologiens rolle og plads, og så skal man tænke menneske og teknologi sammen.\nVi kan ikke designe nye løsninger ind uden at tænke på teknologi. Det er dog vigtigt, at vi ikke med fokus på teknologi glemmer mennesket – i processerne og resultaterne. Mennesket er nødt til at stå i fokus for at skabe gode byggerier og rum i byerne. Teknologi er en underliggende driver for os.\n– Ingeniør- og rådgivningsvirksomhed, Digital Futures the Built Environment.\nFremover tror jeg, at der ligger en enorm værdi i at arbejde systematisk med big data-indsamling og -analyse ifht. menneskers adfærd i det byggede miljø\nBedre og mere inddragende processer\nMed udbredelsen af smartphones med kameraer og avanceret 3d-grafik og Augmented Reality er der opstået en række muligheder for at understøtte konstruktionsprocesser, vejvisning, vedligehold og facility management.\nDigitale processer er grundlæggende for meget af vores arbejde, og adgang til flere typer af primært vidensindsamlingsværktøjer ville være spændende. Det handler for os om at få ordentligt hold i virkeligheden evt. gennem digitale processer.\n– Designvirksomhed, Digital Futures the built environment.\nDigitale værktøjer er spændende, hvis de kan tilføre merværdi eller lette arbejdsprocesser.\n– Produktionsvirksomhed, Digital Futures the Built Environment.\nEt brugbart digitalt værktøj kunne være en VR-brugergrænseflade, der muliggjorde projektudvikling. I dag anvendes de kun til fremvisning, mens alt arbejde stadig udføres traditionelt med tastatur/mus/skærm.\nHer kan aktørerne bidrage\nStyrke det tværfaglige samarbejde.\nSikre adgang til de data/den viden, der akkumuleres i de digitale bygningsmodeller.\n– Arkitekt, Digital Futures the Built Environment\nArbejde mere med vores produkter som services og tænke dem mere digitaliseret.\nBedre netværk og samarbejde mellem teknologier for at sikre smarte løsninger.\n– Produktionsvirksomhed, Digital Futures the Built Environment\nKunne igangsætte og udarbejde strategiske mål for at kunne identificere fremtidige muligheder i markedet. Nøgleordet er standardisering og kvalitetsstyring af data.\n– Ingeniør- og rådgivningsvirksomhed, Digital Futures for the Built Environment\nDigital Futures for the Built Environment\nUndersøgelsen blev lavet i projektet ”Digital Futures the Built Environment” for BLOXHUB.\nDer er i projektet brugt kvalitative og inddragende designmetoder, og ca. 60 personer fra virksomheder i det byggede miljø har bidraget til en snapshot-undersøgelse af, hvor byggebranchen er i dag ift. at bruge digital teknologi. Der har været fokus på emner, der rækker ud over digitalisering af selve konstruktionsprocessen, og konkrete behov, visioner og udfordringer er blevet afdækket og nedskrevet i diagrammer og citater fra deltagerne.\nUndersøgelsen skal inspirere fremad og åbne for nye muligheder, hvor digital teknologi kan ses som noget, der rækker ud over eksempelvis datastandardisering og BIM-modeller. Instituttets Interactive Spaces Lab har mange års erfaring inden for innovativ brug af digital teknologi i fysiske omgivelser og har i det aktuelle projekt kunnet bruge dette til at bidrage til en anderledes diskussion med inspirerende referencer til at kigge fremad.\nVi har over mange år opnået en unik tværfaglig viden inden for feltet og kan på den baggrund stille spørgsmål, der kan ramme og involvere en bredere gruppe aktører med forskellige baggrunde. Dette, tror jeg, er vigtigt for et sted som BLOXHUB, der ønsker at være et centralt mødested og katalysator for fremtidens byggede miljø, forklarer Liselott.\nBidrag fra Alexandra\nAlexandra Instituttet har i projektet brugt både kendte/traditionelle og nyere metoder for at kunne skabe kvalitative ”snapshots” fra det byggede miljø. Vi har f.eks. både kunnet involvere ledere (via spørgeskemaer) og projektansatte (via sms-baserede metoder inspireret af Mobile Probes) ift. at få skabt et kvalitativt billede af, hvor virksomhederne er i dag, samt hvordan drømmerne ser ud.\nRoundtable sessioner med fokus på forskellige tendenser har derefter været med til skærpe ønsket og få dokumenteret de konkrete behov. For at kunne skabe et mere internationalt take på området, har vi herudover i flere omgange gjort brug af vores internationale netværk, herunder specialister fra Ars Electronica i Østrig, Art+Com i Tyskland og MIT i USA.\nØnsker du at høre mere om projektets findings, er du velkommen til at kontakte Liselott Stenfeldt.\nInteractive Spaces Lab har gang i mange spændende aktiviteter: Følg dem på Instagram!


Temperaturen ved en genyantritis: Hvad sker der, og hvorvidt det holder lang tid\ntemperatur på bihulebetændelse: hvad der sker, og hvis de holdes lang\nBihulebetændelse er en af de mest almindelige sygdomme. Temperatur bihulebetændelse kan være helt almindeligt, og dets amplitude afhænger af mange faktorer, der spænder fra slutningen etape af patologi og den individuelle tilstand i det menneskelige immunsystem.\nHvor ofte stiger temperaturen i\nNår der opstår en sinusskade, tilføjes fænomenet bestøvning med bakteriel flora ofte.\nEn naturlig reaktion af en organisme til en fremmed invasion kan være aktiveringen af immunitet. Dette skyldes, at mikroorganismer, der er kommet ind i menneskekroppen, begynder at producere fremmede stoffer. De fleste af dem er såkaldte pyrogener, som ved høje koncentrationer i blodet forårsager en forværring af pyrogenfølsomhed, det vil sige en stigning i temperaturen.\nDette fænomen ses i de fleste tilfælde, da processerne til destruktion af patogene bakterier under selve opvarmning i kroppen er mere aktive.\nVigtigt!Ændringer i temperaturreaktioner kan indikeres ikke kun af indikationen af termometeret, men også af syndromer af generel forgiftning af kroppen!\nHvad er temperaturen på\nbihulebetændelse Når bihulebetændelse udvikle forskellige former for varme, som afhænger af den fase af sygdommen, og personlighed egenskaber. Den mest almindelige er:\nTemperaturen kan være 38-39 grader. Normalt gør det ikke uden febril tilstand, smerter i hovedet, en tilstand af generel svaghed, kuldegysninger. Oftest udvikles høje varme niveauer med en purulent sygdom.\nDenne art er præget af svingninger på et niveau på 37-38 grader. Dybest set stiger over 37 feber i katarral patologi.\nInteressant! Når sygdommen er allergisk, når temperaturreaktionen sjældent 37 grader, men hvis varmen udvikler sig, indikerer dette begyndelsen af pyogene processer og forværringen af situationen.\nVarmereaktionen ved 37 grader opretholdes i svampegenskabens patologi.\nDet er værd at bemærke, at hvis en person er syg med kronisk bihulebetændelse, kan varmen manifestere sig i forskellige værdier i den akutte fase af sygdommen, forsvinder helt i remission.\nSe også: Gerbion tør hoste - pris efter ansøgning sirup instruktion analoger\nDette fænomen afhænger ikke kun af staten immunitet og arten af sygdommen, men også på patientens alder.\nInteressant! Ofte karakteriseres børns genyantritis af "temperaturlys", det vil sige amplitude mellem termometeraflæsninger i mængden 3-4 grader i korte perioder. Sygdomme hos ældre kan tværtimod ledsages af normal eller bare lidt over grænserne for den normale varme.\nHvor lang er temperaturen vedligeholdt\nDen inflammatoriske proces er aktiv for, hvor meget feberen holder i tilfælde af sygdom. Hvis du korrekt nærmer sig behandlingen af sygdommen, varer temperaturen ikke længe, om nogle få dage, hvilket angiver den aktive vækst af bakterielle midler.\nHvis denne patologi udnævnt antibiotika, feber begynder sin gradvist fald umiddelbart efter starten på modtagelsen: Det er et tegn på, at bakterierne bliver dræbt.\n37 grader med denne patologi varer normalt omkring en uge, sjældent længere. Hvis feberen viser en hidtil uset stabilitet eller en tendens til at stige, indikerer den en forkert valgt terapi, hvilket betyder at du skal kontakte en læge igen.\nVigtigt! Bevarelse af temperatur for bihulebetændelse i lang tid indikerer, at bihulerne, der er ramt af pyogene processer, ikke blev fuldstændig ryddet fra patologiske mikroorganismer, og reproduktionen begyndte igen! I sådanne tilfælde bliver bihulebetændelse ofte kronisk.\n. Uanset hvor meget temperaturen holder ved en genyantritis, er det nødvendigt at klart vide, hvad man skal gøre med det.\nHvis varmen holder på et niveau på 37-37,5 grader, er der ingen mening at slå den ned. Varmen hjælper kroppen med at ødelægge patogener hurtigere, og den korte subfebrile temperatur er ikke så farlig for kroppen som de reproducerende bakterier.\nHvis febril reaktionen overstiger tærsklen på 38 grader eller holdes for længe, er det nødvendigt at konsultere en læge, så han vælger behandlingen og foreskriver de antipyretiske lægemidler.\nLæs også: Sådan laver du en næse med saltvand: en procedure derhjemme\nOfte er der ved en høj varmeeffekt en sinus punktering, som effektivt svækker alle symptomer på sygdommen.\nUanset temperaturen i genyantritis, skal du huske at denne sygdom er farlig og selvmedicin er ikke værd. Det er bedre at se en læge!\nHvad skal man gøre med laryngitis, hvad kan man gøre med laryngitis?\nHøjresidet bihulebetændelse, behandling af retsidet bihulebetændelse hos voksne og børn\nKatar og hoste i graviditet: Hvordan og hvad skal man behandle?\nForside » ENT Kronisk bronkitis hos voksne: behandling, årsager og symptomer · Du bliver nødt til at læse den syv min...\nForside » ENT kode ICD 10 næseblod;grunde · Du bliver nødt til at læse: 5 minutter mindst én gang i deres liv m...\nCandies for hoste, en opskrift på hvordan man laver lollies fra en hoste hjemme?\nHjem » ENT Hævler fra en hoste, en opskrift hvordan man laver lollipops fra en hoste hjemme? · Du skal læse: 6 min ...


Nyt museum vil have færre fordomme om usynlig sygdom | TV 2 Fyn\nEt nyt museum i Middelfart skal sætte fokus på psykiatrien før og nu.\nMiddelfart Sindssygehospital var i sin tid et stort hospital, der behandlede 1.250 patienter ad gangen, da det var størst. Nu skal det danne ramme om et stort museum om psykiatrien.\n14. jan 2020, kl. 09:34 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEn ny museumsoplevelse i Middelfart er kommet nærmere virkeligheden, efter regionsrådet har besluttet at give 500.000 kroner fra regionens kulturpulje til en del af projektet.\nMuseet kommer til at ligge i sammenhæng med Psykiatrisk Samling, der er en udstilling på det tidligere Middelfart Sindssygehospital, som viser hverdag og vilkår på institutionen fra 1888 til nedlæggelsen i 1999.\nMuseet skal være med til at gøre os klogere på, hvad det egentlig er - for det er jo en usynlig sygdom. Og det kan være rigtig svært at forstå\nMaiken Rude Nørup, museumsleder\nDet er meningen, at det nye museum skal åbne i 2022 og være med til at give større indsigt og færre fordomme om psykisk sygdom.\nDet kommende psykiatrimuseum kommer til at høre under Middelfart Museum. Her er der begejstring over den politiske beslutning om at støtte projektet økonomisk. Tilskuddet på de 500.000 kroner fra Region Syddanmark går til projektet, der i alt har et budget på op mod 50 millioner kroner.\n- Det er altid godt for et projekt, når der er interesse fra regionen for at støtte. Det kan være med til at åbne flere døre, og det er der brug for, for det er et stort og ambitiøst projekt, siger Maiken Rude Nørup, der er museumsleder på Middelfart Museum.\nMuseumslederen forklarer, at det nye museum skal gøre os klogere på, hvordan vi rent historisk har opfattet og behandlet psykisk syge.\n- Og i den kontekst skal det gøre os klogere på, hvordan vi ser på området i dag - også i forhold til behandling, siger Maiken Rude Nørup.\nFynske projekter modtager midler fra kulturpuljen\nI alt har regionsrådet bevilget 2,5 millioner kroner fra regionens kulturpulje til 14 kulturprojekter. Følgende seks er fynske projekter:\n”Feber”, ansøgt af Odense Bys Museer, modtager tilsagn om tilskud på 100.000 kroner.\n”Operaen i Svendborg”, ansøgt af Operaen i Svendborg, modtager tilsagn om tilskud på 200.000 kroner.\n”Carl Nielsen Genforeningskoncert”, ansøgt af Faaborg-Midtfyn Kommune, modtager tilsagn om tilskud på 100.000 kroner.\n”MIND og MINDWALK”, ansøgt af Middelfart Museum, modtager tilsagn om tilskud på 500.000 kroner.\n”Mad & Fællesskab”, ansøgt af Foreningen for Kulinarisk Sydfyn, modtager tilsagn om tilskud på 259.000 kroner.\nMuseet bliver opdelt i i to dele, Mind og Mindwalk. Mind vil rumme udstillinger sindssygehospital, og Mindwalk, som er den del, der støttes med midler fra kulturpuljen, er en mere sanselig oplevelse i de tidligere portørgange under hospitalet med lyd og lys og andre effekter.\n- Mindwalk er et anderledes og unikt kulturtilbud, som jeg tror kan være med til skabe øget synlighed for regionen. Og så er det med til at understøtte den nye strategi for udvikling her i regionen, hvor vi blandt andet har fokus på at fremme borgernes mentale sundhed og trivsel. Her kan en anderledes formidling som Mindwalk være med til at skabe større forståelse og indsigt om psykisk sygdom, siger Søren Rasmussen (DF), der er formand for Udvalget for regional udvikling i Region Syddanmark.\nLæs også Penge til både redningsveste og psykiatri: Fynske projekter får donation på 3,5 millioner\nMiddelfart Sindssygehospital var i sin tid et stort hospital, der behandlede 1.250 patienter ad gangen, da det var størst. Bygningen ejes af Middelfart Kommune, der stiller den til rådighed for museet.\n- I den bygning vil vi lave de traditionelle udstillinger, men også med rum til forskellige brugergrupper, patientforeninger og pårørendeforeninger. Det tror vi kan skabe noget synergi, så vi kan komme tættere på de grupper og udveksle viden om både historie og nuværende problemstillinger, uddyber Maiken Rude Nørup.\nMuseets anden del skal tale til sanserne og give en form for kropslig oplevelse af psykisk sygdom.\n- Det skal være med til at gøre os klogere på, hvad det egentlig er - for det er jo en usynlig sygdom. Og det kan være rigtig svært at forstå, siger museumslederen.\nFoto: Middelfart Museum


I min sommerferie besøgte jeg både Italien, men også Den Franske Riviera hvor vi\nI min sommerferie besøgte jeg Italien, men også Den Franske Riviera hvor vi hovedsaligt boede i Cannes. Dette er et indlæg om min tur dertil, og jeg håber også at nogen af jer vil kunne bruge indlægget som en slags guide til Den Franske Riviera med fokus på Cannes, Nice og Monaco. Det er en personlig ‘dagbog’ derfra, så her vil I kunne læse om det vi lavede og hvilke anbefalinger jeg har.\nVi boede på et lejlighedshotel i Cannes. Hotellet var placeret lige bagved det dyre Carlton hotel og ved siden af et eksklusivt casino. Hotellet vi boede på hed Resideal Premium Cannes. Vi boede 6 personer på værelset, og havde derfor et af de store værelser øverst på 6. sal. Der var en dobbeltseng, køjeseng og sovesofa med plads til 2 personer.\nSelve hotellet havde en mindre pool med en del solsenge. Min anbefaling er at man først ankommer til poolen efter kl. 12 da man derfra har sol resten af dagen. Derudover har hotellet en lille bar som styres af receptionen, et meget lille fitness rum med ét løbebånd, én cykel og én crosstrainer. Fitness var inkluderet i vores værelsespris, jeg er usikker på om det er inkluderet i alle. Hotellet havde også 2 spabad samt sauna. Disse faciliteter koster 20€ at benytte sig af.\nVi brugte meget af vores tid i Cannes til at solbade og gå en masse ture. Hvis I ønsker at solbade på stranden, og ikke vil betale for en solseng – så kan jeg anbefale at tage den del af stranden som ligger nærmest Palais des Festivals (bygning hvor filmfestivalen afholdes). Den del af stranden er nemlig ikke lige så besøgt som den i den modsatte ende. I kan også betale for en solseng og priserne starter fra 18€ for en dag.\nSom sagt så blev der gået mange kilometer i Cannes. Vores favorit sted må være lystbådhavnen ved siden af Palais des Festivals. Så hvis man er til STORE både, så er det altså her det sker. Ellers så kan jeg anbefale bare at gå, for Cannes er utrolig smuk.\nHerefter begyndte tiden at løbe fra os, men vi ville gerne have se det populære casino samt lystbådhavnen, da vi havde hørt at bådene skulle være meget større her end i Cannes. Vi startede ved havnen, og der lå rigtigt nok en masse store både. Vi drømte lidt, at det en dag ville være en af vores, men det er nu kun en drøm. Haha!\nVi valgte selvom at det var ved at blive sen eftermiddag, stadig at besøge Nice. Vi kunne i det mindste få noget aftensmad og en gå tur. Da vi kom dertil fandt vi et parkeringshus som lå meget tæt på McDonalds, Chanel og andre dyre butikker (ved strandpromenaden). Vi tog derfra ud på en lille shoppe tur og endte med at tage en 30 minutters cykeltur med en af de mange cykeltaxa’er som vi stødte på. Vores chauffør hed Vincent, og han var utrolig dygtig til at vise os det bedste af byen på blot 30 minutter.\nJeg har ikke set så meget af Nice, men jeg overvejer helt klart at besøge byen igen, da det er en meget smuk by.\nSommer-ish skjorte fra Samsøe\nI min sommerferie besøgte jeg både Italien, men også Den Franske Riviera hvor vi hovedsaligt boede i Cannes. Dette er et indlæg om min tur …


Diel ZP2 - Bakkamera med LED-belysning og 5 "skærm - Hjemme-elektronik - CDON.COM\nDiel ZP2 - Bakkamera med LED-belysnin...\nDiel ZP2 - Bakkamera med LED-belysning og 5 "skærm\nForsikring 24 måned: 309 kr\nSælges af e-ville.com\nMere fra e-ville.com e-ville.com er en samarbejdspartner på CDON Marketplace Bedømmelsen gives af kunder, som har handlet hos merchant e-ville.com, og bedømmes ud fra leverancehastighed samt hvor godt varen er emballeret.\n4,5 tuuman LCD-näyttö\n120 asteen kuvakulma\nDette meget prisvenlige bakkamera med 4 LED-lys, som lyser i mørke, kommer med en 5-tommer stor skærm, så du tydeligt kan se hvad der sker. Du kan derfor nemt vende og bakke bagud uden at skulle bekymre dig om overraskelser bagfra.\nSkærmen der følger med kameraet er i meget høj kvalitet, men desværre ikke HD-opløsning. Dog på trods af den lavere opløsning, er billede meget bedre end andre tilsvarende skærme.\nTilslutning af kamera og skærm sker med en moderne type af kabler, så du ikke behøver at skulle bore og gøre plads til brede ubekvemme kabler. Hvis du slutter kameraet til baggrundsbelysningen, starter de automatisk, når du sætter bilen i bakgear.\nSkærmen kan også tilsluttes til bilens 12V-stik, hvis du ikke ønsker at bruge strøm fra f.eks. baglygterne.\nInvester i et bakkamera og undgå at kører ind i ting og få buler!\nBemærk, hvilken ende af kablet der skal forbindes til kameraet.\nTræk kablet korrekt gennem bilen\nTilslut f.eks. Den røde ledning til baggrundsbelysningen + kablet.\nTilslut det sorte kabel til jorden (normalt kroppen)\nTilslut kameraet og skærmen til kablet.\nDimensioner: 12,5 x 8,2 x 1,2 cm\nEffekt: 12V / 3W\nFormat: PAL / NTSC dual mode\nArbejdstemperatur: -20°C til +70°C\nKamera: Diagonal synsvinkel på 120 grader\n1 x 5" farveskærm\n1 x Bakkamera med LED-lys\n1 x 6m kabel\nBLACKVUE Bilkamera DR750-LTE 2CH...\nBolyGuard MG98 4G 36M vildtkamera\nDashcam 1080p - stor skærm - G-s...\n2 m - WiFi Endoskop med Tilbehør...\nKODAK FZ101-bk 16 megapixel digi...\nFalcon Eyes Mini fotostudio LED-...\nBilkamera / Dashcam med G-Sensor\nBilkamera Foto / Video 1080P HD ...\nBLACKVUE 12V Strømadapter 3500/9...\nSolid Kamera forsikring 24mån: 309 kr\nDiel Blackbox HD Dashcam, Blå\nDiel Blackbox HD Dashcam, Sort\nOBD2-adapteri 38-pin MB\nP. Johannes Baptista Diel S.J. C...\nKATA Kamerataske D-Light DL-ZP-2...\nKATA Kamerataske D-Light DL-ZP4 ...\nUntersuchungen Zur Brentano-Fors...\nWACOM ZP-400E Stylet a'rographe ...\nKATA Kamerataske D-Light DL-ZP1 ...


EU skal holde sig fra skatteopkrævning\nDen obligatoriske "plastik-afgift" er seneste skud på stammen i politiske forslag, hvor EU skal integreres mere i beskatningen af borgere og virksomheder.\nDet Europæiske samarbejde med fred, frihed og frihandel giver et lille land som Danmark fantastiske muligheder for samhandel og vækst. Det samarbejde er værd at støtte op om - på de vilkår som vi er blevet enige om. Men desværre ser vi en fortsat stigende bevægelse væk fra samarbejde til føderationen: Europas Forenede Stater.\nEU har aldrig - og kan ikke jf. traktaten - opkræve skatter og afgifter direkte hos den europæiske befolkning. Det er et vigtigt princip, da man herved fastholder pengene - og derved magten - forankret hos medlemsstaterne. Derudover er det kun fair, at der er så lille en afstand som muligt mellem den beskattede og den beskattende for at sikre kontrol, sammenhængskraft og ansvarlighed. For at sikre den liberale orden.\nMed det seneste budget for EU har man gået på kompromisse med dette princip. Fremover er medlemslandene forpligtet til at opkræve en såkaldt ”plastik-afgift”, hvis promenuet er øremærket EU´s budget og forbrug. Det er altså de-facto en EU-skat som Danmarks statsminister, Mette Frederiksen (A), har accepteret til forhandlingerne i Bruxelles.\nDette er seneste skud på stammen i politiske forslag hvor EU skal integreres mere i beskatningen af borgere og virksomheder. Venstre har gentagende gange slået til lyd for, at EU skal vedtage en fælles bund under selskabsskatten på 10-15 pct. hvilket vil være endnu en uønsket integration, som jeg mener vil være i strid med traktatens ånd, og den aftale som tidl. er lavet med bl.a. danskerne.\nUd over at EU nu kommer til at beskatte danske borgere, er kontingentet også øget med over 20 pct. Penge som man ikke ved hvor skal komme fra, andet end fra det råderum som i forvejen er stærkt indskrænket grundet hjælpepakker, klimaplaner og valggaver til de røde støttepartiers vælgere. Alt fra flere pædagoger til højere offentlige ydelser og tilbagerulning af tidl. vedtagne skattelettelser.\nSelvom at EU for mange føles langt væk, skal vi være opmærksomme på hvad der vedtages. Lidt efter lidt stemmes national suverænitet væk i en evig række af snedige lappeløsninger og smuthuller.


Jodie Foster Film på DVD og Blu-Ray → Køb billigt hos Gucca.dk\nSkuespiller Jodie Foster\nJodie Foster Film På DVD Og Blu-Ray\nFBI agenten Clarice Sterling (Jodie Foster) får til opgave at interviewe en fange, der kan have nogle nyttige informationer omkring "Buffalo Bill", en massemorder der dræber unge piger og brutalt...Læs mere\nThe Silence Of The Lambs / Ondskabens Øjne - DVD\nPanic Room - DVD\nDa en fraskilt kvindes hjem invaderes af tre bevæbnede røvere, gemmer hun og hendes lille datter sig i deres specialbyggede panikrum, men fanges alligevel i en livsfarlig kattens leg med musen.Læs mere\nElysium - 4K Blu-Ray Film\nScience fiction-filmen Elysium foregår i 2154, hvor menneskeheden er delt i to. Den ene og yderst velhavende halvdel lever et paradisisk liv på den enorme rumstation Elysium, hvor selv alvorlige...Læs mere\nDa to forældrepars børn kommer op at slås, inviterer det forurettede barns forældre modparten over for at drøfte, hvordan hændelsen skal tackles og - ikke mindst - hvor skylden skal placeres....Læs mere\nElysium - DVD\nFra Jenji Kohan (Weeds) kommer denne hjerteskærende og morsomme serie, der foregår i et kvindefængsel. Piper Chapmans vilde fortid indhenter hende, og hun bliver idømt 15 måneders fængsel for...Læs mere\nNim's Island / Nim Og Den Hemmelige Ø - DVD\nAlt kan ske på Nims ø. Her bor den unge pige Nim blandt eksotiske dyrevenner og sine bøger om helten Alex Rover, verdens største eventyrer. Nims ø trues da hendes far er forsvundet til havs og...Læs mere\nNeil Blomkamps verden er helt speciel. De skarpe versioner og historier i District 9, Elysium og Chappie definerer Blomkamp som en ægte auteur, og filmene er for første gang nu samlet i en Limited...Læs mere


Holiday home Houvig B- 1870 i Ringkøbing til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Houvig B- 1870\nHoliday home Houvig B- 1870 er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Ringkøbing; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Houvig B- 1870 tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Ringkøbing. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, kæledyr tilladt.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Ringkøbing, så er Holiday home Houvig B- 1870 det perfekte sted til en spændende rejse.


DELBETÆNKNING OFFENTLIGE REGISTRE. Afgivet af det af justitsministeriet den 9. september 1970 nedsatte registerudvalg - PDF\nDELBETÆNKNING OFFENTLIGE REGISTRE. Afgivet af det af justitsministeriet den 9. september 1970 nedsatte registerudvalg\nDownload "DELBETÆNKNING OFFENTLIGE REGISTRE. Afgivet af det af justitsministeriet den 9. september 1970 nedsatte registerudvalg"\n1 DELBETÆNKNING om OFFENTLIGE REGISTRE Afgivet af det af justitsministeriet den 9. september 1970 nedsatte registerudvalg BETÆNKNING NR. 767 KØBENHAVN 1976\n2 ISBN Statens trykningskontor Ju 00-1-bet.\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE 0. Sammenfatning 7 1. Indledning Udvalgets kommissorium og sammensætning Udvalgets hidtidige arbejde Indledende hovedsynspunkter Lovgivning og reformplaner i udlandet 2o 3.1. Sverige 2o Indledning 2o Dataloven Lovens område Koncessionspligt Almindelige regler i øvrigt Lovens tilsynsregier Datainspektionens organisation m.v Datainspektionens hidtidige erfaringer Virksomhedens omfang Den internationale dataflugt Er der behov for ændring af dataloven Norge Indledning Betænkningens lovforslag Almindelige regler Koncessionspligt Datatilsynet De administrative og økonomiske konsekvenser... 3o 3.3. Finland England Vesttyskland Frankrig Holland Østrig U.S.A Indledning Privacy Act of Lovens formål Lovens område Regler om videregivelse af oplysninger Regler om egen-acces for de registrerede Regler om registres oprettelse og brug 4o\n4 Privacy Protection Study Commission A-o 4. Internationalt samarbejde Nordisk råd Europarådet OECD Gældende retsregler af betydning for registrene i den offentlige sektor Offentlighedsloven Offentlighedens adgang til registeroplysninger Den registreredes adgang til egne oplysninger Straffelovens regler om privatlivets fred Bestemmelser om tavshedspligt Almindelige tavshedsforskrifter Specielle tavshedsf orskrifter Tavshedsforskrifternes betydning 5o 5.4. Bestemmelser om oplysningspligt Lovregler om registre Folkeregistrene og det centrale personregister Det centrale erhvervsregister Spredte registerbestemmelser Personregistre og elektronisk databehandling i den offentlige sektor Indledning Edb-centralerne I/S Datacentralen af Kommunedata I-S Beskrivelse af nogle registre indenfor den offentlige sektor Det centrale personregister Indledning CPR's indhold og opbygning Forretningsgang ved registrering af oplysninger Regler for udnyttelse af folkeregistrene og CPR Specielt om udnyttelsen af CPR Videreudvikling af CPR Kildeskattesystemet I. Kildeskatteordningen Det centrale register over indeholdelsespligtige Det centrale skatteyderregister Sygesikringssystemet 95\n5 Sygesikringsordningen Sygesikringssystemets registre Systemets forretningsgang Dagpengeregisteret Sundhedsstyrelsens registre Io Hospitalsinformationssystemer Io Systemets indhold og anvendelse Io Specielt om sikkerhedsforanstaltninger omkring hospitalsinformationssystemet llo Dansk Institut for Klinisk Epidemiologi Cancerregisteret Det psykiatriske centralregister lo. Åndssvageforsorgens edb-klient-register Strafferegistrene Rigsregistraturen Hvem indberetter hvilke oplysninger Registrenes indhold Hvem videregives oplysningerne til Centralregisteret for motorkøretøjer I4o Registre i Danmarks Statistik Udvalgets overvejelser Indledning. Behov for en generel registerlov Tilladelse eller anmeldelse Hvilke registre bør omfattes af en lovregulering Om begrebet personoplysninger Om begrebet edb-registre Om begrebet offentlig myndighed Om indsamling, registrering og opbevaring af oplysninger I Specielt om datasikkerhed Registrerede personers adgang til oplysningerne om sig selv Om videregivelse af oplysninger til private Specielt om den registreredes samtykke til videregivelse Om udveksling af oplysninger mellem offentlige myndigheder I. Om samkøring (sammenkobling af registeroplysninger) 186\n6 7.8. Særligt om det centrale personregister Særligt om patientregistre l0. Særligt om statistikregistre 2ol Om tilsyn med registrene 2o Tilsynsmyndighedens øvrige opgaver 2o Tilsynsmyndighedens organisation og sammensætning 2o Tilsynsmyndighedens status 2o De økonomiske konsekvenser af lovudkastet Udvalgets udkast til lov om offentlige myndigheders registre Bemærkninger til lovudkastets enkelte bestemmelser Summary in English 259 Bilag I Den svenske datalov 273 Bilag II Det norske udkast til datalov 28o Bilag III Europarådets rekommendation om edb-registre i den offentlige sektor 287 Bilag IV Lov nr. 239 af lo. juni 1968 om folkeregistrering 29o Bilag V Bekendtgørelse nr. 5 af 5. januar 1973 om folkeregistre 292 Bilag VI Instruks af 5. januar 1973 for førelse af folkeregistre, herunder om folkeregistrenes medvirken ved driften af det centrale personregister (CPR) 296 Bilag VII Cirkulære nr. 216 af 3. september 1973 om offentlige myndigheders adgang til oplysninger i det centrale personregister (CPR) 3o8 Bilag VIII Cirkulære nr. 215 af 3. september 1973 om udlevering og anvendelse af personnummeroplysninger 315 Bilag IX Litteraturoversigt 317\n7 0. Sammenfatning. Registerudvalget blev nedsat i efteråret 197o med den opgave at overveje de problemer vedrørende privates retsbeskyttelse, som er forbundet med oprettelse og brug af offentlige og private registre, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling på dette område. Den nu foreliggende betænkning skal ses i sammenhæng med registerudvalgets delbetænkning om private registre(nr. 687/73), der blev afgivet i I den offentlige debat har opmærksomheden særlig været rettet mod de tilfælde, hvor registrering af personoplysninger sker ved hjælp af elektronisk databehandling, men det er også fremført, at der findes større manuelle registre med meget personlige oplysninger, som der kan være særlig grund til at regulere. Som grundlag for sit arbejde med den offentlige sektors registre har udvalget tilvejebragt en oversigt over myndighedernes registre, idet man har været i kontakt med samtlige ministerier og styrelser samt et udsnit af amts- og primærkommuner. Udvalget har endvidere foretaget en mere detailleret gennemgang af en række større registre, navnlig på l/s Datacentralen af 1959 og Kommunedata I-S, hvor størstedelen af det offentliges databehandling foregår. Formålet med udvalgets arbejde har først og fremmest været at vurdere, hvilke foranstaltninger det må anses for påkrævet at gennemføre ud fra hensynet til beskyttelsen af den enkelte borger. De nærmere overvejelser om privates retsbeskyttelse i forbindelse med brug af registre viser imidlertid, at det er hensigtsmæssigt at foreslå regler, der også værner bredere samfundsinteresser. Formålet med en registerlovgivning er efter udvalgets opfattelse at opnå en sikker, hensigtsmæssig og hensynsfuld håndtering af oplysninger, herunder navnlig af oplysninger, der kan henføres til bestemte personer. Udvalgets overvejelser om de lovgivningsmæssige foranstaltninger findes i betænkningens afsnit 7 og 8. Her fremlægger ud-\n8 8 valget et udkast til en generel lov om offentlige myndigheders registre. Udvalgets indstilling er enstemmig bortset fra et enkelt spørgsmål. I lovudkastets kapitel 1 foretages en afgrænsning af lovens område. Hovedområdet er offentlige myndigheders edb-registre med personoplysninger ( l). Edb-registre, der føres af private institutioner, omfattes også af loven, hvis institutionen financieres af det offentlige eller varetager opgaver, der normalt anses for offentlige ( 2). Endelig bemyndiges justitsministeren til at træffe bestemmelse om at også manuelle personregistre skal være omfattet af loven ( 3). I kapitel 2 foreslås oprettet et registernævn på 7 medlemmer, som efter reglerne i kapitel 3 skal føre tilsyn med registrene i den offentlige sektor. Nævnet har adgang til de lokaler hvorfra registrene administreres, og hvor registrene eller de tekniske hjælpemidler findes ( 7). Registernævnet kan endvidere fastsætte nærmere regler om de enkelte registres opbygning og drift. Denne kompetence omfatter bl.a. adgang til at bestemme, hvilke typer oplysninger der må registreres og videregives, og hvilke sikkerhedsforanstaltninger der skal gennemføres for de enkelte registre ( 8). 5 af udvalgets 11 medlemmer mener, at nævnets afgørelser bør kunne påklages til justitsministeren, mens 5 medlemmer finder, at afgørelserne bør være endelige. 1 medlem har ikke ønsket at tage bestemt standpunkt til hvilken af de to løsninger, der bør foretrækkes. Nævnets tilsynsfunktioner og regelfastsættende virksomhed forudsætter, at nævnet automatisk får nærmere underretning om, hvilke registre de enkelte myndigheder opretter. Dette foreslås sikret gennem et krav om, at der skal indgives anmeldelse til registernævnet, forinden et register tages i brug ( 9). Udvalget har derimod ikke anset det for nødvendigt eller ønskeligt at gennemføre et krav om forudgående tilladelse. Udvalget finder det er væsentligt, at offentligheden får mulighed for løbende at være orienteret om de registerforanstaltninger, der iværksættes af myndighederne. Det foreslås derfor, at registernævnet skal offentliggøre en årlig beretning om sin virksomhed ( lo). I kapitel 4 foreslås en række regler om indsamling, registrering og opbevaring af oplysninger. Reglerne skal sikre, at der ikke registreres flere typer oplysninger end nødvendigt, og at\n9 9 oplysningerne til stadighed er korrekte. Forkerte eller vildledende oplysninger og oplysninger, der har mistet deres betydning, skal således slettes af registeret ( 11 og 12). De registeransvarlige myndigheder skal træffe de fornødne sikkerhedsforanstaltninger mod uretmæssig brug af oplysningerne ( 13). Kapitel 5 stadfæster den såkaldte registerindsigt eller egen-acces. Herefter skal enhver registreret person have krav på at få skriftlig meddelelse om indholdet af de oplysninger, der er registreret om ham. Det er dog nødvendigt at foretage visse begrænsninger i retten til registerindsigt, bl.a. af hensyn til den registrerede selv eller af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, se 14 og 15. Kapitel 5 indeholder nærmere regler om videregivelse af registrerede oplysninger til private. Der opstilles dels nogle generelle regler fælles for alle registre, dels nogle specielle regler for sygehusregistre m.v. ( 18) og for det centrale personregister (CPR) ( 19). Helbredsoplysninger har ofte en meget personlig karakter, men de spiller på den anden side en afgørende rolle for patientbehandling og for den lægevidenskabelige forskning. Udvalget har derfor anset det for væsentligt at foretage en nærmere regulering af brugen af disse oplysninger. Mere detaillerede regler fastsættes også for det centrale personregister, der indeholder almindelige folkeregisteroplysninger om hele landets befolkning og benyttes som grundlag for oprettelse og ajourføring af andre registre. Udvalget foreslår, at oplysninger fra CPR skal kunne videregives til private i samme omfang som fra folkeregistrene. Adgangen til at få oplysninger foreslås imidlertid udvidet, således at der bliver mulighed for på nærmere angivne betingelser at levere visse masseoplysninger til erhvervsvirksomheder med henblik på. maskinel ajourføring af virksomhedernes registre for så vidt angår adresser m.v. Der skal i forbindelse hermed kunne gives oplysning om de registreredes personnummer, se nærmere 19. I lovudkastets kapitel 7 foreslås nærmere regler for udveksling af oplysninger mellem offentlige myndigheder. Reglerne har karakter af standardregler, som vil kunne fraviges af registernævnet gennem fastsættelse af særregler for de enkelte registre. Dette vil formentlig navnlig være aktuelt i de tilfælde, hvor en\n10 10 myndighed ønsker at foretage samkøring mellem flere registre med henblik på at få klarlagt nye sammenhænge eller få koblet andre typer oplysninger til allerede eksisterende oplysninger. Det fastsættes derfor, at samkøring skal anmeldes til registernævnet, der kan fastsætte særlige vilkår for samkørselen, se 22. En gennemførelse af udvalgets lovudkast skønnes at ville medføre en årlig udgift på ca. 1-1,5 mill. kr. på statsbudgettet til driften af registernævnet, der efter udvalgets mening bør have eget sekretariat.\n11 11 1«Indledning Udvalgets kommissorium og sammensætning. Registerudvalget blev nedsat ved justitsministeriets skrivelse af 9. september 197o. Ifølge kommissoriet er det udvalgets opgave at overveje de problemer vedrørende privates retsbeskyttelse, som er forbundet med oprettelse og brug af offentlige og private registre, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling. Udvalget har følgende sammensætning: Højesteretspræsident, dr.jur. Jørgen Trolle, formand, udpeget af Højesteret, afdelingschef Aage 1a Cour, udpeget af Danmarks Statistik, kontorchef Jens Ulrik Dalgaard, udpeget af administrationsdepartementet, kontorchef H. Duborg, udpeget af handelsministeriet, landsretssagfører Helge Hassel, udpeget af Advokatrådet, professor ved Københavns universitet, dr.jur. Mogens Koktvedgaard, udpeget af justitsministeriet, kontorchef Uffe Kornerup, udpeget af justitsministeriet, direktør Henrik Nielsen, udpeget af indenrigsministeriet, borgmester Kjeld Rasmussen, udpeget af Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening i fællesskab, direktør Mogens D. Rømer, udpeget af Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening i fællesskab, direktør Peder Schlegel, udpeget af Assurandør-Societetet, Danske Bankers Fællesrepræsentation og Danmarks Sparekasseforening i forening. Udvalgets sekretariat består af kontorchef i justitsministeriet Uffe Kornerup og fuldmægtig i justitsministeriet Jørgen Paulsen Udvalgets hidtidige arbejde. Registerudvalget afgav i juli 1971 en delbetænkning om tavshedspligt for ansatte i edb-servicebureauer m.v., der behandler\n12 12 oplysninger for det offentlige. Delbetænkningen findes som bilag 2 til forslag til lov om ændring af borgerlig straffelov m.v. (privatlivets fred), se F.T , tillæg A, sp. 545 ff. I betænkningen foreslås en regel i straffelovens 152, stk. 4, om tavshedspligt for ansatte i edb-servicebureauer, der maskinelt behandler eller opbevarer oplysninger for det offentlige. Udvalgets forslag til straffelovens 152, stk. 4-, blev gennemført ved lov nr. 39 af 29. marts 1972, der trådte i kraft den 1. april Delbetænkningen blev navnlig afgivet, fordi der måtte antages at være et særligt behov for sådanne tavshedsregler her i landet. Det skyldes, at databehandlingsarbejdet i Danmark er tilrettelagt således, at det offentlige overlader størstedelen af sine edb-opgaver til virksomheder, der ikke hører under den offentlige forvaltning, og hvis personale derfor heller ikke er undergivet de for offentligt ansatte gældende tavshedsregler. Størstedelen af det offentliges data-behandlingsarbejde udføres således af l/s Datacentralen af 1959 og Kommune Data I/S. Registerudvalget afgav endvidere i juni 1973 en delbetænkning om private registre (betænkning nr. 687/73). Delbetænkningen indeholder et udkast til lov om private registre (side 51 ff). I delbetænkningen (side 6 f) peger udvalget på, at udkast til lov om private registre på nogle punkter må anses for foreløbige, idet overvejelserne om de offentlige myndigheders registre kan føre til, at der må foretages ændringer i lovudkastet. Udvalgets indstilling i den betænkning, der nu fremlægges, er da også, at det vil være hensigtsmæssigt at oprette en fælles tilsynsmyndighed omfattende kontrol med såvel den private sektors registre som offentlige myndigheders registre (se nærmere afsnit ). Siden sin anden delbetænkning om private registre har udvalget afholdt 38 møder, hvor man har behandlet problemerne om privates retsbeskyttelse i forbindelse med oprettelse og brug af registre inden for den offentlige sektor. København, den 25. marts Aage 1a Cour Jens Ulrik Dalgaard H. Duborg Helge Hassel Mogens Koktvedgaard Kornerup Henrik Nielsen Kjeld Rasmussen Mogens D. Rømer Peder Schlegel Jørgen Trolle formand Kornerup Jørgen Paulsen\n13 13 2. Indledende hovedsynspunkter. Det er udvalgets opgave at overveje problemerne om privates retsbeskyttelse i forbindelse med oprettelse og brug af registre, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling. Denne formulering af problemstillingen svarer til den almindelige opfattelse, at en datalovgivnings formål er at beskytte den enkelte borgers integritet mod edb-misbrug. For at få oversigt over problemkredsen er det et naturligt udgangspunkt at søge at klarlægge, hvad der menes med "personlig integritet" eller "privatlivets fred". Det er imidlertid vanskeligt at give en definition af integritetsbegrebet. Man kan ikke falde tilbage på nogen traditionel begrebsfastlæggelse, da der ikke findes nogen tradition. Spørgsmålet er først opstået i den nyeste tid, bl.a. i og med behovet for en datalovgivning. Dette må i sig selv give anledning til overvejelser: Man udnævner noget, man ikke rigtigt kender, til at være målet, eller har visse vage forestillinger, som man søger at konkretisere og tilnærme sig ad lovgivningsvejen. Udviklingen af principperne for beskyttelse af den personlige integritet er forløbet meget uensartet i de forskellige lande, og indholdet af denne beskyttelse er også højst forskelligartet. Der er til dels tale om helt nye beskyttelsesforanstaltninger, til dels om meget gamle retsprincipper. Det nye ligger i den almentmenneskelige og universelle angst for vor tids teknologi, der - som ingensinde før - har sat os i stand til at gå tæt på hinanden. Det gamle ligger i en vis nedarvet respekt for sine medmenneskers privatliv. Det nye har ikke blot relation til elektronisk databehandling, men også - og i mindst lige så høj grad - til andre tekniske foranstaltninger, såsom television, telelinser, aflytningsapparater osv., d.v.s. alt det moderne apparatur, der sætter os i stand til at trænge ganske tæt ind på livet af vore naboer. Retsudviklingen er som nævnt forløbet forskelligartet og med forskellig hastighed i de enkelte lande. Man plejer at fremhæve,\n14 14 at USA har gjort en pionerindsats på dette område, og det er vel også rigtigt, idet problemstillingen her ret tidligt kom op til retssystemets overflade, bl.a. på grund af den agressive nyhedsformidling, der var - og er - karakteristisk for Amerika. Udviklingen i USA, der begynder så tidligt som i 189o, er siden fulgt op i andre lande navnlig i Tyskland. Også her sker det indledningsvis gennem domstolenes praksis, senere gennem lovgivning. I Frankrig har der været en righoldig domspraksis baseret på de almindelige principper i Code Civil art fra 197o baseret på en særlig lovhjemlet generalklausul i Code Civil. Den nærmere beskrivelse af beskyttelsesobjektet varierer imidlertid stærkt. Den amerikanske formulering er normalt, at det, der beskyttes, er en persons "interest in not having his affairs known to others or his likeness exhibited to the public", - eller i kortere form "the right to be let alone". Det er vel klart, at en så bred formulering som den amerikanske må tåle adskillige indskrænkninger - b'l.a. at den, der selv søger offentlighed også (i hvert fald i et vist omfang) må tåle offentlighed - og det bør også nævnes, at bl.a. den kontinentale retsudvikling har udstykket og udbygget beskyttelsen med talrige enkeltregler af mere teknisk beskaffenhed. Endelig bør det fremhæves, at hele problemkredsen først har tildraget sig en mere almindelig interesse i Danmark de seneste år. Således blev der i 1972 lovgivet på en del af området, og loven - der vedrører aflytning, uberettiget fotografering osv. - kalder sig i øvrigt i overskriften lov om "privatlivets fred m.m.", jfr. også straffelovrådets betænkning nr. 6ol/l971 om privatlivets fred. En præcis definition af integritetsbegrebet er som nævnt vanskelig at give, men der er ingen tvivl om, at begrebet som en væsentlig bestanddel indeholder et krav om en retsbeskyttet adgang til at leve uden kontrol, indblanding eller overvågning på alle områder, hvor en sådan indblanding ikke er uskadelig eller pånøder sig af samfundsmæssige grunde. En gennemgang af gennemførte eller påtænkte lovgivningsforanstaltninger i andre lande, se afsnit 3, viser, at foranstaltningerne divergerer på en række punkter, men der er dog nogle vigtige fælles problemer: Eksempel 1. Adgangen til dataindsigt (egen-acces), d.v.s retten til at inspicere oplysninger om sig selv for at kontrollere om de er korrekte, opfattes almindeligvis som en vigtig, måske den\n15 15 vigtigste grundregel i al datalovgivning. Det er rigtigt, at reglen er vigtig, nærmest fundamental, men ret beset har den ikke meget at gøre med personlighedsbeskyttelse. Det er først og fremmest en beskyttelse mod ukorrekt og uhensigtsmæssig administration, og kravet om dataindsigt og kravet på korrektion af ukorrekte oplysninger kan da også gøres gældende vedrørende enhver form for oplysninger, hvad enten de er af meget personlig beskaffenhed eller ej. Kravet er en simpel følge af anvendelsen af en ny teknik, og man har altid haft krav på en rimelig sikkerhed mod ukorrekt og uhensigtsmæssig administration, baseret på forkerte oplysninger. Eksempel 2. Der findes en række forskellige regler, der søger at imødegå uønsket masseanvendelse af personoplysninger, bl.a. også i den private sektor, f.eks. i form af såkaldt selektiv reklame o.lign. Dette kan opfattes som en beskyttelse af privatlivets fred, og er det formentlig også i grovere tilfælde. Som oftest er de individuelle krænkelser imidlertid så beskedne, at de normalt ville blive negligeret i et retssystem. Det reelle beskyttelsesobjekt er derfor ikke den enkelte private borger, men derimod samfundsordningen som sådan: Man søger at give beskyttelse mod "social manipulation". En sådan beskyttelse kan også være på sin plads, men systematisk bør den strengt taget ikke rubriceres under personlighedsretten. Eksempel 3. Det samme gælder - men her endnu klarere - de regler, der skal værne informationssystemerne i tilfælde af krig eller borgerlige uroligheder. Et effektivt retsværn kan her forudsætte let praktikable regler om visse datalagres øjeblikkelige destruktion. Sådanne foranstaltninger er nødvendige, idet en fremmed okkupationsmagts besiddelse af de større centrale registre er en nødvendig betingelse for en hurtig og effektiv overtagelse af administrationsapparatet med de deraf følgende ubehagelige konsekvenser, f.eks. i form af interneringer og deportationer m.v. Regler om sikkerhedsforanstaltninger og eventuel destruktion af datalagrene er nødvendige selv i perioder, hvor faren for okkupation ikke opleves som umiddelbar. Men sådanne regler kan ikke henføres under de almindelige principper om personlighedsretten, uanset de kan vedrøre spørgsmålet om liv eller død. Eksempel 4. Beslægtet med sådanne regler er de almindelige regler, gældende i fredstid, der skal skabe et værn mod misbrug, typisk i form af ulovlig videregivelse af oplysninger. Der er her\n16 16 tale om sædvanlige tavsheds- og sikkerhedsforskrifter, der kan opfattes som et personlighedsværn, men som ikke er særegne for den private sfære og som i øvrigt har været kendt i mange år. Der er altså ikke tale om nye principper, blot om overførelse af kendte retsprincipper på en ny tids teknik. Eksempel 5. Endelig kan som en femte kategori nævnes de regler, der søger at "indkapsle" eksisterende oplysninger, således at de ikke videregives, selv om denne videregivelse ikke strider mod specielle tavshedsregler, samt de regler der søger at hindre unødig dataophobning, altså indsamlingen af for mange oplysninger, og de regler der søger at hindre samkøring af eksisterende datalagre og derved skabe integrerede databanker. Det er navnlig disse regler, der etablerer et reelt personlighedsværn. Det er i disse problemstillinger, man kan erkende den egentlige konflikt mellem individet og datasystemerne, og reglernes indhold er netop at løse denne konflikt på en sådan måde, at individet overlever som individ i den forstand, at man respekterer en vis sfære af personlig integritet. Det er her man kan efterprøve, om der foreligger nogen form for "right to be let alone", eller om man lever under et system, hvor "Big Brother" kontrollerer enhver aktivitet. De nævnte eksempler på regeldannelser - beskyttelsen mod ukorrekt eller uhensigtsmæssig administration, mod social manipulation, mod faren ved en okkupation, mod de almindelige misbrug i fredstid og mod informationsophobning og integration - anskueliggør, at målsætningen for en datalovgivning er ganske bred, og at den ikke uden videre kan rummes i en formel om, at man vil etablere et personværn, et værn for den personlige integritet, en personlighedsret. Man kan dog til en vis grad vende problemstillingen om og sige, at man ved overvejelser om privates retsbeskyttelse automatisk tvinges til også at gennemføre en beskyttelse af bredere samfundsinteresser, og at denne side af problemstillingen ikke er mindre vigtig. En datalovgivning skal således løse en lang række problemer, og disse må løses uanset den almindelige begrebsfastlæggelse af personlighedsretten. Hvis man begynder med en sådan begrebsfastlæggelse, og hvis man fastholder, at det er dette begreb, man vil beskytte, kommer man let til at begrænse sit synsfelt og hindrer derigennem en effektiv løsning af de reelle problemer. Man kan derfor sige, at det, der er formålet med datalovgivningen, er at opnå en sikker, hensigtsmæssig og hensynsfuld håndtering af oplysninger, herunder navnlig af oplysninger der kan henføres til\n17 17 enkeltindivider. En så bred formulering inkluderer personlighedsretten, men denne dukker ikke op som et begrænsende moment, kun som en central figur i den nærmere regulering, navnlig på den måde, at datahåndteringen altid skal være hensynsfuld. I sikkerhedskravet ligger navnlig et krav om, at såvel de enkelte oplysninger som disses håndtering skal være korrekt, og at behandlingen ikke må have lækager. At databehandlingen skal være hensigtsmæssig betyder, at den skal honorere tidens krav til en effektiv administration, herunder beskæftige sig med de relevante data, ikke andre. Man skal med andre ord til enhver tid kunne redegøre for, hvilke oplysninger man behandler, og hvorfor man gør det. En datalovgivning er således en balanceakt mellem forskellige til dels modstridende interesser, og en formålsangivelse må derfor have passende bredde og smidighed. Hvis man akcepterer en så bred problemformulering resterer der talrige spørgsmål vedrørende det nærmere valg af midler. Nogle få hovedproblemer skal nævnes: 1) Bør der lovgives med detaillerede regler eller med bredere standarder? 2) Hvor stærke skal kontrolforanstaltningerne være? 3) Hvor omfattende skal kontrollen være? 4) Hvordan skal tilsynsmyndighedens status være over for regeringsmagten? Ad 1) Et blik ud over de i udlandet gennemførte eller planlagte lovgivningsforanstaltninger viser, at foranstaltningerne indeholder såvel detaillerede enkeltregler som bredere standarder. Det er imidlertid de uskarpe standarder, der dominerer, idet man i vid udstrækning har overladt det til tilsynsmyndigheden at fastsætte nærmere regler eller udfylde standarderne med konkrete afgørelser efter et sagkyndigt skøn. Det må vist nok erkendes, at en sådan lovgivningsteknik indebærer en vis risiko for retssikkerheden, dels fordi man ikke har fuldt herredømme over retsudviklingen, dels fordi tilsynsmyndighedens afgørelser ikke kan gøres til genstand for nogen intensiv domstolskontrol, når de er baseret på sådanne vage regler. Systemet kan derfor kritiseres. Forsvaret er imidlertid stærkt: Begrundelsen for at lovgive ved hjælp af standardregler er naturligvis, at retsområdet er så nyt og kompliceret, at detailleret lovgivning er en umulighed. Det er ugørligt at tage stilling til alle de kommende konflikter og løse dem ved\n18 18 fornugtige enkeltregler. Valget står således mellem at lovgive nu og da med brede, uskarpe standardregler, eller at udsætte hele lovgivningsarbejdet indtil man har fuld oversigt over hele retsområdet og alle dets talrige enkeltproblemer. Det er udvalgets opfattelse, at der snarest bør gennemføres en lovgivning. Ad 2) Ved besvarelsen af spørgsmålet om, hvor stærke kontrolforanstaltningerne skal være, forekommer det at være et praktisk hovedspørgsmål, om kontrollen skal være baseret på forudgående tilladelse - et koncessionssystem - eller på efterfølgende foranstaltninger i kraft af et anmeldelsessystem. Der er her en vis forskel i principperne i de forskellige lande. I praksis vil de måske flyde mere over i hinanden, og der kendes også smidige mellemformer. Afgørende for, hvilken principiel model man vil vælge er vel navnlig to ting. For det første rent administrative hensyn - koncessionssystemerne er de tungeste og mest personalekrævende. For det andet hvilken risiko der er forbundet med, at visse systemer kan køre i en vis tid, uden at kontrollen endnu er sat ind. Det sidste må bero på en vurdering af eventuelle misbrugs omfang og beskaffenhed. Der er i udvalget enighed om, at et anmeldelsessystem må anses for tilstrækkeligt. Der henvises til betænkningens afsnit 7.2. Ad 3) Det tredie spørgsmål drejer sig om, hvor omfattende kontrollen bør være, navnlig om den kun bør omfatte edb-systemer, eller om også andre former for databehandling bør inddrages. Det er nu klart, at behovet for en datalovgivning først har manifesteret sig i og med opkomsten af de elektroniske systemer. Det er deres smidighed og evne til at håndtere enorme datamængder, der har gjort dem såvel hensigtsmæssige som behæftet med risici. Det er derfor naturligt, at datalovgivningen i første række sigter herpå. Af administrative grunde - d.v.s. for at klargøre lovreglernes anvendelsesområde - kan det også være hensigtsmæssigt at begrænse lovreglernes område hertil. Gør man ikke det, kan det være særdeles vanskeligt at finde en fornuftig afgrænsning. Der findes efterhånden en del andre tekniske hjælpemidler til håndtering af betydelige datamængder, bl.a. mikrofilmteknikken. Det kunne derfor være nærliggende at søge en regulering af hele området under ét, således at der ikke opstår utilsigtede huller i lovgivningen. Hertil kommer, at nogle manuelle registre i kraft af deres omfang og anvendelsesområde åbner de samme misbrugsmuligheder som edb-systemer.\n19 19 Man skal næppe angribe dette spørgsmål alt for principielt. Det må erkendes, at man står over for et helt nyt retsområde og må være forberedt på snarlige lovrevisioner. Det er derfor det sikreste at begynde i det centrale område, nemlig edb-problematikken, og derefter udbygge reguleringen til andre områder, efterhånden som behovet herfor måtte vise sig. Ad 4) Det fjerde spørgsmål, der skal nævnes her, er spørgsmålet om, hvordan tilsynsmyndighedens status skal være over for regeringsmagten. Bør det være således, at tilsynsmyndigheden indgår i det almindelige administrative hieraki, og at dens afgørelser således kan påklages til vedkommende minister, eller bør tilsynsmyndigheden løftes ud af dette og fremtræde helt fritstående, alene med den begrænsning at ulovlige afgørelser kan tilsidesættes af domstolene. Spørgsmålets besvarelse er ikke entydig. I den svenske datalovs 25 er det fastslået, at "Talan mot datainspektionens beslut föres hos Konnungen genom besvar". Det betyder, at datainspektionens beslutninger kan påklages til regeringen gennem justitiedepartementet. I 9 i det norske udkast anføres det, at "Datatilsynet skal være et frittstående organ underordnet Kongen og det departement Kongen fastsetter". Af bemærkningerne til lovudkastet fremgår, at tilsynets enkelte afgørelser kan påklages til departementet, og at tilsynet i det hele indtræder i det sædvanlige underordnelsesforhold til regeringen (kongen) og departementet. Spørgsmålet har været indgående drøftet i registerudvalget, der på dette punkt er delt i tre mindretal. 5 medlemmer går således ind for, at tilsynsmyndigheden skal være et selvstændigt organ, men underkastet sædvanlig rekurs til en minister, mens 5 medlemmer går ind for et uafhængigt organ, hvis afgørelser ikke kan rekureres til nogen administrativ myndighed. Om udvalgets overvejelser på dette punkt henvises til betænkningens afsnit samt 8 i udvalgets lovudkast og bemærkningerne hertil.\n20 2o 3. Lovgivning og reformplaner i udlandet Sverige Indledning. I 1972 afgav 0ffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén (OSK) betænkningen "Data och integritet" (SOU 1972:47), der bl.a. indeholdt forslag til en datalov og forslag til ændring i "Tryckfrihetsförordningen", som er en del af den svenske grundlov og navnlig indeholder regler om offentlighed i forvaltningen. Det svenske offentlighedsprincip er formentlig det mest vidtgående i verden og indebærer, et enhver har ret til at gøre sig bekendt med akterne i en hver sag, der er under behandling i den offentlige forvaltning. I en særlig lov - "Sekretesslagen" - er fastsat undtagelser fra offentlighedsprincippet, men loven indeholder ret få undtagelser om, at personlige oplysninger i en sag medfører, at der ikke er aktindsigt. Efter det svenske offentlighedsprincip er det ikke nogen betingelse, at den, der ønsker aktindsigt, kan identificere en bestemt sag. I retspraksis var det også forud for lovændringen antaget, at aktindsigten omfatter en adgang til registeroplysninger, og at denne ret også omfatter ret til udlevering af masseoplysninger, selv om dette kan få karakter af udlevering af kopier af registrene. På baggrund heraf har det været muligt for bl.a. svenske erhvervsdrivende foretagender at opbygge totale befolkningsregistre og landsomfattende specialregistre, f.eks. med henblik på selektiv reklame og kreditoplysning. Det er derfor også naturligt, at Sverige som det første land i verden har gennemført en generel datalov. Kommissionens lovudkast blev med nogle ændringer vedtaget i Sverige til endelig ikrafttræden den 1. juli Allerede nu foreligger der således et vist erfaringsgrundlag, som vil blive omtalt nedenfor under afsnit


Få kvalificeret undervisning i slagtøj- så som trommer, percussion, vibrafon og marimba.\nDu vil få en meget bedre teknik, udvikle din musikalitet, lære at spille efter noder, becifringer (akkorder) og gehør. Du får mulighed for at opleve fællesskab med andre, som også er vilde med musik og rytmer. Vi kommer omkring genrer som Rock, pop, funk, latin, jazz, heavy, soul, klassisk, folk og stomp - og hvad du ellers måtte ønske.\nDer er rig mulighed for at dyrke rytme og melodi inden for både rytmisk og klassisk musik.\nHvilke af de mange slagtøjsinstrumenter du ønsker at spille mest, aftaler du med læreren.\nHer kan du se en lille video med en instrumentpræsentation af slagtøj:


16-årig dreng varetægtsfængslet for knivoverfald på jævnaldrende - sn.dk - Det Grønne Område\nEn 16-årig dreng er anholdt og varetægtsfængslet for knivoverfald på en anden dreng 15. februar på Lyngby Station. Foto: Bjørn Nielsen/Byrd\nArtiklen: 16-årig dreng varetægtsfængslet for knivoverfald på jævnaldrende\n16-årig dreng varetægtsfængslet for knivoverfald på jævnaldrende\nDrengen kan få op til seks års fængsel, hvis han findes skyldig i anklagen om legemsangreb af særlig rå karakter\nOpdateret 26. februar 2021 kl. 14:30\nDet Grønne Område - 26. februar 2021 kl. 14:27\nEn 16-årig dreng blev fredag fremstillet i grundlovsforhør i Retten i Lyngby for knivstikkeriet 15. februar på Lyngby Station.\nDrengen er sigtet for at have stukket en anden dreng på 16 år i låret og skridtet med kniv.\nHan er sigtet efter straffelovens §245, som er legemsangreb af særlig rå, brutal eller farlig karakter. Det kan straffes med fængsel i op til seks år.\nDrengen, som er fra Vanløse, blev varetægtsfængslet i fire uger. Det oplyser anklager ved Nordsjællands Politi Emilie Holmark til Det Grønne Område.\nI sagen er der både navneforbud, og den foregik bag lukkede døre, så flere oplysninger om sagen er ikke offentlige på nuværende tidspunkt.\nSiden nytår har Det Grønne Område sat fokus på uro og utryghed i det centrale Lyngby. Man har blandt andet kunne læse om et overfald på en 15-årig dreng begået af fire-fem unge mænd, som et par uger senere igen slog drengen for at anmelde den første episode.\nAndre episoder handler om chikane, skyderi af fyrværkeri mod busser, butikstyverier, hærværk, hashrygning og generel grænseoverskridende adfærd i form af skubben, råb og trusler.\nOg så har der altså været et knivoverfald, som en 16-årig dreng nu er sigtet for.\nPolitiinspektør ved Nordsjællands Politi, Svend Foldager, sagde dagen efter knivoverfaldet følgende til Det Grønne Område:\n"Vi er klar over, at der er et problem i området. Vi har patruljer, der kører forbi. Vi har vores forebyggelsesafdeling, som også kører forbi, og har indsatser i området ved at opsøge de unge og samarbejdet med kommunen for at gøre det bedst muligt på tværs. Problemer som det her kan ikke løses af én myndighed. Det er altid et samarbejde," sagde han.


Eniig sænker prisen på varme i Herning - Energy Supply DK\n14. november 2017 12:40 | Af Redaktionen | Tip redaktionen om en historie\n19.000 kunder får en mærkbar besparelse næste år\nFra 1. januar 2018 får fjernvarmekunderne i Herning en markant lavere varmeregning: Eniig Varme sætter prisen ned med over 9 procent, hvilket svarer til en besparelse på knap 1.400 kroner årligt for en gennemsnitshusstand.\nDet fortæller Eniig i en pressemeddelelse, hvoraf det også fremgår, at det går rigtig godt for Eniig Varme i Herning. I de fleste nye udstykninger bliver fjernvarmen valgt som den foretrukne opvarmningsform, og allerede nu kan varmeselskabet melde om et rekordstort antal nytilslutninger i 2017. Flere end 200 nye kunder er blevet tilsluttet i år, og sammen med de godt 19.000 andre kunder får de fremover glæde af billigere varme.\nI konkrete tal udgør 2018-varmeprisen for en gennemsnitshusstand på 130 kvadratmeter 3.240 kroner mod 14.607 kroner i 2017. Altså en årlig besparelse på 1.367 kroner.\n- Lavere brændselspriser og en mere effektiv drift af varmeforsyningen gør det muligt for os at sænke prisen på varmen med yderligere 9,4 procent fra starten af 2018. Pr. 1. januar 2017 satte vi prisen ned med 3,1 procent, men denne gang bliver besparelsen på varmeregningen altså mærkbart større, fortæller Erling V. Klemmensen, som er varmechef hos Eniig.\nUden at kunne udstede en fuldstændig garanti forventer varmechefen faktisk, at varmeprisen vil kunne holdes på det nye, lave niveau i hvert fald i de kommende to-tre år.\nDen nye, 15-årige varmeaftale med Ørsted (tidligere Dong Energy), en aftale, som træder i kraft i 2019, giver ro langt ud i fremtiden. Samtidig investerer Eniig hvert år 35-40 millioner kroner i vedligehold og fremtidssikring af varmeforsyningen for at kunne garantere, at selskabet drives effektivt og omkostningsbevidst. Senest har Eniig Varme og Ørsted indgået en aftale om at investere et trecifret millionbeløb i et såkaldt røggaskølingsanlæg, som skal løfte effektiviteten i varmeproduktionen yderligere.\n- Vi går en spændende tid i møde, og jeg er overbevist om, at det i fremtiden bliver endnu mere attraktivt at være fjernvarmekunde i Herning. Med den nye prisregulering ligger varmeprisen for området cirka på landsgennemsnittet, men jeg håber selvfølgelig, at vi kan få den endnu længere ned. Og at det kan ske, uden at vi går på kompromis med kvalitet, forsyningssikkerhed og bæredygtighed i varmeproduktionen, siger Erling V. Klemmensen