Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i Danmark - PDF\nErhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i Danmark\nDownload "Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i Danmark"\n1 Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i Danmark - med særlig fokus på krav til købere, der ikke er hjemmehørende i Danmark Kandidatspeciale, forår 2012 Udarbejdet af: Karina Søndergaard Jensen & Luz Diony Pedersen\n2 Titelblad Semesteroverskrift: 10. semester Fokusområde: Fast ejendom Projekttitel: Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i Danmark med særlig fokus på krav til købere, der ikke er hjemmehørende i Danmark Projektperiode: Kandidatspeciale, foråret 2012 Projektgruppe: Karina Søndergaard Jensen Luz Diony Pedersen Studienr.: Studienr.: Vejleder: Michael Møller Pedersen\n3 Abstract The purpose of the master thesis is to disclose the Danish regulations for buying real property located in Denmark, with a view to establish the access to purchase real property for persons or companies who are not resided or registered in Denmark. The master thesis both contains an analysis of the Danish rules of acquisition of real property in Denmark and an analysis of the EU rules of free movement which are crucial to the legal position of union citizens and companies. The master thesis is divided into four cases of which the first deals with the access to purchase real property in Denmark for a person who is not resided within the European Union. The second case deals with the access to purchase real property in Denmark for a union citizen and the third and fourth case deal with the access to purchase real property in Denmark for companies, including both companies located inside and outside the European Union. The legal basis for buying real property in Denmark is laid down in the Danish Act on acquisition of real property (Act , no. 566). According to section 1 in the Danish Act of acquisitions of real property, only persons who have permanent residence in Denmark or who have earlier resided permanently in Denmark for at least 5 years are free to purchase real property in Denmark. If the person neither has permanent residence nor has resided permanently in Denmark for a period of 5 years, the person must apply to the Ministry of Justice for permission to buy real property in Denmark. If the applicant is going to use the real property as primary residence or for business purposes during the stay in Denmark, the Ministry of Justice is disposed to give permission to the acquisition. If the real property is to be used as secondary residence for the applicant permission will only be given by the Ministry of Justice if the person concerned has a particularly close relations or ties to Denmark. Such relations or ties could be family ties or background, many years of vacations, economical or cultural connections. Section 1 of the Danish Act of Acquisitions of real property also apply to companies, associations and other organizations, public or private institutions and foundations that are not registered in Denmark. If the company is neither registered nor has it been registered in Denmark for a period of 5 years, the company must apply to the Ministry of Justice for permission to purchase real property in Denmark. Furthermore companies can only purchase real property in Denmark if they declare that the real property is to be used either for permanent residence or for business purposes at the registration of the deed. If such a declaration is not given a company must apply to the Ministry of the Environment for permission to the acquisition. The EU-rules about free movement for persons and companies within the territory of the member states are of great importance for the conditions in the Danish Act of Acquisition of real property. Based on the legal doctrine of supremacy of EU law Denmark is obliged to comply with the applicable EU law. Consequently, the EU rules of free movement have led to the adoption of the Order no. 764 of about acquisition of real property for union citizens and EU companies et cetera. Under section 1, subsection 1, no. 1-4, persons who are either working or self-employed or want to provide services in Denmark are allowed to purchase real property in Denmark without permission from the Ministry of Justice, regardless of whether or not they meets the conditions in section 1 of the Danish Act of Acquisition of real property. The same applies for union citizens who have a residence permit according\n4 to the council directive 2004/38/EC according to section 2 of the Order no. 764 about acquisition of real property for union citizens and EU companies. According to section 1, subsection, no 5 companies who are registered within the EU are also allowed to purchase real property in Denmark without satisfying the conditions in the Danish Act of Acquisition of real property section 1. However it is a condition, that the real property is being used as primary residence for the purchaser or that the purchase is necessary to play a trade in Denmark. If the real property is to be used as secondary residence for the purchaser the same the rules in section 1 of the Danish Act of Acquisition apply for union citizens and companies as well. The reason for this is that Denmark by the time of conclusion of the Maastricht treaty obtained a protocol which shall be annexed to the Treaty establishing the European Community. The protocol states that notwithstanding the provisions of this Treaty, Denmark may maintain the existing legislation on the acquisition of second homes. This means that the EU-rules do not apply to the purchase of secondary homes. The legal consequences of a violation of the Danish Act of Acquisition of real property are that the Ministry of Justice can order the purchaser to sell the real property according to section 8 in the Danish Act of Acquisition of real property. Besides that a person or a company who violate the Danish Act of Acquisition of real property can be fined according to section 10.\n5 Indholdsfortegnelse Kapitel 1: Indledning Baggrund Emne Afgrænsning Terminologi Erhvervelse Fast ejendom Udlændinge EU/EØS Metodevalg Præsentation af typetilfælde og plan for fremstillingen... 6 Kapitel 2: Fysisk person, som ikke er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark Køb af helårsbolig Erhvervelsesbetingelserne ved køb af helårsbolig Bopæl i Danmark Bopæl i sammenlagt 5 år Undtagelser til erhvervelsesbetingelserne Justitsministeriets tilladelse til køb af helårsbolig Betinget tilladelse Køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Erhvervelsesbetingelser ved køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Justitsministeriets tilladelse til køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Køb af fritidsbolig Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fritidsbolig Erhvervsmæssig udlejning af fritidsboliger Undtagelser til erhvervelsesbetingelserne Justitsministeriets tilladelse til køb af fritidsbolig Sondringen mellem helårsboliger og fritidsboliger Tilladelse til køb af fritidsbolig Iagttagelse af erhvervelsesbetingelserne for fysiske personer Omgåelse af erhvervelsesbetingelserne... 28\n6 2.6 Retsvirkningerne af manglende overholdelse eller omgåelse af betingelserne Delkonklusion Kapitel 3: Fysisk person, som er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark De EU-retlige regler om fri bevægelighed Diskriminations- og restriktionsforbud Retten til at erhverve fast ejendom i en medlemsstat Sommerhusprotokollens betydning for EU-reglerne Forrangsprincippet og EU-konform fortolkning Køb af helårsbolig Erhvervelsesbetingelserne ved køb af helårsbolig Helårsbolig for erhververen Ændret anvendelse af ejendommen De berettigede personer Arbejdstagere Selvstændige erhvervsdrivende Øvrige personer Køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Ændret anvendelse af ejendommen Omfattede etableringsmåder Primær dansk etablering Sekundær dansk etablering Levering af tjenesteydelser Betydning af TEUF artikel 63 om kapitalens frie bevægelighed Køb af fritidsbolig Erhvervelsesbetingelserne for køb af fritidsbolig Undtagelser til erhvervelsesbetingelserne Justitsministeriets tilladelse til køb af fritidsbolig Erhvervsmæssig udlejning af fritidsboliger Iagttagelse af erhvervelsesbetingelserne for unionsborgere Delkonklusion Kapitel 4: Selskab med hjemsted uden for EU vil købe fast ejendom i Danmark... 76\n7 4.1 Køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Nuværende eller tidligere hjemsted i Danmark Undtagelser til erhvervelsesbetingelserne Øvrige betingelser, herunder selskabserklæringer Justitsministeriets tilladelse til køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Betinget tilladelse Køb af fritidsbolig Erhvervelsesbetingelserne ved køb af fritidsbolig Særligt om køb af fritidsbolig til erhvervsmæssig udlejning Særligt om køb af fritidsbolig til brug for selskabets ansatte Iagttagelse af erhvervelsesbetingelserne for selskaber Omgåelse af erhvervelsesbetingelserne og forbuddet mod erhvervsmæssig udlejning Retsvirkningerne af manglende overholdelse eller omgåelse af betingelserne Delkonklusion Kapitel 5: Selskab med hjemsted inden for EU vil købe fast ejendom i Danmark Køb af fast ejendom i erhvervsøjemed Erhvervelsesbetingelserne ved at købe af fast ejendom i erhvervsøjemed Forudsætning for at kunne udøve erhvervsmæssig virksomhed De berettigede selskaber mv Gyldigt stiftet i en medlemsstat Hovedkontor, hovedvirksomhed eller hjemsted inden for EU Sekundær dansk etablering Levering af tjenesteydelser Primær dansk etablering (hjemstedsflytning) Køb af fritidsbolig Erhvervelsesbetingelserne ved at købe fritidsboliger Særligt om køb af fritidsbolig til erhvervsmæssig udlejning Særligt om køb af fritidsbolig til brug for ansatte Iagttagelse af erhvervelsesbetingelserne for selskaber Delkonklusion Kapitel 6: Prøvelse af sager om erhvervelse af fast ejendom\n8 6.1 Stedlig og saglig kompetence Prøvelse af sager om erhvervelse af fast ejendom Præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen Kapitel 7: Konklusion Litteraturliste Domsregistre Bilagsfortegnelse\n9 Kap. 1: Indledning Kapitel 1: Indledning 1.1 Baggrund Køb og salg af fast ejendom i Danmark er som udgangspunkt et rent privat anliggende mellem køber og sælger, og langt de fleste handler gennemføres uden indblanding af offentlige myndigheder. I lyset af den udenlandske efterspørgsel på fast ejendom i Danmark sammenholdt med det begrænsede areal, som Danmark dækker over, var der dog tilbage i 1950erne et politisk ønske om at kunne kontrollere udlændinges adgang til at købe fast ejendom i landet. Derfor vedtog Folketinget i 1959 lov om erhvervelse af fast ejendom, som trådte i kraft 1. januar Erhvervelsesloven opstiller konkrete betingelser for, hvornår en person eller et selskab kan erhverve fast ejendom i Danmark. De konkrete krav knytter sig som udgangspunkt til køberens bopæl eller hjemsted, og loven har derfor særligt en betydning for udlændinges adgang til at erhverve fast ejendom i Danmark. Erhvervelsesloven er senere blevet suppleret af reglerne i sommerhusloven og bekendtgørelse nr. 764 om erhvervelse af fast ejendom for visse unionsborgere. Retten at erhverve fast ejendom hænger sammen med flere af de grundlæggende rettigheder, som igennem de seneste årtier er blevet væsentlig styrket både på et nationalt og international plan. Begrænsninger i retten til at erhverve fast ejendom er egnede til at påvirke den geografiske mobilitet på det internationale arbejdsmarked, og erhvervelsesbetingelserne har dermed stor betydning for tilgangen af udenlandsk arbejdskraft på det danske arbejdsmarked. Derudover har erhvervelsesbetingelserne indirekte betydning for tilgangen til og væksten i det danske erhvervsliv, fordi betingelserne for at erhverve fast ejendom i Danmark også påvirker, hvornår udenlandske virksomheder kan erhverve fast ejendom som et led i deres etablering på det danske marked. Den stigende indflydelse af EU-rettens regler om fri bevægelig har desuden - og vil også i fremtiden få - stor betydning både for anvendelsen og fortolkningen af de danske regler om betingelser for at erhverve fast ejendom i Danmark. Problematikken omkring, hvorvidt og under hvilke betingelser en udenlandsk bosat person eller et udenlandsk hjemmehørende selskab kan erhverve fast ejendom i Danmark, er kun i forholdsvist få tilfælde blevet behandlet dybdegående i den juridiske litteratur op igennem tiden og frem til i dag. I takt med en stigende udvikling i retningen af, at både personer og selskaber flittigt bevæger sig henover landegrænserne, følger midlertidig også et stigende behov for, at de pågældende personer eller selskaber kan erhverve fast ejendom i lande, hvor de ikke tidligere har været bosiddende eller hjemmehørende. På denne baggrund er det fundet relevant at foretage en mere dybdegående analyse af de i den danske erhvervelseslovgivning opstillede betingelser for at kunne erhverve fast ejendom i Danmark. 1.2 Emne Formålet med dette speciale er at redegøre for og analysere de danske betingelser for, at udenlandske personer og selskaber kan erhverve fast ejendom beliggende i Danmark. Igennem specialet behandles derfor de problemstillinger, som knytter sig til de danske erhvervelsesbetingelser, og herunder foretages der en vurdering af betingelsernes betydning for udenlandske personer og selskabers adgang til ejendomsmarkedet i Danmark. I specialet behandles både adgangen til at købe fast ejendom, som skal anvendes til helårsbolig, fritidsbolig og i erhvervsøjemed. Adgangen til at erhverve fast ejendom i 1\n10 Kap. 1: Indledning Danmark vil blive belyst både for udenlandske personer og selskaber, som er hjemmehørende inden og uden for EU, og der vil således ske en inddragelse af de EU-retlige regler om fri bevægelighed for personer og selskaber. I forlængelse heraf vil der i specialet foretages en vurdering af, om de danske erhvervelsesbetingelser er forenelige med den gældende EU-ret. 1.3 Afgrænsning Det følger af emnebeskrivelsen, at specialets tema angår ejendomskøberens nationale tilknytning som følge af kravene i den danske erhvervelseslovgivning. Andre almindelige betingelser knyttet til ejendomserhvervelsen, herunder for eksempel krav til køberens myndighed, vil derfor ikke blive belyst i specialet. Derudover er overdragelse af ejendomme fra visse offentlige myndigheder, herunder reglerne om offentligt udbud, menighedsråds salg betinget af kirkeministerens tilladelse mv., ikke omfattet af specialet. Det samme gør sig gældende for overdragelse af ejendomme omfattet af almenboligloven, som alene kan ske med kommunalbestyrelsens samtykke samt for overdragelse af fast ejendom til visse erhvervsformål, herunder til landbrug, restauration eller virksomhed, som kræver en særlig miljøgodkendelse. Derudover falder det uden for specialets emne at behandle aftalte betingelser i overdragelsesaftalen, idet emnet alene knytter sig til de i erhvervelseslovgivningen opstillede betingelser for at kunne erhverve fast ejendom. Øvrige betingelser for anvendelsen af ejendomme, som er beliggende i Danmark, i planloven og landbrugsloven vil derfor heller ikke blive behandlet nærmere i specialet. I de tilfælde, hvor der er tale om køb af fritidsboliger, vil sommerhuslovens regler om erhvervsmæssig udlejning dog blive behandlet i det omfang, disse har en betydning for adgangen til at erhverve den pågældende fritidsbolig. Det fremgår endvidere af emnebeskrivelsen, at alene erhvervelsesbetingelserne ved køb af helårsboliger, erhvervsejendomme og fritidsboliger vil blive behandlet. Adgangen til at erhverve landbrugsejendomme i Danmark vil derfor ikke blive behandlet nærmere i specialet. I forbindelse med udlændinges køb af fast ejendom i Danmark knytter der sig endvidere væsentlige skatteretlige problemstillinger, som heller ikke vil blive behandlet i specialet. I forhold til de kapitler, som inddrager de EU-retlige regler om fri bevægelighed, vil reglerne kun blive inddraget i det omfang disse har betydning for retten til at erhverve fast ejendom i Danmark. Det er således ikke hensigten med specialet at foretage en dybdegående analyse af de enkelte EU-retlige frihedsrettigheder. I de tilfælde hvor det påpeges, at de danske erhvervelsesbetingelser ikke nødvendigvis er i overensstemmelse med EU-rettens regler, vil en endelig konklusion heraf dog afhænge af, om de danske regler kan begrundes i nogle af de traktatfæstede undtagelser eller i tvingende almene hensyn. Det falder dog uden for specialets emne at foretage en sådan vurdering i hvert enkelt tilfælde. 1.4 Terminologi På baggrund af det under afsnit 1.2 præsenterede emnevalg, fastlægges i dette afsnit fire begreber, som er væsentlige i den følgende fremstilling: erhvervelse (afsnit 1.3.1), fast ejendom (afsnit 1.3.2), udlænding (1.3.3) og EU (afsnit 1.3.4). 2\n11 Kap. 1: Indledning Erhvervelse I dette afsnit fokuseres der på, hvad der i henhold til erhvervelseslovgivningen forstås ved begrebet erhvervelse. Det fremgår af erhvervelseslovens 1, at Justitsministeriets tilladelse er påkrævet for at erhverve adkomst på fast ejendom i Danmark, og af sommerhuslovens 8, stk. 1 fremgår det, at selskaber ikke må erhverve fast ejendom uden Miljøministeriets tilladelse. Ved erhvervelse forstås dermed, at køberen har krav på at få skødet tinglyst og derved opnå ejendomsretten til den pågældende ejendom, hvorved køberen mod vederlag opnår den faktiske og retlige råden over ejendommen. 1 Leje af fast ejendom falder derfor som udgangspunkt uden for erhvervelseslovgivningen og specialets fokusområde, idet lejeren ikke herved opnår den retlige råden over ejendommen. 2 Det samme gælder for pante- eller brugsrettigheder 3 samt etableringen af servitutter over en fast ejendom. 4 Disse rettigheder kan dog være af et sådant indhold, at retsforholdet ud fra en samlet vurdering kan falde ind under erhvervelseslovens anvendelsesområde. Dette vil være tilfældet, hvis formålet med retsforholdet har været at etablere permanent ejerrådighed over ejendommen. 5 Efter erhvervelsesloven er der intet til hinder for, at en panthaver, som ikke kan købe fast ejendom uden Justitsministeriets tilladelse, kan søge sig fyldestgjort igennem ejendommens realisation. 6 I forhold til adgangen til at overtage ejendommen til brugelig pant gælder der dog samme regler som ved almindelig erhvervelse af ejendomsretten over den faste ejendom, jf. erhvervelseslovens 4. Baggrunden for reglen i erhvervelseslovens 4 er, at pantsætningsforholdet ellers ville kunne bruges til at omgå erhvervelseslovens regler. 7 På trods af denne regel kan en panthaver dog ikke antages at være afskåret fra at varetage sine økonomiske interesser. 8 Panthaveren har mulighed for at overtage pantet til brugelighed for et tidsrum indtil 6 måneder, før Justitsministeriets tilladelse skal søges, jf. erhvervelseslovens 3. I tilfælde af et afslag på ansøgningen meddeles der som udgangspunkt også en frist på 6 måneder til at afvige pantet, jf. erhvervelseslovens Fast ejendom Det fremgår ikke nærmere af erhvervelsesloven, hvad begrebet fast ejendom dækker over. I forarbejderne til erhvervelsesloven præciseres det dog, at erhvervelsesloven finder anvendelse ved al fast ejendom, herunder ikke alene jord men tillige bygninger, der tilhører en anden end grundens ejer. 9 Begrebet fast ejendom dækker derfor helt generelt over jorder, som i matriklen er anført under ét matrikelnummer, eller som er anført med flere matrikelnumre, der ikke må adskilles på ny uden matrikelmyndighedernes samtykke. 10 Som fast ejendom anses derfor også bygninger på fremmed grund efter tinglysningslovens 19 samt bygninger på søterritoriet. 11 Ifølge 4 i lov om ejerlejligheder skal hver ejerlejlighed anses som 1 Erik Werlauff, Udlændiges erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s Niels Grubbe mfl., Boliglejeret, s Erik Werlauff, Udlændinges erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s Flemming Tolstrup, Koncessionslovgivning, s Erik Werlauff, Udlændiges erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 4, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 4, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 4, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 1, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Peter Mortensen i note 69a til tinglysningslovens 10 i Karnov. Grundstykker, der er umatrikulerede, kan dog også anses som en samlet fast ejendom, når de har en klar identitet og afgrænsning, jf. U V 11 Erik Werlauff, Udlændiges erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s. 190, note 1 3\n12 Kap. 1: Indledning en selvstændig fast ejendom, og ejerlejligheder er dermed omfattet af erhvervelsesloven. 12 Det samme gælder ideelle anparter af en fast ejendom, og loven omfatter dermed også ejendomme, der ejes i sameje. 13 Der er dog uenighed i den juridiske litteratur om, hvorvidt andelslejligheder er omfattede af begrebet fast ejendom i erhvervelseslovens forstand. Det er blevet anført i litteraturen, at erhvervelseslovgivningens ejendomsbegreb alene omfatter fast ejendom i tinglysningslovens forstand, hvilket betyder, at udlændinge frit kan erhverve blandt andet andelslejligheder uden Justitsministeriets tilladelse, 14 idet en andelsbolig ikke udgør en selvstændig fast ejendom i tinglysningslovens forstand. 15 Nogle forfattere mener dog omvendt, at andelslejligheder er omfattede. 16 Når en andelslejlighed også anvendes til bolig, ligesom andre ejendomstyper, findes det mest nærliggende at følge den sidstnævnte holdning, men i sidste ende må det være op til domstolene at vurdere, om dette er tilfældet. Timesharerettigheder vil normalvist også være omfattet af erhvervelseslovgivningen. 17 Det forudsættes derfor, at begrebet fast ejendom i henhold til erhvervelsesloven omfatter mere, end hvad der i tinglysningslovens forstand forstås ved fast ejendom. I relation til begrebet fast ejendom har det ikke i erhvervelseslovgivningen betydning, hvad ejendommen skal anvendes til. Der sondres i denne forbindelse ikke imellem helårsbolig, fritidsbolig, landbrugsejendom mv., idet alle disse typer af ejendomme er omfattet af begrebet. Sondringen kan dog have stor betydning både i forhold til betingelserne for at erhverve ejendommene samt Justitsministeriets tilbøjelighed til at give tilladelse, hvilket vil blive gennemgået nærmere senere i specialet. Afslutningsvist fremgår det af en administrativ afgørelse fra Justitsministeriet, at kolonihavehuse tillige er omfattet af begrebet fast ejendom Udlændinge I den juridiske litteratur hersker der flere forskellige definitioner af, hvad betegnelsen udlændinge dækker over. I mange af tilfældene knytter betegnelsen sig til personer, som ikke har dansk statsborgerskab. I andre tilfælde er betegnelsen mere knyttet til personens bopæl, således at personer, der ikke har bopæl i Danmark, betragtes som udlændinge. 19 I relation til de danske erhvervelsesbetingelser er den afgørende faktor, hvor erhververen af den faste ejendom har bopæl. Hvis ikke personen har bopæl i Danmark eller tidligere har haft bopæl her i landet i sammenlagt 5 år, betragtes vedkommende derfor som udlænding i erhvervelseslovens forstand, jf. erhvervelseslovens 1. Når betegnelsen udlændinge anvendes i dette speciale, dækker dette derfor over personer, som ikke har fast bopæl i Danmark, og som heller ikke inden for en sammenlagt periode på 5 år har haft fast bopæl i Danmark. Anvendelsen af begrebet udlændinge følger dermed den måde, hvorpå begrebet forstås og anvendes i erhvervelseslovgivningen. Samme definition vil blive anvendt i forhold til danske 12 Tom Latrup-Pedersen i note 5 til erhvervelseslovens 1 i Karnov samt Erik Werlauff, Udlændinges erhvervelse af fast ejendom i Danmarks. 190, note 1 13 Hvis ejendommen ejes af et interessentskab, er det dog dette hjemsted, der er afgørende. 14 Finn Träff, Køb og salg af fast ejendom, s Peter Mortensen i note 69a til tinglysningslovens 10 i Karnov 16 Tom Latrup-Pedersen i note 5 til erhvervelseslovens 1 i Karnov 17 Tom Latrup-Pedersen i note 3 til erhvervelseslovens 1 i Karnov. Timesharerettigheder til fritidsboliger er dog omfattet af sommerhusloven, hvis de er på maksimum 15 år. 18 Sagsnr.: Bo von Eyben m.fl., Juridisk ordborg, s\n13 Kap. 1: Indledning og udenlandske selskaber, hvor selskabets hjemsted er afgørende for, om dette betragtes som dansk eller udenlandsk EU/EØS Danmark blev per 1. januar 1973 medlem af det daværende EF. Med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaterne, som udgør det nuværende traktatgrundlag, den 1. december 2009, ændrede det Europæiske Fællesskab navn til den Europæiske Union (EU). På baggrund af Danmarks medlemskab af EU, er Danmark forpligtet til at sikre de rettigheder, som fremgår af Lissabontraktaterne, og til at overholde de retsregler, som EU s institutioner udsteder. Rettighederne vedrører dog udelukkende statsborgere og selskaber fra EU-lande, og Danmark er således kun forpligtet til at overholde reglerne overfor disse personer og selskaber. I det følgende betegnes statsborgere fra et EU-land som unionsborgere, mens selskaber fra et EU-land betegnes EU-selskaber. Ud over at Danmark er forpligtet i forhold til medlemslandene i EU, indgik EU i 1994 en samarbejdsaftale med tre lande, som ikke er medlem af EU. 20 Disse tre lande udgør det såkaldte EØSområde, og EØS-aftalen betyder, at EU s bestemmelser om den fire bevægelighed på det indre marked også gælder i disse lande. Danmark er dermed også forpligtet til at sikre de rettigheder, der følger af Lissabontraktaterne overfor statsborgere/selskaber fra EØS-landene. 1.5 Metodevalg Hensigten med dette speciale er at belyse gældende ret på området for udlændinges adgang til at erhverve fast ejendom beliggende i Danmark. Følgelig er udgangspunktet den retsdogmatiske metode. Det danske retskildemateriale, som tiltænkes anvendt, omfatter særligt de skrevne regler, herunder love og bekendtgørelser, samt forarbejder, betænkninger og retspraksis. Da forarbejderne dog ofte kun giver et begrænset fortolkningsbidrag, og da den trykte retspraksis på området er forholdsvis begrænset, vil der derfor løbende også være et større behov for at inddrage såvel nyere som ældre juridisk litteratur. I særlige tilfælde vil der ligeledes blive skelet til andre juridiske områder, hvor disse kan bidrage til fortolkning af reglerne i erhvervelseslovgivningen. Når det tages i betragtning, at erhvervelseslovgivningen i et stort omfang bygger på konceptet om, at erhvervelse af fast ejendom kun kan ske efter tilladelse fra en offentlig myndighed, giver dette også anledning til at inddrage administrativ praksis for at kunne klarlægge indholdet af den hensynsafvejning, som foretages af den kompetente myndighed i hvert tilfælde. At tilladelsen til at erhverve fast ejendom i Danmark er overladt til en offentlig myndigheds frie skøn kan dog komplicere vurderingen af, hvornår der i praksis gives tilladelse og afslag, hvilket naturligvis vil have en indflydelse på, hvor sikkert der kan konkluderes i relation hertil. Det er lykkedes at få aktindsigt i omkring 30 administrative afgørelser samt to orienterende skrivelser fra Justitsministeriet. 21 Disse vil derfor blive inddraget som retskildemateriale igennem specialet. Mange af afgørelserne indeholder dog meget begrænset information, hvilket bevirker, at der vil være områder, hvor det ikke er muligt at konkludere nærmere på, hvad der stilles af krav for, at tilladelse til at erhverve fast ejendom gives. I disse tilfælde vil der derfor blive taget udgangspunkt i, 20 De tre lande er Norge, Island og Liechtenstein 21 Alle anvendte afgørelser samt de orienterende skrivelser er vedlagt bilag 2 og 3. 5\n14 Kap. 1: Indledning hvordan loven i forarbejderne tiltænkes administreret samt i betænkninger mv., som sammenfatter den administrative praksis på området. I forhold til specialets emne er det dog også relevant at belyse erhvervelsesbetingelserne i tilknytning til EU-retten, og heraf følger tillige en inddragelse af de hensyn og principper, som finder anvendelse inden for EU-retten. I relation til specialets EU-retlige problemstillinger, vil EUinstitutionernes retskildemateriale, herunder Lissabontraktaterne, direktiver, forordninger mv., derfor blive inddraget. Derudover vil EU-Domstolens praksis blive inddraget i det omfang, dette har relevans i forhold til specialets emne, men da der inden for EU-retten traditionelt set lægges afgørende vægt på EU-Domstolens praksis, ville der tillige blive lagt afgørende vægt herpå i specialet. Når der i specialet refereres til bestemte artikler i det EU-retlige traktatgrundlag, er det i alle tilfælde Lissabontraktaternes nummerering, der anvendes. Det samme vil således være gældende for de nye termer efter Lissabontraktaterne. 1.6 Præsentation af typetilfælde og plan for fremstillingen For at belyse reglerne ud fra en praktisk vinkel har vi valgt at inddele vores behandling af betingelserne for at erhverve fast ejendom i Danmark med udgangspunkt i fire typetilfælde. Typetilfældene er som følger: Fysisk person, som er hjemmehørende uden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark (kapitel 2) Fysisk person, som er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark (kapitel 3) Selskab med hjemsted uden for EU vil købe fast ejendom i Danmark (kapitel 4) Selskab med hjemsted inden for EU vil købe fast ejendom i Danmark (kapitel 5) Specialet vil tage udgangspunkt i de præsenterede typetilfælde, som behandles enkeltvis i et selvstændigt kapitel. Hvert kapitel indledes med en kort beskrivelse af de situationer, som vil være omdrejningspunktet for resten af kapitlet. Under behandlingen af hvert typetilfælde vil de relevante retsregler bliver behandlet dybdegående, og såvel administrativ praksis som retspraksis vil løbende blive inddraget til belysningen af retsreglernes betydning for adgangen til at erhverve fast ejendom i Danmark i den pågældende situation. Specialet indledes i kapital 2 med at behandle den situation, hvor en fysisk person, som ikke er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark. Under dette kapitel behandles de grundlæggende betingelser i erhvervelsesloven for fysiske personer. I kapitel 3 behandles den situation, at en fysisk person, som er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark. Under dette kapitel vil de danske betingelser for at erhverve fast ejendom for disse personer blive gennemgået, og de danske regler vil løbende blive sammenholdt med de relevante EU-regler om personers fri bevægelighed. Ud over en undersøgelse af adgangen til at erhverve fast ejendom i de opstillede typetilfælde, indeholder specialet derfor også løbende vurderinger af EU-reglernes betydning for de danske erhvervelsesbetingelser og foreneligheden imellem de to regelsæt. Kapitel 4 behandler den situation, at et selskab med hjemsted uden for EU vil erhverve fast ejendom i Danmark. I dette kapitel tages der udgangspunkt i de danske betingelser for selskabers erhvervelse af fast ejendom. I den forbindelse inddrages både betingelserne i erhvervelsesloven samt reglerne i sommerhusloven om selskabers adgang til at erhverve fast ejendom. Sidste typetilfælde behandles i kapitel 5, der omhandler den situation, at et 6\n15 Kap. 1: Indledning selskab med hjemsted inden for EU vil erhverve fast ejendom i Danmark. Dette kapitel vil belyse de danske erhvervelsesbetingelser for selskaber inden for EU under inddragelse af de EU-retlige regler om selskabers ret til fri etablering. Under hvert kapitel opdeles behandlingen af erhvervelsesbetingelserne i forhold til hvilken ejendomstype, der er tale om. Kapitel 2 og 3, der omhandler fysiske personers adgang til at købe fast ejendom, indeholder derfor tre overordnede afsnit. Det første angår betingelserne for køb af en fast ejendom til helårsbeboelse. Dernæst behandles betingelserne for at købe en fast ejendom i erhvervsøjemed, og efterfølgende betingelserne for at købe en fritidsbolig beliggende i Danmark. Da et selskab ikke selv kan anvende en ejendom som helårsbeboelse, indeholder kapitel 4 og 5, der omhandler selskabers adgang til at købe fast ejendom, derimod kun to overordnede afsnit, hvoraf det første omhandler betingelserne for at købe fast ejendom i erhvervsøjemed. Herunder falder også de tilfælde, hvor et selskab lejer en ejendom ud til helårsbeboelse. I og med at der også for selskaber gælder nogle særlige regler for køb af fritidsboliger, indeholder det andet afsnit en gennemgang af betingelserne herfor. Som afslutning behandles i kapitel 6 mulighederne for at få prøvet en sag, der omhandler erhvervelse af fast ejendom, hos de danske domstole og herunder også muligheden for at inddrage EU- Domstolen i behandlingen af sagen, hvis erhververen er en personer eller et selskaber fra EU. Specialet afsluttes i kapitel 7 med en konklusion, hvorunder erhvervelsesbetingelserne i de enkelte typetilfælde sammenfattes, og i forlængelse heraf konkluderes der på, hvilken betydning de danske erhvervelsesbetingelser har for udenlandske personer og selskabers adgang til at købe fast ejendom i Danmark. 7\n16 Kap. 2: Fysisk person uden for EU Kapitel 2: Fysisk person, som ikke er hjemmehørende inden for EU, vil købe fast ejendom i Danmark Der blev i løbet af 2011 givet opholdstilladelse til knap udlændinge i Danmark, som ikke var statsborgere i et EU-medlemsland. 22 Dette vidner om, at udlændinge i et vist omfang har et ønske om at tage ophold i Danmark. Sammen med et ønske om at tage ophold i et andet land følger i mange tilfælde også et behov for at kunne købe fast ejendom i det pågældende land. Dette kunne for eksempel være en passende bolig eller ejendomme, som skal anvendes til at drive selvstændigt erhverv fra. Dette kapitel vil derfor fokusere på de tilfælde, hvor en fysisk person gerne vil købe fast ejendom beliggende i Danmark. Hensigten med dette kapitel er at belyse, hvilke betingelser og krav en fysisk person bliver mødt med, når denne har et ønske om at erhverve adkomst over en fast ejendom i Danmark. Der gælder særlige regler for statsborgere fra andre EU-lande, og nærværende kapitel handler derfor udelukkende om en person, som ikke er hjemmehørende inden for EU. De gældende betingelser for køb af fast ejendom kan dog variere afhængig af, hvilken type ejendom der er tale om. Det er derfor fundet hensigtsmæssigt at inddele kapitlet i flere hovedafsnit, der hver især tager udgangspunkt i, hvad den pågældende ejendom skal anvendes til. I afsnit 2.1 behandles den situation, hvor ejendommen skal anvendes til helårsbeboelse. Der vil dog også ofte være et behov for at kunne købe fast ejendom i de tilfælde, hvor en udlænding ønsker at drive erhverv i Danmark, hvorfor afsnit 2.2 behandler den situation, hvor ejendommen skal anvendes i erhvervsøjemed. Derudover gælder der særlige regler i forhold til køb af fritidsboliger i Danmark, og dette behandles derfor i afsnit 2.3. Da reglerne om, hvorledes de danske myndigheder iagttager, at erhvervelsesbetingelserne er opfyldt, i et stort omfang er sammenfaldende i alle tre situationer, behandles dette samlet i afsnit 2.4. Det samme gør sig gældende i forhold til spørgsmålet om omgåelse af erhvervelsesbetingelserne, hvilket behandles i afsnit 2.5. Afslutningsvist redegøres der i afsnit 2.6 for retsvirkningerne af, at erhvervelsesbetingelserne ikke er opfyldt. Da dette kapitel omhandler specialets første typetilfælde, vil kapitlet også indeholde en kort beskrivelse af baggrunden og anvendelsesområdet for de regler i erhvervelsesloven, som har betydning for hele specialet. Derudover vil de grundlæggende erhvervelsesbetingelser blive behandlet dybdegående, idet disse også har betydning for de resterende typetilfælde. 2.1 Køb af helårsbolig Sammen med en hensigt om at tage ophold i Danmark, følger i mange tilfælde også et ønske om at kunne erhverve en helårsbolig her i landet. Man kan forestille sig den situation, at en amerikansk statsborger gerne vil tage ophold i Danmark for enten at arbejde her eller udøve selvstændig erhvervsvirksomhed. I denne situation vil den pågældende naturligt have et behov for at kunne købe en passende bolig. Dette afsnit tager derfor udgangspunkt i, hvilke betingelser en udenlandsk person vil blive mødt med, når denne ønsker at købe en helårsbolig i Danmark. 22 Tal og fakta på udlændingeområdet 2011, s. 3 8\n17 Kap. 2: Fysisk person uden for EU Erhvervelsesbetingelserne ved køb af helårsbolig Betingelserne for at erhverve fast ejendom, som er beliggende i Danmark, er reguleret i lovbekendtgørelse nr. 566 af 28. august 1986 om erhvervelse af fast ejendom (erhvervelsesloven). Loven finder anvendelse på alle personer og selskaber, som vil erhverve fast ejendom i Danmark, men erhvervelsesbetingelserne retter sig primært imod købere, som ikke har varig bopæl eller hjemsted i Danmark. 23 Geografisk gælder loven for alle ejendomme, der er beliggende på dansk territorium, jf. erhvervelseslovens 1. Afgrænsningen imellem dansk og tysk territorium afgøres efter bekendtgørelse nr. 497 af angående grænsen mellem Danmark og Tyskland. 24 Erhvervelse af fast ejendom beliggende på Færøerne eller Grønland er ikke omfattet af betingelserne, jf. erhvervelseslovens 12. Det fremgår af forarbejderne til erhvervelsesloven, at formålet med loven er at give den danske stat mulighed for at føre kontrol med udlændinges opkøb af fast ejendom i Danmark. 25 På trods af at efterspørgslen fra udenlandske købere ved lovens vedtagelse var størst i forhold til ferieboliger, finder betingelserne i erhvervelsesloven anvendelse på enhver type fast ejendom beliggende i Danmark, jf. erhvervelseslovens 1, stk. 1. Dette betyder, at det som udgangspunkt ikke har nogen betydning, om ejendommen købes som en helårsbolig, fritidsbolig eller i erhvervsøjemed. Baggrunden herfor er, at det ville være særdeles vanskeligt at afgrænse, hvilke arealer erhvervelsesloven i så fald skulle gælde for. Dog indeholder sommerhusloven også regler, som har betydning for adgangen til at købe fritidsboliger i Danmark, og reglerne heri inddrages derfor nærmere under afsnit 2.3. Efter indførelsen af erhvervelsesloven har staten dermed mulighed for at forhindre, at opkøb af fast ejendom i Danmark fra udenlandske personer eller selskaber tager for stort et omfang både i almindelighed eller inden for et bestemt område. 26 Et andet hensyn bag erhvervelsesloven er dog også at give landets egne indbyggere en ubetinget adgang til at erhverve fast ejendom, og dette hensyn gør sig gældende ved alle typer af fast ejendom. 27 Udgangspunktet i de danske regler om erhvervelse af fast ejendom i Danmark er, at udlændinge ikke kan erhverve fast ejendom i Danmark uden Justitsministeriets tilladelse. Af erhvervelseslovens 1, stk. 1 følger det, at personer, der ikke har bopæl i Danmark, og som heller ikke tidligere har haft bopæl i Danmark i sammenlagt 5 år, ikke kan erhverve fast ejendom her i landet uden Justitsministeriets tilladelse, jf. erhvervelseslovens 1, stk. 1. En væsentlig undtagelse til udgangspunktet er dermed, hvis personen har sin nuværende bopæl i Danmark, eller hvis personen tidligere har haft bopæl i Danmark i sammenlagt 5 år. I disse tilfælde er Justitsministeriets tilladelse til erhvervelsen ikke nødvendig, men det forudsætter naturligvis, at personen kan anses for at have fast bopæl i Danmark eller tidligere at have haft bopæl her i sammenlagt 5 år. Disse betingelser behandles selvstændigt i afsnit og Spørgsmålet om, hvorvidt en erhvervelse af en fast ejendom er omfattet af erhvervelsesloven, skal bedømmes efter forholdene på overtagelsesdagen, jf. UfR V. I denne sag tiltrådte landsretten, at tinglysningsdommeren havde tinglyst skødet med frist til indhentelse af Justitsministeriets tilladelse, da det ikke var godtgjort, at erhververen som efter det oplyste tog bopæl i 23 Carsten Munk-Hansen, Fast ejendom - overdragelsesaftalen, mangler og anden misligholdelse, s BKG nr. 497 af angående grænsen mellem Danmark og Tyskland således som denne er fastsat af den i henhold til bestemmelsen i Versaillestraktatens Artikel 111 nedsatte Grænseafstikningskommission. 25 Jf. bemærkningerne til erhvervelsesloven, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til erhvervelsesloven, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til erhvervelsesloven, Folketingstidende , Tillæg A, spalte 288 9\n18 Kap. 2: Fysisk person uden for EU Danmark fra overtagelsesdagen - ved erhvervelsen opfyldte betingelserne for at erhverve fast ejendom i Danmark uden Justitsministeriets tilladelse. Det kunne ikke gøre nogen forskel, at parterne på et senere tidspunkt, hvor erhververen muligt opfyldte betingelserne, havde vedstået overdragelsen som følge af en mellemliggende adkomstnotering for sælger. Dommen skal dog ses i lyset af den ændring af praksis, som skete med UfR H, hvilket omtales nærmere nedenfor Bopæl i Danmark Bopælskravet i erhvervelsesloven er udelukkende baseret på, hvor den pågældende har bopæl, og personens nationalitet er dermed ikke afgørende for, om denne kan købe fast ejendom i Danmark. 28 Bopælskravet indebærer dermed også, at danske statsborgere, der ikke har eller tidligere har haft bopæl i Danmark i 5 år, som udgangspunkt heller ikke kan erhverve fast ejendom i Danmark uden Justitsministeriets tilladelse. I de fleste tilfælde vil de danske statsborgere, som har bopæl i udlandet, dog formentlig tidligere have haft bopæl i Danmark i sammenlagt 5 år og dermed have fri adgang til at erhverve fast ejendom i Danmark. Af forarbejderne til erhvervelsesloven fremgår det, at der alene foreligger bopæl i Danmark i lovens forstand, hvis den pågældende har sit faste og varige hjem inden for rigets grænser. Dette er i forarbejderne uddybet således: Der stilles ikke krav om en bestemt varighed af bopælen. En kortere tids ophold er tilstrækkeligt, når det må antages, at den pågældende har til hensigt at blive her for bestandig, og selv ophold af længere varighed er utilstrækkeligt uden nærmere prøvelse af hensigten og formålet med opholdet". 29 Personer, der flytter til Danmark, og som ikke har til hensigt at flytte fra Danmark igen, kan derfor erhverve fast ejendom uden Justitsministeriets tilladelse. I praksis har det dog vist sig, at bopælskravet skal forstås meget strengt. 30 Det følger dermed også af forarbejderne, at midlertidige ophold af flere års varighed ikke opfylder betingelsen om at have bopæl i Danmark i erhvervelseslovens forstand, således at Justitsministeriets tilladelse ikke er fornøden. 31 Der kræves derfor et reelt og fast bopælsforhold. Bopælskravet i erhvervelseslovens 1, stk. 1 knytter sig først og fremmest til, hvor den pågældende erhverver har sin bolig. Begrebet bolig er nærmere defineret til forarbejderne til planloven. 32 Det fremgår af bemærkningerne til planlovens 40, at der ved bolig forstås enhver bebyggelse, der er bestemt til beboelsesformål, eller som naturligt opføres i tilknytning hertil, herunder for eksempel gæstehus, anneks eller garage. 33 I forhold til personens ophold, er en bolig det sted, personen regelmæssigt sover, når denne ikke midlertidigt er fraværende på grund af ferie, forretningsrejse, sygdom eller lignende, og det sted hvor personen har sine ejendele. 34 Det er den faktiske anvendelse til ejendommen, der er afgørende for, om 28 Susanne Ingemann, Erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s. 2 samt Finn Träff, Køb og salg af fast ejendom, s Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 1, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Susanne Ingemann, Erhvervelse af fast ejendom i Danmark, pkt. 1.2 samt Finn Träff, Køb og salg af fast ejendom, s Jf. bemærkningerne til erhvervelseslovens 1, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Jf. bemærkningerne til planlovens 40, Folketingstidende , Tillæg A, fra spalte Jf. bemærkningerne til planlovens 40, Folketingstidende , Tillæg A, spalte Vejledning nr. 85 af om folkeregistrering samt Susanne Spangsberg i note 386 til planlovens 40 i Karnov 10\n19 Kap. 2: Fysisk person uden for EU denne betragtes som en bolig og ikke for eksempel, hvad der er indberettet til Bygnings- og Boligregistret. 35 Det var tidligere fast praksis, at når en udlændinge, som havde haft folkeregisteradresse i Danmark i mindre end 5 år, anmeldte et skøde til tinglysning, blev dette lyst med frist til at indhente Justitsministeriets tilladelse til erhvervelsen, hvilket blandt andet fremgår af UfR V. Det var derfor den generelle opfattelse, at Justitsministeriets tilladelse var nødvendig, hvis ikke den pågældende udlænding havde haft bopæl i Danmark i sammenlagt 5 år. Denne praksis kan ses i sammenhæng med reglerne om opholdstilladelse, da der normalt først gives ret til tidsubegrænset ophold efter 5 års ophold i Danmark. 36 Dette betød, at en udlænding i realiteten ikke kunne erhverve fast ejendom uden tilladelse, medmindre personen forinden havde haft bopæl i Danmark, uanset om der var tildelt opholdstilladelse med henblik på varigt ophold. 37 Denne praksis blev dog underkendt af Højesteret i UfR H. På trods af at der under sagen var tale om en unionsborgers køb af en fritidsbolig, udtalte Højesteret sig generelt om bopælsbegrebet i erhvervelseslovens 1, stk. 1, som gælder for alle udlændinge uafhængigt af ejendomstypen. UfR H ophæver dog ikke den strenge fortolkning af bopælskravet, men dommen slår fast, at hvis en køber opfylder bopælskravet, er der som anført i forarbejderne ikke krav til, hvor længe personen skal have haft bopæl her i landet. I sagen havde en tysk pensionist sammen med sin hustru siden 1. august 1993 været tilmeldt folkeregisteret i Danmark. Ved betinget skøde af 8. august 1996 erhvervede de sammen et sommerhus beliggende i nærheden af bopælen. Skødet blev af tinglysningsdommeren lyst med frist til indhentelse af Justitsministeriets tilladelse til erhvervelse af sommerhuset. Højesteret kom dog frem til, at det faktum, at den tyske statsborger ikke havde været tilmeldt folkeregisteret i Danmark i 5 år, ikke gav tilstrækkeligt grundlag for en formodning om, at han ikke opfyldte bopælskravet i erhvervelsesloven. Hertil udtalte Højesteret, at et kortere tidsophold var tilstrækkelig, når det måtte antages, at den pågældende havde til hensigt at blive i Danmark for bestandig. Det var oplyst i sagen, at den tyske statsborger ikke havde bopæl andre steder, og at han angiveligt havde til hensigt at blive boende, hvilket han også havde ret til. Efter en samlet vurdering af oplysningerne om den tyske statsborgers forhold var der ikke grundlag for at formode, at han ikke havde sit faste og varige hjem i Danmark, og at der som følge heraf krævedes tilladelse fra Justitsministeriet. Tinglysning skulle derfor ske uden frist til indhentelse af tilladelse fra Justitsministeriet. Dommen er således ikke udtryk for en lempelse af selve bopælskravet, men den viser, at ophold af mindre end 5 års varighed må undergives en konkret bedømmelse med henblik på at afklare, om erhververen har sit faste og varige hjem i Danmark. Udgangspunktet om, at et midlertidigt ophold, uanset opholdet længde, ikke er tilstrækkeligt, er dermed ikke fraveget i den ovennævnte sag, hvor Højesteret også udtalte, at selv ophold af længere varighed kan være utilstrækkeligt. Kravet om bopæl er dog omvendt ikke automatisk opfyldt efter ophold i Danmark i et bestemt antal år. Det afgørende er, som nævnt, at erhververen ikke har til hensigt at flytte fra Danmark, således at denne har sit faste og varige hjem i Danmark. Det anføres af blandt andet Susanne Ingemann, at ophold i studieøjemed eller ophold med henblik på nogle års beskæftigelse inden tilbagevenden til hjemlandet 35 UfR Ø 36 Som eksempel se bl.a. direktiv 2004/38/EF art. 16 (1). 37 Finn Träff, Køb og salg af fast ejendom, s\n20 Kap. 2: Fysisk person uden for EU derfor ikke betragtes som bopæl, selvom opholdet har været af længere varighed. 38 Dette synes at være i overensstemmelsen med forarbejderne til erhvervelsesloven samt Højesterets fortolkning af bopælskravet i UfR H, idet personen i disse tilfælde ikke vil have til hensigt at blive i Danmark. Derudover anføres det af Niels Gesner, at en udlænding, der arbejder og opholder sig i Danmark i henhold til en arbejds- og opholdstilladelse, som jævnligt skal fornyes, ikke kan anses for at have bopæl i Danmark. 39 I vurderingen af om den pågældende har bopæl i Danmark skulle det derfor indgå som et afgørende moment, hvorvidt den pågældende med jævne mellemrum må have fornyet sin opholdstilladelse hos Udlændingestyrelsen. Det kan ikke udelukkes, at dette kan have en betydning, men det synes dog ikke at harmonere med udgangspunktet i forarbejderne til erhvervelsesloven om, at det afgørende er personens hensigt om at forblive i Danmark. Det må antages, at der skal foretages en konkret vurdering, og det kan omvendt ikke udelukkes, at en person kan have sin faste og varige bopæl i Danmark, selvom den pågældende ikke har et opholdstilladelse på ubegrænset tid. I en administrativ afgørelse afsagt af Justitsministeriet den 1, marts 2012 fremgår det, at der i relation til bopælskravet blandt andet lægges vægt på, om personen, som ønsker at erhverve en fast ejendom i Danmark, har været tilmeldt Folkeregisteret i Danmark. 40 I denne sag ønskede et ægtepar, hvoraf den ene var tysk statsborger og den anden amerikanske statsborger, at erhverve et kolonihavehus i Danmark. Det fremgår af afgørelsen, at begge erhververe havde tilknytning til Danmark, herunder at de læste og forstod dansk, havde job i Danmark samt at deres børn gik i dansk folkeskole. Erhververene havde oplyst, at de havde til hensigt at tage permanent ophold i Danmark. Justitsministeriet lagde i afgørelsen desuden vægt på et udskrift fra Det Centrale Personregister, hvoraf det fremgik, at begge erhververe havde været tilmeldt folkeregistret i Denmark siden efteråret Justitsministeriet fandt på denne baggrund, at Justitsministeriets tilladelse til erhvervelse ikke var nødvendig, fordi erhververne opfyldte betingelserne i erhvervelseslovens 1 om at have taget permanent bopæl i Danmark. Det kan derfor have betydning, om den pågældende køber har anmeldt sin adresse til Folkeregisteret i Danmark. Hvis dette er tilfældet, og det samtidig godtgøres, at personen har til hensigt at blive i Danmark for bestandigt, må det antages, at personen opfylder bopælskravet i erhvervelseslovens 1. Det kunne overvejes, om de skatteretlige regler for, hvornår en person har fast bopæl i Danmark, og derfor er fuldt skattepligtig hertil, kan bidrage til forståelsen af, hvornår en erhverver af fast ejendom kan anses for at have taget permanent bopæl i Danmark. Som nævnt ovenfor, forudsætter erhvervelsesbetingelserne, at der er etableret et fast og varigt hjem i Danmark, og ved vurderingen heraf kan der eventuelt skeles til det skatteretlige bopælsbegreb, der ofte udtrykkes som en vurdering af, om centrum for personens livsinteresser er her i landet. 41 At der i nogle tilfælde lægges vægt på det skatteretlige begreb centrum for livsinteresser i relation til bopælsbegrebet i erhvervelsesloven kan ses i UfR H. Under sagen var der blandt andet rejst spørgsmål om, hvorvidt erhververen af en fast ejendom havde opgivet sin bopæl, og i relation til erhververens frameldelse af sin folkeregisteradresse i Danmark udtalte Højesteret: Frameldingen skyldtes angiveligt hustruens sygdom og behov for en større grad af nærvær, hvilket taler for, at centrum for hans livsudfoldelse fra 1998 var i Bremen. 38 Susanne Ingemann, Erhvervelse af fast ejendom i Danmark, pkt. 1.2 samt Niels Gesner, Håndbog i ejendomshandel, s Niels Gesner, Håndbog i ejendomshandel, s Sagsnr.: Erik Werlauff, Udlændinges erhvervelse af fast ejendom i Danmark, s


Colonia Carlos Pellegrini Hostels - Hostels Colonia Carlos Pellegrini fra 773,11 Kroner - HostelBookers\nSøg nu Hostel Colonia Carlos Pellegrini, Argentina\nEn hyggelig og unik lodge ved bredden af Ibera søen, midt i naturreservatet Esteros del Ibera, Corrientes, perfekt til at starte dit…+ vis flere eventyr ind i vådområder og til at nyde nogle afslappende øjeblikke i tæt kontakt med uberørt natur og dyreliv.\nFind de bedste priser på hostels i Colonia Carlos Pellegrini ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Colonia Carlos Pellegrini.\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Colonia Carlos Pellegrini og book vandrerhjem i Colonia Carlos Pellegrini uden bookinggebyr! Colonia Carlos Pellegrini er en af mere en 3300 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Colonia Carlos Pellegrini her.


I Humlebien mener vi at det er vigtigt at vi udstråler en fælles ånd og begejstring for vores arbejde, hvor livsglæden er et bærende element.\nDerfor er det vigtigt at vi udstråler livsglæde over for hinanden, vores børn og forældre, at vi er stolte af vores arbejde og glæder os til at komme på arbejde.\nVi vil skabe et hus der er fyldt med humør, begejstring og engagement, og vil med kendte rammer og indhold skabe tryghed for børnene.\nMedarbejderne tager ansvar for børnenes udvikling og lærer dem vores værdier og rutiner.\nAnsvarlighed er en forudsætning for at alle fungerer og at vi har et godt samarbejde. For Humlebien indebærer det at alles holdninger og meninger bliver hørt og taget alvorligt. Vi bruger dialogen, og omsætter den til handling.\nDe pædagogiske værdier skal være tydelige og alle skal tage et ansvar for dem. Vi skal være anerkendende overfor børnene og hinanden og vise omsorg. Alle tager ansvar for egne handlinger og demokratiske værdier respekteres.\nI Humlebien vil vi være kendt for at være inkluderende og rummelige, alle børn, forældre og personale skal føle sig velkommen. Der skal være plads til forskellighed inden for vores fælles værdisæt. Vi skal have et udviklende læringsrum, der sætter fokus på det enkelte barns kompetencer.\nVi skal arbejde med demokratiske processer, hvor der skal være plads til alle og ikke mindst de børn, som har problemer af den ene eller den anden slags.\nI Humlebien har vi fokus på den psykiske og fysiske sundhed.\nVi lægger vægt på at have et etisk inde og udemiljø, der giver vores børn udfordringer.\nAlle skal føle sig godt til rette, og det enkelte barns trivsel prioriteres.\nVi har fokus på at have et psykisk godt miljø med tydelige engagerede voksne.\nVi arbejder med at skabe et miljø der udvikler alles kompetencer.\nBørnene har krav på kompetente voksne der er bevidste om deres faglighed.\nI Humlebien har vi et anerkendende miljø, det kommer til udtryk ved at vi anerkender børnene for den de er og det de kan, og giver det enkelte barn tid og rum til fordybelse – fordi det er her igennem at al læring og udvikling sker.\nDet er vigtigt for os at vi ser det enkelte barns ressourcer frem for fejl.\nI Humlebien er vi alle et aktiv for et forpligtende fællesskab, hvor vi arbejder anerkendende.\nVi ser alle som ligeværdige, der skal være plads til alle, ikke mindst de børn der har problemer af den ene eller den anden slags.\nVi prioriterer at have en fælles Doza. Hvis de voksne får skabt en fælles Doza, kan de videregive det til børnene.\nBåde børn og voksne føler noget værdifuldt/stolthed ved at komme og være i Humlebien


Butikslokaler i Fredericia. Find butikslokaler til leje i Fredericia på Danmarks største portal for erhvervslokaler\nErhvervslokalerErhverv til lejeButikslokalerRegion SydjyllandFredericia\nDu har søgt efter Butikslokaler til leje i Fredericia.\nVærd at vide når du søger butikslokaler i Fredericia\nFind butikslokaler i Fredericia på Lokaleportalen.dk\nSøger du butikslokaler til leje i Fredericia, så er du kommet til det rigtige sted. Vi har et kæmpe udvalg og er altid opdateret med de nyeste ledige butikslokaler på markedet, og du kan oprette en søgeagent så du får besked når der udbydes nye ledige butikslokaler til leje i Fredericia . Du kan se de aktuelle butikslokaler til leje i Fredericia herover. Klik på overskriften ud for hvert lokale for at læse mere. Søger du andre typer erhvervslokaler i Fredericia end butikslokaler til leje, så brug søgefunktionen til at udvide din søgning. Her kan du også søge efter størrelse og pris, og tilføje flere byer til din søgning.\nTilmeld dig som lokalesøger og få besked om nye butikslokaler til leje i Fredericia\nDu er på siden for udlejning af butikslokaler i Fredericia.\nSøger du butikslokaler til leje i Fredericia?\nButikslokaler til leje i Fredericia - se også:\nButikslokaler til leje i hele Region Sydjylland…\nFå besked hver gang der kommer en ny ledig butikslokaler i Fredericia


TexLab på Center for Tekstilforskning\nEn af de institutioner, der vil drage fordel af den europæiske forskningsinfrastruktur, er Center for Tekstilforskning ved Saxo-Instituttet, der etablerer en ny hub til integreret forskning i tøjkultur. Blandt menneskehedens rige materielle landskab udgør tøjkultur en særdeles afslørende klasse af artefakter, da tekstiler, læderartikler og pelse omgiver folks kroppe fra fødsel til død og formidler budskaber om individets sociale status, samfundets tilhørsforhold og identitet. Som sådan er de længe blevet anerkendt som et stærkt medium til at studere social adfærd, især brugbart som middel til at afkode tidlige samfund.\n- I dag kan videnskabelige metoder, nye billedteknikker og avancerede optagesystemer give os nye perspektiver på spørgsmål om arkæologiske fund, såsom: Hvad er det lavet af? Hvor kommer det fra? Hvordan blev det lavet? Gennem naturvidenskabens linse afspejler gamle beklædningsgenstande den utrolige mangfoldighed af naturressourcer, der brugtes af tidligere befolkninger og deres dybe kendskab til deres miljø. Fragmenter af dyreskind eller pels, af silke- eller uldtekstiler, af linnedgarn eller træbarktøj, afslører tidlige økosystemer, handelsnetværk og sammenflettede kulturelle identiteter. Selvom videnskabelige metoder og deres nye opdagelser er essentielle for at uddybe vores forståelse, kan de ikke forblive vores eneste tilgang til at undersøge de komplekse sociale processer fra fortiden. For fuldt ud at udnytte potentialet i tøjkulturer er det nødvendigt at flette videnskabelige resultater med fortolkninger foretaget inden for humaniora, siger Eva Andersson Strand, der er leder af Center for Tekstilforskning. Hun tilføjer:\n- Med et stærkt fundament i begge discipliner er CTR TexLab en hub til undersøgelse af tidligere tøjkulturer, en del af den nye forskningsinfrastruktur E-RIHS.dk. TexLab hviler på den kombinerede ekspertise fra 18 forskere fra KU, KaDK, DTU, Nationalmuseet og Københavns Museum, der samarbejder om at udvikle forskningsprojekter og undervisningsplaner.


Antiinflammatorisk kost: Sådan ser vi på det - MK Universet\n5. jan\t2021 Sundhed\nSådan har vi det med ordet ‘antiinflammatorisk’\nVi kører fuld skrue på DO YOU, sunde og slanke valg, og I kan derfor glæde jer til masser af inspiration her på bloggen og på de sociale medier i hele janaur og selvfølgelig også i tiden efter. Vi skulle jo gerne få bugt med coronakilo og minus energi til fordel for sundere vaner. 💪🏼\nLad os tage fat i det!\nOrdet, der er udskældt af flere i sundhedsbranchen og derfor er blevet lidt et fyord – nemlig ordet ‘antiinflammatorisk’. I MK er vi ikke bange for at bruge det, og vi udgav da også en antiinflammatorisk kostplan i slutningen af december. For når professorer som Bente Klarlund – hende har vi stor tiltro til – forholder sig til, hvilke fødevarer der virker mod inflammation. Ja, så må der være noget om snakken.\nI et indlæg i Politiken taler hun om den antiinflammatoriske effekt, som kan opnås via kosten, din generelle livsstil og også via motion:\nMotion virker antiinflammatorisk. Hver gang man er fysisk aktiv, producerer musklerne motionsfaktorer, dvs. såkaldte myokiner, hvoraf nogle har en direkte antiinflammatorisk effekt. Derudover medfører regelmæssig motion, at man bekæmper bugfedme, der er fedt mellem de indre organer. Denne form for fedt medfører kraftig inflammation og udskiller nogle betændelsesstoffer, som blandt andet øger risikoen for blodpropper.\n– Blente Klarlund, d. 1. janaur 2020, Politiken\nVi jubler over, at der er noget for alle\nGenerelt er vi ikke typerne, der ser ondt på nogle ord, for mennesker er forskellige og bliver motiveret af forskellige ting, ord og opskrifter. Vi har forskellige smagspræferencer, motiveres af forskellige former for motion, er A-, B- eller en helt anden form for -mennesker, og vi har forskellige mindset.\nDerfor jubler vi også over, at der er noget for alle. At der er mange derude, der arbejder med sund livsstil, for så er der en god chance for, at du finder lige præcis den person eller den tankegang, der inspirerer dig mest.\nHos os findes der ingen FY-ord. Vi får ikke røde knopper af hverken ordet ‘detox’ eller ordet ‘antiinflammatorisk’. For hvis der er noget, du ikke må, så vil du det enormt gerne – og kan ikke tænke på andet! Sådan er det især, hvis du får at vide, at der er noget mad, du ikke må spise igen.\nVi har som sagt, og som du nok har bemærket, udgivet en antiinflammatorisk kostplan. Vores formål med den, som med alle sunde opskrifter, er at give dig mere energi, fylde dig med grøntsager og få dig til at vinke farvel til det usunde mavefedt, hvis du har noget.\nFaktisk har vi lavet denne kostplan til dig, fordi vi ønsker at vise, at dét at spise antiinflammatoriske ikke handler om en bestemt fødevare, som vi lovpriser, og som kan redde dig. Vi håber derimod på, at du får øjnene op for, at helt almindelig sund mad kan gøre meget godt for kroppen – uden at vi kan love, at du slipper af med eventuelle smerter.\nFiskeolie mod inflammation\nNu har jeg lige sagt, at der ikke findes et bestemt vidundermiddel mod inflammation i kroppen. Der er flere ting:\n✔ En sund kost\n✔ En aktiv livsstil\n✔ En god nats søvn\n✔ Ikke for meget stress\n✔ Ingen rygning\nMen faktisk er der også noget andet, du kan gøre, og som ikke kæver de store udfoldelser at implementere i dagligdagen. 😄\nDu kan indtage fiskeolie!!\nJeg har talt med læge Morten Dahl, som er manden bag ‘Læge og familie‘, en yderst spændende Instagramprofil, hvor du får be- eller afkræftet mange af de myter, som florerer derude.\nMail fra læge Morten Dahl\nMorten skrev i sidste uge denne mail til mig, som jeg synes, jeg vil dele med dig, hvis du ønsker at blive klogere på omega-3 fedtsyrens effekter:\n“Omega-3 fedtsyrer er et af de mest potente antiinflammatoriske fødevareelementer. Men det er svært at spise sig til de helt store mængder. Lever man op til Fødevarestyrelsens anbefaling om fiskeindtagelse, får man knap 500 mg omega-3 om dagen. Da virkningen er dosisafhængig, vil det virke bedre at få en del mere, men dels er man da ude i en kost, der vil afskrække nogle, og dels kommer man også ud i problemer med relativt store mængder tungmetaller fra fiskene.\nJeg vil naturligvis ikke undlade (som den nørd jeg er ha ha) at referere nogle studier, der dokumenterer den antiinflammatoriske virkning, du kan få af at tillægge fiskeolietilskud til dine tiltag, altså en mer-virkning som følge at fiskeolietilskuddet i sig selv.”\nHer mod en lang række autoimmune inflammatoriske lidelser:\nHer mod hjertesvigt og inflammation:\nHer mod angst og inflammation hos ellers raske medicinstuderende: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3191260/\nHer det til dato største studie af fiskeolietilskud mod ledsygdom (med dansk deltagelse!), der viser signifikant effekt mod inflammatorisk ledsygdom og tendens til effekt (men spinkelt datagrundlag) mod slidgigt: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5295086/\nDu kommer til at høre med om Morten Dahl og ‘Læge og Familie’ herinde, da vi gerne vil hjælpe hinanden med at gøre sundheden mere simpel og tilgængelig for danskerne. Vi brænder for de samme ting og deler mange af de samme synspunkter. Så det bliver spændende, hvad det samarbejde bære med sig. 😄\nIndtil da må du have en dejlig tirsdag. Husk at hoppe ind i ‘Sund med MK‘-gruppen, hvis du ønsker et sundt fællesskab. Det er gratis at være med. Og ellers lægger jeg også en masse inspiration ud på min Instagram.\n2 svar på “Sådan har vi det med ordet ‘antiinflammatorisk’”\n7. januar 2021 at 5:06\nSuper fedt indlæg – jeg synes I er gode til at gøre alt simpelt. 🙂 Madopskrifter, træning og især den måde I forklarer på – TAK for jer. 🙂\n8. januar 2021 at 8:29\nHej Dorde, tak for de skønne ord. Det er dejligt at vide. God weekend til dig! 🙂\nHjem » Sundhed » Sådan har vi det med ordet ‘antiinflammatorisk’


Boliggalleri: Smuk kvistlejlighed i gammel parfumefabrik | ISABELLAS\n27.01.2018 - af Stylesystemet. Foto: Trine Bukh.\nUnder et af byens tage på Christianshavn bor Louise Kappel med sin familie. Taglejligheden, som ligger i en tidligere parfumefabrik, emmer af kærlighed til genbrug og loppefund. Få et kig indenfor her!\nNår man træder indenfor i Louise Kappels kvistlejlighed på Christianshavn, er det som at tage på opdagelsesrejse. Boligen er fyldt med anderledes indretningsløsninger, selvbygger-projekter, arvegods og skønne ting håndplukket på loppemarkeder rundtomkring i verden.\nSe også: Vintersmuk bolig med kærlighed til naturen\nVintage og loppefund i fokus\nAlting i lejligheden har sin helt egen historie - hvad enten det er antik keramik, som Louise selv importerer fra Japan via sit firma Itoko, eller gamle emaljeskilte arvet fra familien på Bornholm. Både Louise og hendes mand Rune er passionerede genbrugstyper, og særlig Louise har et magisk blik for genbrug.\nParret har begge, fra barnsben, været med, når forældrene har været på loppemarkeder eller auktioner. Derfor har det altid været en helt naturlig ting for demat prøve at spotte gode loppefund og puste nyt liv i gamle sager. De går på loppemarkeder herhjemme og i udlandet, og Louise elsker at komme hjem med finurlige ting med en historie.\nLouises 4 tips til vintage-stilen\nFøl dig aldrig dikteret af tidens look. Gå i stedet efter, hvad du selv synes er pænt, og shop med hjertet.\nSpring ud i selvbygger-projekter – det gør ikke noget, det ikke bliver perfekt. Det er kun charmerende med lidt skævheder, og så tilfører det noget helt unikt til din bolig.\nAfskriv aldrig ting for hurtigt, hverken hvad angår loppefund eller arvegods. Med tiden kan éns smag ændre sig, og pludselig kan du måske se noget særligt ved en ting, som du ellers har været ved at kassere.\nBland og mix ting i forskellige stilarter som enkle japanske detaljer og danske loppefund i keramik. Det giver et personligt udtryk.\nLæs også: Sådan lyser du vinterhaven op\nKom på besøg i den smukke kvistlejlighed i galleriet:\nSmuk kvistlejlighed i gammel parfumefabrik\nLigesom det er tilfældet i køkkenalrummet, er der også i spisestuen loft til kip og et smukt, naturligt lysindfald. Teakbordet er et vintagefund, og stolene er gamle modeller fra Børge Morgensen.\nDen gamle, rå fotolampe er et arvestykke fra Runes far, som familien er meget glade for - og som derfor har fået en central placering i boligen.\nI den ene ende af lejligheden har Louise indrettet et kontor med et hjemmebygget skrivebord af overskydende gulvplanker. En orginal og helt igennem skøn idé!\nI lejlighedens hems gemmer sig den yndigste hyggekrog. Rune har bygget den fine sofa, mens Louise har syet betrækket til puderne. Et vaskeægte gør det selv-hjørne!\nKaktusser og sukkulenter skaber grøn stemning i de dybe vindueskarme, hvor der - ligesom i de fleste andre af lejlighedens hyggelige kroge - også er plads til lidt keramik og loppefund.\nFamilien elsker at bo på Christianshavn, hvor de synes, der er en helt særlig stemning og et skønt byliv.\nFamiliens vasketøj bor i smukke afrikanske fletkurve i skønne farver.\n... Og dem er der heldigvis masser af i den gamle parfumefabrik! Nyt og gammelt mødes på fineste vis i denne skønne krog af lejligheden.\nMåske du også kan lide: Sådan fjerner du kalk fra din bruseniche


Kræver det tilladelse at bruge spillefilm i undervisningen?\nEn uddannelsesinstitution, som udbød forskellige videregående uddannelser, ønskede oplyst, om det krævede en tilladelse at bruge spillefilm i undervisningen. UBVA udtalte indledningsvis, at der må skelnes mellem tilfælde, hvor der bruges et fysisk medie (fx en DVD) til visning af filmen, og tilfælde hvor filmen streames fra en streamingtjeneste.\nUBVA anførte, at visning af film fra et fysisk medie (fx en DVD) som led i undervisningen, kræver tilladelse, såfremt den udgør en "offentlig fremførelse" efter ophavsretslovens § 2. En fremførelse anses for at være "offentlig", hvis der ikke er personlige bånd mellem underviseren og de studerende. Der vil ofte ikke være sådanne personlige bånd på videregående uddannelser, og selv hvis der opstår sådanne personlige bånd, kan det være vanskeligt at sige præcist, hvornår de opstår (og en visning af DVD-film dermed vil være lovlig).\nUBVA anførte, at visning af film fra en streamingtjeneste som led i undervisningen, som udgangspunkt kræver tilladelse, såfremt der er tale om en "overføring til almenheden" efter ophavsretslovens § 2. Dette er et EU-retligt begreb, hvis indhold fastlægges af EU-Domstolen. EU-Domstolen har i sin retspraksis udviklet en række kriterier, hvoraf det bl.a. følger, at "almenheden" betyder "et ubestemt antal potentielle modtagere", dvs. ikke begrænset til særlige medlemmer af en privat gruppe, og at der skal være tale om et betydeligt antal personer. Desuden skal overføringen ske bevidst til et "nyt publikum", og det kan have en vis vejledende betydning, om overføringen sker for vindings skyld.\nUBVA anførte, at det ikke er muligt at sige noget præcist om, hvor EU-Domstolen vil sætte grænsen for "et betydeligt antal personer".\nUBVA bemærkede, at rettighedshaverne kan regulere brugen af streamet indhold i streamingtjenestens betingelser. Hvis der bruges en tjeneste som fx Netflix, så afhænger det i første række af abonnementsaftalen for Netflix, hvad streamingen må bruges til. Det skyldes, at abonnenten har indgået en aftale med Netflix herom. Denne aftale kan både udvide og begrænse de rettigheder, som følger af EU-Domstolens kriterier nævnt ovenfor. Tjenester som fx YouTube, hvor brugerne skaber indholdet og ofte uploader materiale uden tilladelse fra de relevante rettighedshavere, bemærkes, at YouTubes licensbetingelser ikke kan lovliggøre brug af materiale, som brugere ulovligt har delt på tjenesten.\nUBVA fremhævede, at en underviser risikerer at ifalde straf- og erstatningsansvar for overtrædelse af ophavsretsloven, hvis der foretages en filmfremvisning i strid med ophavsretslovens regler. Derfor bør uddannelsesinstitutioner med behov for at vise spillefilm som led i undervisningen sørge for, at der er indgået de fornødne aftaler, så der ikke er tvivl om filmvisningernes lovlighed.\nBesvaret d. 01-03-2018\nAC Sagsnummer: S-2018-189


• Speaking of Life\n• Timeless Songs of Faith\nHer gives mulighed for at se/hør de seneste video og audio klips med ledende pastor Joseph W. Tkach og andre evangelister fra WCG hovedkvarter i Glendora, California, USA. Overvejende del af videoklips afspilles med din Windows Media Player. Bemærk at visse klips kræver Real Player. Hvis du ikke har Real Player, kan programmet downloades gratis fra Speaking of Life site. Audio klips og hele prædikener (på engelsk) kan downloades også i både MP3 og MP4 format. Tjek de enkelte klips for gældende muligheder.\nKlikke på 'Speaking of Life - Dr. Joseph Tkach'.\nKathleen Melendez Alhaug har i samarbejde med Livets Kilde indsunget cd-en ”Timeless Songs of Faith”. Cd-en indeholder ti kristne ballader om tro. Det er en moderne indspilning af skønne kristne sange hvoraf én (Too Good To Be True) er original, medens alle de øvrige er velkendte klassiske kristne ballader!\nKathleen er født på Filippinerne. Hun begyndte at synge som syvårig da hun optrådte ved arrangementer i den lokale kirke. Senere studerede hun ved musikkonservatoriet på Universitetet i Manila. Efter afsluttede studier optrådte hun som professionel sangerinde i Manila nogle år, før hun fortsatte sin uddannelse i USA. Kathleen er nu gift og bosat i Oslo, som hun betragter som sit andet hjem.\nI omslaget til cd-en er der lavet et 6 siders hæfte som fortæller om baggrunden for sangene. Følgende sange findes på cd-en. Hvis du klikker på en titel, kommer du til en side hvor du får baggrunden for pågældende sang.\n2. Turn O God and Save Me\nI Danmark kan teksterne til sangene på denne cd nu fås ved henvendelse til Livets Kilde Media, Postboks 714, 4000 Roskilde eller ved at sende en e-mail til Danmark@gvks.org.\nCd’en kan bestilles ved at udfylde formularen forneden og sende det til os. Prisen for cd’en er 149.- kr inkl. porto og forsendelse. Skriv venligst i ’Besked’ det antal der ønskes.\nOBS! Leveringstid kan blive 1 uge!\nGade / Nr.:*\nLand: Danmark Norge Sverige andet


Frau Putz: Ja, ja...\nKirsten 28 marts, 2009\nHvor er det da træls, at andre skal påføre en deres dårlige humør... øv.\nJeg er ikke vendelbo, men kender nu godt ordet "grattet"... herligt ord. Folk kigger nemlig så sjovt, når man bruger det, især her i midtjylland...\nSidder helt med ekstra mundvand, over det dejlige vaffel billede...\nanonym 28 marts, 2009\nhhmmmmm Det lyder da rigtig skidt.\nTænk at jeg arbejder samme sted og bare ikke har opdaget noget -\nGad vide om det er mig der er synderen!!!!!??\nvaflerne ser fine ud - selvom det er "snyde-vafler"!!\nLille a 28 marts, 2009\nNej Benjamin ro på - det er ikke dig der er synderen :0)\nEfter en dejlig week-end mødes vi mandag med godt humør og en frisk start på en dejlig uge i hinandens selskab. Putz,- du ved at der altid kan tankes energi fra skuffen.\nPernille på 1. 29 marts, 2009\nFrau Putz det er så træls når en kollega går der og forpester ens arbejdsmiljø, og så en hel uge.\nVi bruger jo meget af vores tid på arbejdet og så skal det da bare være til at holde ud.\nHer bliver det lige til pandekager i dag, men vafler mums de ser også lækre ud.


Fortid bliver historie, når vi bruger den | Information\nFortid bliver historie, når vi bruger den\nBernard Eric Jensens fortælling om fortidens brug driver pointen hjem, men skæmmes af indædt eurocentrisme\n»What a fascinating modern world we live in,« udbryder kaptajn Jack Aubrey (Russell Crowe) i Peter Weirs filmklassiker Master and Commander (2003), da han har studeret en model af den nye franske fregattype, han er oppe imod. I 1805, midt under forfølgelsen af de franske kapere, bliver Aubreys eget skib skueplads for et lavintensivt opgør mellem kaptajnens gammeldags autoritære tankegang og de nye, demokratiske ideer repræsenteret ved oplysningsmanden og skibslægen Stephen Maturin (Paul Bettany). Aubrey nedkæmper til sidst det franske skib ved selv at inkorporere moderne, naturvidenskabelig metode i sin taktik.\nNapoleonskrigene og oplysningstiden er fortid, men i modsætning til fortiden er historien med os hele tiden. Historien er fortællingen om fortiden, og vi spejler os i den. Eller i hver sin. For historien er ikke længere Historien med stort H og bestemt entalsform, men tilhører og udspringer af den enkeltes måde at forstå sine omgivelser på. Når den store kollektive fortælling om fortiden forvandles til fragmenterede individuelle tolkninger, har vi nået den postmoderne fortidsbrug, hvis tilblivelse Bernard Eric Jensen sporer i sin bog.\nFortiden forvandles til historie, når vi bruger den, dvs. når vi tolker det, vi tror, vi ved om fortiden, fordi det hjælper os til at forstå nutiden og bygge forventninger til fremtiden. Det kan der være god grund til at pege på i en tid, hvor intellektuelle står i kø for at beklage samfundets eller befolkningens demens, fordummelse og historieløshed og begræder tabet af »den store fortælling«.\nDerfor må man også hilse Bernard Eric Jensens bog velkommen. For den offentlige debat er i disse år jo faktisk mættet af historie – også den historie, som rækker ud over dagens politiske dagsorden, som når vi i disse dage advares om, at Kobane kan blive det nye Srebrenica.\nDet store traume\nI en dansk kontekst tør man bare minde om det store og aldrig forløste traume fra samarbejdet med Nazityskland i 1933-45, koldkrigsopgør, der må afgøres i både by-, lands- og højesteret, ja, selv nederlaget i 1864, resultatet af overdreven national selvhævdelse og en idiotisk sikkerhedspolitik. Det er aktuelle og relevante temaer, og det havde været fint at se, hvordan Bernard Eric Jensen ville indskrive dem i sin fortælling.\nDet levnes der imidlertid ikke plads til i bogen, hvilket er ærgerligt. 1864 kostede tusinder af menneskeliv, og fordi en del af de dræbte var ’vore egne’, kan vi identificere os med dem i bøger og på film. Afgørende er det, at slaget ved Dybbøl fandt sted i virkeligheden. At krigen i 1864 så langtfra var den blodigste krig i danmarkshistorien, som det ellers påstås i traileren til DR’s tv-serie 1864, er ligegyldigt, har seriens producer hævdet. For serien »er jo ikke noget faktaprogram«. Men følger man Bernard Eric Jensen, er det netop, hvad den er. Det er brugen af fortiden, der skaber historien.\nBernard Eric Jensen viser, hvorfor analyser på tværs af traditionelle faggrænser kan give rigtig god mening. Han kombinerer moderne historievidenskab med arkæologi, astronomi, kosmologi, religionsvidenskab, psykologi og kognitionsforskning og får dermed vist, ikke bare hvordan historiebevidsthed og historiekultur formentlig er lige så gamle som den menneskelige bevidsthed, men også at den fortidige ikkeskriftlige, ’arkaiske’ historiebrug er uomgængelig, når vi skal forklare og forstå historiekulturens funktion i vor egen tid. Historiens primære formål er nemlig at skabe sammenhæng og få tingene til at give mening. Dermed bliver historien også handlingsanvisende i nutiden.\nBogens argument lægges frem i form af en overdådighed af eksempler fra historieskrivningens historie. Det kommer til at virke noget opremsende i formen, og man kan godt savne hovednavne som Gibbon, Mommsen og Rostovtzeff, men de mange cases lader os ikke i tvivl om, hvordan folk, konger og riger har legitimeret deres eksistens og position med en lang og glorværdig historie. Det helt uovertrufne eksempel er stadig den næsten systematiske brug af den udødelige Homer.\nDet er enormt godt og væsentligt alt sammen, men det er samtidig strengt fokuseret på den græsk-romerske, jødisk-kristne kulturkreds, ja, ikke engang dét, for Bernard Eric Jensen undlader også at omtale hele den russisk-østeuropæiske tradition. Bogens eurocentrisme er uforståelig, i betragtning af at Aarhus Universitetsforlag med Univers-serien eksplicit søger at »formidle specialviden om verdens grundelementer« – medmindre selvfølgelig man stadig opfatter verden som identisk med Vesten. I vort oplyste, postkoloniale og globaliserede 21. århundrede er det altså ikke nemt at acceptere udelukkelsen af f.eks. de sydamerikanske civilisationers arkaiske, ikkeskriftlige verdensopfattelse fra analysen, og der er vel heller ikke noget gyldigt argument for, at den arabisk-muslimske indflydelse på vesteuropæisk kultur skulle have været mindre end den jødiske?\nBernard Eric Jensens bog formidler på et klar og gennemskuelig vis den nyeste forskning i kognition og menneskelig bevidsthed og leverer et kraftigt argument for tesen, at erindring er opstået i forbindelse med Homo Sapiens’ udvikling af evnen til at benytte ekstern-symbolsk materiale, hvilket ikke kræver biologiske forandringer, men kun evnen til at tilegne sig kultur og altså et fælles sæt symboler og ritualer.\nBernard Eric Jensen, som er tidligere lektor ved Danmarks Pædagogiske Universitet og nu er adjungeret professor ved RUC, giver et fint indblik i den vestlige civilisations histories historie og viser konsekvenserne af den postmoderne historiebrug. Det er ikke tilstrækkeligt at være bevidst om den rolle, nutidige anliggender spiller i studiet af fortiden. Vi må være lige så bevidste om den rolle, det fortidige spiller i nutiden. Fortiden ligger åben for politisk brug og misbrug. Den postmoderne udfordring ligger i, at alt kan siges, men at alt ikke af den grund er lige vigtigt eller rigtigt. Historien selv? Den findes, når som helst den bruges. Use it or lose it.\nFortidsbrug og erindringsspor


» Viden | Arden Tandlægehus\nVIDEN ER AFGØRENDE!\nDer er sket meget siden min tandlægeeksamen i 1986. Faget udvikles hurtigere og hurtigere. Nye teknikker, nye materialer, nye maskiner. Hele tiden mere og mere ! Det betyder, at dine muligheder for at beholde dine tænder i bedst og smukkest mulig stand hele livet bliver bedre og bedre.\nDet er vigtigere end nogensinde at holde sig opdateret\nVi opdaterer viden både på kurser i ind- og udland, gennem faglitteratur og gennem faglige netværk.\nDET ALLERVIGTIGSTE :\nUddannelse på Dawson Academy i England i 2011. En uddannelse, som sætter os i stand til på et meget dybt niveau at vurdere, planlægge og behandle selv det vanskeligste tandsæt. Dawson Academy er ét af de 4 store, meget anerkendte institutter i verden, som beskæftiger sig med en meget omhyggelig måde at være tandlæge på.\nViden om kæbeled, om slid på tænderne, om hovedpine, om smukke smil er en stor del af uddannelsen\nGennem uddannelse på Dawson Academy OG gennem medlemsskab af ESCD ved vi MEGET om, hvad der gør et smil smukt. Det er ikke bare et spørgsmål om hvide tænder. Med omhyggelig planlægning kan selv et meget uheldigt smil laves om til et smukt smil. Og vel at mærke, så det holder !\nGennem medlemsskab af ITI og deltagelse i studiegruppe om implantater opdateres viden jævnligt. Det går stærkt !\nJeg deltager løbende i kurser om rodbehandling, kirurgi, implantater, plast, kroner … alt dét, som udgør den helt almindelige, daglige tandbehandling.\nNATURLIGVIS KAN MAN IKKE DET HELE TIL PERFEKTION\nEr der brug for specialiteter, har vi et godt netværk af kolleger med speciel viden om specielle behandlinger. Vi henviser fx. vanskelige rodspidsoperationer til en kollega, som arbejder med mikroskop. Specielle og meget vanskelige implantatbehandlinger henvises til en kollega, som næsten ikke laver andet.\nVi kan med andre ord – med lidt assistance – klare ALT.


Nyhedsbrev: Aalborg, den 23. december 2016 – Dansk Selskab for Dysfagi\nNyhedsbrev: Aalborg, den 23. december 2016\nDansk Selskab for Dysfagi blev etableret i september måned og nu er det tid til selskabets første nyhedsbrev.\nEfter den stiftende generalforsamling i september måned konstituerede vi bestyrelsen:\nDorte Melgaard, formand. Forsknings- og udviklingsterapeut, Regionshospital Nordjylland (dmk@rn.dk)\nIrene Wessel, næstformand. Overlæge ØNH, Rigshospitalet (irene.wessel.01@regionh.dk)\nCasper Dyhr, sekretær. Ergoterapeut, Odense Kommune (CADYH@odense.dk)\nHanna Mortensen, kasserer. Læge onk. Aarhus Universitetshospital (hanna@oncology.au.dk)\nPernille Juhl Carlsen. Diætist, OUH, Svendborg (pernille.juul.carlsen@rsyd.dk)\nDaniela Jacobsen, suppleant. Ergoterapeut, Hvidovre Hospital (Daniela.Jakobsen@regionh.dk)\nMette Friis, suppleant. Logopæd, Center for neurorehabilitering Kurhus (mebfr@filadelfia.dk)\nNoget af det første bestyrelsen gjorde var at etablere en facebookside (Dansk Selskab for Dysfagi – DSD), mailadresse (DSD.Dysfagi@gmail.com), dropboks osv., som gør, at vi kan kommunikere og kan optage medlemmer. Vi har på nuværende tidspunkt 58 medlemmer.\nVi har holdt det første bestyrelsesmøde (referat er vedhæftet). Det blev holdt det via skype, og det fungerede godt, så det gør vi også i fremtiden. Næste bestyrelsesmøde er 17. januar 2017. Emner, som I mener vi bør tage op, modtages gerne.\nSom aftalt på den stiftende generalforsamling skal vi have etableret en hjemmeside. Da selskabet ikke har økonomi til at få et firma til at lave hjemmesiden, har jeg kontaktet et par uddannelsesinstitutioner for at undersøge om det kunne være en opgave for studerende. Desværre har det ikke været muligt, at få produceret hjemmesiden på denne måde. Etableringen af hjemmesiden er vores mest presserende behov nu, da det vil være der nye medlemmer, relevante fagpersoner, politikere og andre bliver præsenteret for DSD. Ligeledes er det der vi vil lægge nyheder ud til medlemmerne. Hvis I har gode forslag til, hvordan vi kan få etableret en hjemmeside, må I meget gerne kontakte mig.\nEt andet emne vi har diskuteret i bestyrelsen og som vi også kommer til at diskutere på næste generalforsamling er, hvilke tiltag DSD skal stå bag. Skal vi afholde en temadag i forbindelse med næste års generalforsamling? Skal DSD arrangere kurser? Skal DSD reklamere for kurser mm der afholdes af forskellige kursusudbydere? Holdninger og kommentarer til dette modtages gerne.\nDSD er i etableringsfasen og det er nu vi skal skabe rammerne for selskabet. I den proces har jeg et stort ønske om at vi får så mange holdninger og forslag i spil. Hold jer endelig ikke tilbage – meld jer på banen.\nJeg vil ønske jer og jeres familier en glædelig jul og et godt nytår – og glæder mig til, at vi 2017 får sat Dansk Selskab for Dysfagi i spil.


1 Lektion 18: Priser i en åben økonomi 1.Økonomiske nyheder 2.Repetition 3.Dagens pensum 4.Hvad kan I få eksamensspørgsmål i? 5.Næste lektion 6.Tilbagemelding. - ppt download\nOffentliggjort afIngrid Henningsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "1 Lektion 18: Priser i en åben økonomi 1.Økonomiske nyheder 2.Repetition 3.Dagens pensum 4.Hvad kan I få eksamensspørgsmål i? 5.Næste lektion 6.Tilbagemelding."— Præsentationens transcript:\n1 1 Lektion 18: Priser i en åben økonomi 1.Økonomiske nyheder 2.Repetition 3.Dagens pensum 4.Hvad kan I få eksamensspørgsmål i? 5.Næste lektion 6.Tilbagemelding på makro-prøverne 7.Hjælp til\n2 2 1. Økonomiske nyheder\n6 6 2. Repetition\n8 8 3. Dagens pensum Lidt om ’udledninger’ Hvor økonomi mest ligner matematik For at ’retfærdiggøre’ konklusioner Det centrale er, at I forstår de økonomiske begrundelser – ikke de kurvemæssige udledninger Jeg checker jeres forståelse ved, om I kan bruge det – forholde jer til det osv.\n9 9 3. Dagens pensum 1.Hvorfor er det urealistisk at antage konstante priser? 1.Der er ’altid’ i virkeligheden en vis inflation 2.Herved antager man, at en øget aktivitet (øget efterspørgsel) 1.ikke påvirker priserne 2.at en øget efterspørgsel kan presset et øget udbud (udbuddet er fuldkomment elastisk) frem – uden ’stimuli’ som øgede priser og øgede løn\n10 10 3. Dagens pensum\n11 11 3. Dagens pensum 2. Hvad sker der med inflationen, når produktionen stiger i samfundet? –Inflation = vedvarende prisstigninger = en inflation > 0 % (= højere priser) –Det afhænger af, hvordan en mere realistisk udbudskurve ’ser ud’ –Hvis det antages, at ’virksomheder kun vil øge deres udbud, hvis prisen stiger’ (p. 340) (realistisk?), så vil udbudskurven altid være stigende –Dvs. inflationen stiger\n12 12 3. Dagens pensum\n13 13 3. Dagens pensum 3. Hvorfor vil en øget produktion føre til højere priser? –Lavere ledighed styrker fagforeningens forhandlingsposition –Virksomheder søger at tiltrække arbejdskraft ved at øge lønnen (p. 340)\n14 14 3. Dagens pensum\n15 15 3. Dagens pensum 4. Hvordan påvirker stigende priser efterspørgslen? –Der antages at være en negativ sammenhæng mellem priser og efterspørgsel fordi: Privatforbruget antages at falde primært pga. formueeffekten. Højere priser mindsker den reale værdi af formuen Forringer – alt andet lige – konkurrenceevnen = > mindsker eksporten og øger den konkurrerende import = lavere efterspørgsel\n16 16 3. Dagens pensum 5. Hvordan påvirker en øget efterspørgsel produktionen og priserne? Det afhænger af udbudskurvens form Men normalt antager vi, at såvel produktion og priser stiger, men jo tættere vi er på kapacitetsgrænsen (= fuld beskæft.), i jo højere grad stiger alene prisen\n17 17 3. Dagens pensum\n18 18 3. Dagens pensum\n19 19 3. Dagens pensum 6. Hvordan påvirker et øget og mindsket udbud produktion og priser (og hvorfor)?\n20 20 3. Dagens pensum\n21 21 3. Dagens pensum 7. Hvad får udbuddet og efterspørgslen til at øge og mindskes? Efterspørgselskurven skubbes ved ændringer i: –Ændringer i efterspørgselskomponenterne Udbudskurven skubbes ved ændringer i: –’aktivitetsuafhængige faktorpriser’ (p. 348) –produktivitetsændringer\n22 22 3. Dagens pensum 8. Hvad sker der med udbuddet når: –Priserne på olie stiger? –Lønningerne stiger som følge af øget efterspørgsel? –Produktiviteten falder?\n23 23 3. Dagens pensum 9. Hvorfor er ens teoretiske udgangspunkt afgørende for, hvordan man mener en øget efterspørgsel påvirker priser og produktion? Fordi udgangspunktet bestemmer, hvordan man mener udbudskurven ser ud\n24 24 3. Dagens pensum\n25 25 3. Dagens pensum 10. Hvordan påvirker øgede priser de private investeringer? Det afhænger af, hvordan de øgede priser påvirker den korte og lange rente Det er sandsynligt at begge renter stiger : –ECB bekæmper inflationen ved at øge den korte rente –Markedet ’kræver’ højere afkast på obligationer Dvs. investeringerne falder\n26 26 3. Dagens pensum 11. Hvad sker der med pengemængden, når priserne stiger? Ifølge teorien i bogen falder den reale pengemængden => den korte rente stiger Hvad sker i virkeligheden med pengemængde, når priserne stiger?\n27 27 3. Dagens pensum 12. Hvad er indkomstpolitik? En politik, der søger at lægge en dæmper på pris- og lønstigninger I praksis ’lønpolitik’, hvor det så håbes, at en dæmper på lønningerne også lægger en dæmper på priserne = konkurrenceevneforbedring\n28 28 3. Dagens pensum 13.Hvordan påvirker indkomstpolitik udbud og efterspørgsel? 14.’Prisniveauet kan kun styres indirekte’ (p. 350) – hvorfor? 15.’AD-AS-skemaet ikke må sammenlignes med det tilsvarende udbuds- og efterspørgselsskema på mikroniveau’ (p. 347) – hvorfor?\n29 29 4. Hvad kan I få eksamensspørgsmål i? Typen af spørgsmål i dette kapitel er typiske spørgsmål til en skriftlige eksamen Til en mundtlig eksamen vil sammenhængen mellem det aggregerede udbud og efterspørgsel og så priser og indkomst være ’mellemregninger’ De mest centrale spørgsmål er:\n30 30 5. Næste lektion\nDownload ppt "1 Lektion 18: Priser i en åben økonomi 1.Økonomiske nyheder 2.Repetition 3.Dagens pensum 4.Hvad kan I få eksamensspørgsmål i? 5.Næste lektion 6.Tilbagemelding."


Livet på Vestegnen: Julemusik\nJeg har kørt en del bil i denne uge. Faktisk også i weekenden. Mere end jeg plejer. Så jeg føler snart, at sædet er indrettet efter min numse. Eller omvendt?!!\nNå, men mens jeg kører, så hører jeg i øjeblikket julemusik. Jeg har fundet en lang playliste med alle mulige og umulige numre.\nJeg har helt klart nogle favoritter, nu jeg har hørt næsten alle numre på listen (der var totalt over 9 timers musik, men nogle sprang jeg altså over). Der er dog ingen overraskelser, for det er stadig de samme julesange, som jeg skruer (meget) højt op på.\nMin yngste er meget selektiv og han kan absolut ikke lide min nr. 1. På den anden side, så kan han heller ikke lide 'Det' jul, det' cool'. Der må være gået noget galt i opdragelsen...\nHåber I hører jeres julefavoritter hele december.\nEtiketter: Hausfrau, Hverdag, Jul, Livet i almindelighed, Musik\nMaude // skøreliv.dk 6. december 2017 kl. 17.52\nÅhh, jeg hører også julemusik non stop. Er faktisk blevet ret vild med Anne Linnets 'mon det bliver hvid jul i år'... ❤\nBirgitte B 6. december 2017 kl. 18.32\n@Maude - jeg er begyndt at varme op til Anne Linnet... Har ellers ikke været fan. Det må være alderen, hahaha. Kh. Birgitte\nFruen i Midten 7. december 2017 kl. 08.47\nJeg ved ikke lige med din yngste; jeg synes jo, at 'Det'jul, det'cool' er ret fantastisk, men jeg kan som ham bare ikke klare 'Last Christmas' - såeh... Og så kan jeg godt lide den nye Springsteen-version af 'Santa is coming to town'. Den er lidt hyggelig, synes jeg :-)\nBirgitte B 7. december 2017 kl. 15.29\n@Fruen - ja, Springsteen kan jeg også godt lide. Og bare rolig, du er ikke den eneste jeg kender, som er træt af Last Christmas... Men det er jeg ikke ;-) kh. Birgitte


Handelsvarer via salgskanal\nHandelsvarer fra leverandør\nEn handelsvare er en genstand, som I køber, sælger og lagerfører. En handelsvare indeholder et givet produkt i en given mængde. Handelsvarer, som indeholder det samme produkt, kan indeholde forskellige varianter af produktet. Varianter er karakteriseret ved deres farve, størrelse, materiale, pakningstype og anden beskrivelse.\nTil hver handelsvare er der tilknyttet et sæt af logistiske oplysninger.\nSKU er en forkortelse af Stock Keeping Unit og er et unikt nummer, din virksomhed skal bruge til at identificere en handelsvare indenfor et område. Alle handelsvarer skal have en SKU. SKU’er er unikke internt i din virksomhed. De er ikke universelle.\nDer skal angives enten et id eller et nummer på et produkt.\nHandelsvarens entydige identifikation på tværs af abonnementer og områder.\nHandelsvarens entydige identifikation på tværs af alle lande og systemer. Det er typisk dette nummer, der er indkodet i de stregkoder, som varen er mærket med. Værdien skal være entydig indenfor området. Du kan læse mere på Wikipedia under 'Global Trade Item Number'.\nNummer som denne variant af produktet lagerføres under.\nBeskrivelse af denne handelsvare som en variant af produktet.\nMængde af produktet som er indeholdt i eet styk af handelsvaren. Mængden er angivet i den enhed, der er gældende for produktet.\nDe omskrevne dimensioner af eet styk af handelsvaren. Alle mål er i meter.\nNettovægt af eet styk af handelsvaren angivet i kilogram.\nOmskrevet rumfang af eet styk af handelsvaren angivet i liter.\nNummeret på det produkt som denne handelsvare indeholder.\nEntydig identifikation af det produkt, som denne handelsvare hører til.\nNavnet på det produkt, som der her er reserveret et antal af.\nEntydig identifikation af den produktgruppe som produktet indeholdt i handelsvaren tilhører.\nNavnet på den produktgruppe som produktet indeholdt i denne handelsvare tilhører.\nEnhed som produktet indeholdt i denne handelsvare måles i.\nKostpris som bliver brugt når den endelige kostpris ikke er kendt.\nAngiver det beholdningsniveau som skal udløse en genbestilling af varen.\nreorderLevel Long Min 1 Max 9999999\nAngiver det beholdningsniveau som skal udløse en opfyldning af varens plukkelokation.\nGenbestil til niv.\nAngiver det niveau som der skal genbestilles til.\nAngiver det antal der skal bestilles af varen, når varen genbestilles.\nnumItemsToOrder Long Min 1 Max 9999999\nDen procentsats som det er tilladt for leverandøren at overlevere med.\nNummer som identificerer varen indenfor en given branche.\nEntydig identifikation af den lokation som varen skal plukkes fra.\nNummeret på den lokation som denne vare skal plukkes fra.\nNavnet på den varekategori som denne vare hører til.\nDen aktuelle beholdning af denne vare med status 'Salgbar'\nDen totale beholdning af varen på tværs af status.\nAntal varer som er bogført og som derfor indgår i lagerværdien.\nVærdien af de aktuelle beholdninger af denne vare.\nDen aktuelle salgbare beholdning af denne vare på plukkelokationen.\nAntal varer fra den aktuelle beholdning som er reserveret.\nDet antal som er disponibel til salg. Det vil sige antallet på lager minus det antal, som er reserveret.\nAntal på vej\nDet antal af varen som er bestilt hos en leverandør men som endnu ikke er modtaget.\nnumItemsExpected Long Read only\nAngiver om I fører varen på lager. Systemet vil altid reservere lagerførte varer, og det er kun muligt at pakke lagerførte varer, hvis der er tilstrækkelig mange på lager til at dække reservationen.\nAngiver om en ikke-lagerført vare altid er umiddelbart tilgængelig. Hvis feltet ikke er afkrydset, vil I ikke kunne pakke forsendelser, som indeholder denne vare, før end I har markeret på forsendelseslinjen, at varen nu er tilgængelig. Bemærk, at systemet kun bruger værdien af dette felt, når der bliver oprettet nye forsendelseslinjer. Det har ingen effekt på eksisterende forsendelseslinjer at ændre værdien.\nAngiver om varen kommer til lageret og skal pakkes sammen med de øvrige varer. Feltet er kun relevant for ikke-lagerførte varer. Feltet bliver kun brugt ved oprettelse af nye forsendelseslinjer. Hvis feltet ikke er afkrydset, markerer systemet automatisk nye forsendelseslinjer som opgivet. Det har ingen effekt på eksisterende forsendelseslinjer at ændre værdien.\nAngiver om varen er aktiv. Da det ikke er muligt at slette handelsvarer, som der har været bevægelser på, giver dette felt en mulighed for at markere handelsvarer, som ikke længere er relevante.\nAngiver hvor denne vare skal plukkes.\npickFrom PickFrom Not Null\nPluk fra zone\nNavnet på den zone som denne vare skal plukkes i.\nzoneName String Zone\nEntydig identifikation af den zone som varens plukkelokation befinder sig i.\nzoneId Long Zone\nAngiver om genbestilling af denne vare er tilladt.\nAlder i dage ved hvilken beholdninger af denne vare er at regne for gamle.\nHS kode for det produkt der er indeholdt i denne handelsvare.\nEntydig identifikation af det område som denne handelsvare er oprettet i.\nListe med andre handelsvarer som indgår i denne vare ved bundtning.\nMønstre der udpeger de reservelokationer der må bruges til opbevaring af denne vare.\nListe over varer som altid følger med denne vare.\nVarianter denne handelsvare som alene adskiller sig ved indeholdt mængde.\nSæson for det produkt som er indeholdt i denne handelsvare.\nProduktlinje for det produkt som er indeholdt i denne handelsvare.\nBrand for det produkt som er indeholdt i denne handelsvare.\nDesign for det produkt som er indeholdet i denne handelsvare.\nJSON dokument som indeholder yderligere oplysninger om denne handelsvare.\nUdtryk som varens SKU skal matche for at varen passerer filteret.\nVis kun handelsvarer med en pluklokation, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer, der indeholder et produkt hvis nummer matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer, der indeholder et produkt hvis navn matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer tilhørende produktgrupper, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en stregkode, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en beskrivelse, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en farve, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en størrelse, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer lavet af et materiale, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en pakningstype, der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med en beholdning, der højst rækker til dette antal uger.\nBeholdning under gennemsnit\nVis kun handelsvarer med en beholdning under den gennemsnitlige beholdning.\nKun genbestilling krævet\nVis kun handelsvarer, der trænger til genbestilling.\nVis kun handelsvarer hvor den salgbare beholdning er større end denne værdi.\nVis kun varer hvor der højst er dette antal salgbare tilbage på lager.\nVis kun varer som der mangler - dvs. har et negativt antal disponible.\nSøgeudtryk som navnet på varens kategori skal matche.\nKun genbest. tilladt\nVis kun de varer, som det er tilladt at genbestille.\nVis kun aktive varer.\nKun valgte prod.grp\nVis kun valgte produktgrupper.\nVis kun varer hvis fareklasse matcher dette udtryk.\nUdtryk som produktets sæson skal matche.\nVis kun handelsvarer der indeholder et produkt hvis brand matcher dette udtryk.\nKun flere lok.\nVis kun handelsvarer, som er på to eller flere lokationer.\nVis kun handelsvarer der er modtaget på en leverance hvis nummer matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer med et branche varenummer der matcher dette udtryk.\nVis kun handelsvarer fra disse produktgrupper.