Braille er stadig cool! | CoolForTheBlind\n← Jetpack md\nDemonstration af Seeing AI. →\nPunktskrift (Braille) er ofte noget som mange taler om. De fleste gentager, at det er utroligt nyttigt at kunne i flere forskellige sammenhænge. Sjovt nok har jeg kun hørt om, at mange bruger punktskrift til arbejde, skole – eller studiebrug. Jeg besluttede derfor at forsøge med en ny indgangsvinkel til at omtale punktskriften og dens betydning for mig. Jeg vil gerne forklare, hvordan jeg selv bruger punktskrift helt lavpraktisk i min hverdag, og dele nogle af de overvejelser som har ført til, at jeg foretrækker at bruge punktskrift.\nMit håb er, at jeg med mine eksempler her kan bidrage til at inspirere flere til at bruge punktskriften i flere forskellige sammenhænge. Jeg forsøger at holde mig fri for tekniske forklaringer i denne omgang.\nBarndommen og punktskrift\nSom barn læste jeg en del bøger i punktskrift, og ofte var jeg at finde på terrassen med en bog foran mig, når vejret var derefter. Min computer kunne jeg også læse punktskrift fra. Dette gjorde, at jeg i lang tid brugte punkt i adskillige timer dagligt.\nSenere fik jeg en computer med en skærmlæser, som desværre ikke kunne arbejde sammen med mit daværende punktskriftsudstyr. Det betød, at det i en lang periode ikke var muligt for mig at bruge punktskrift, selv om jeg gerne have villet gøre det. Fordelen var dog, at jeg på denne måde blev tvunget til at bruge mine færdigheder indenfor maskinskrivning, hvilket betød, at jeg på lidt over et halvt år var i stand til at skrive lige så hurtigt på et almindeligt tastatur, som jeg var til at skrive punktskrift.\nFaktisk er det i dag sådan, at jeg ofte skifter mellem disse to indtastningsmuligheder alt efter hvad jeg skal arbejde med. Jeg oplever at jeg, når jeg skal skrive flere siders tekst, bliver træt i hænderne, hvis jeg skriver punkt over lang tid. Derimod er jeg vild med at skrive punktskrift, når jeg skal sende kortere, præcise beskeder såsom sms-beskeder, korte E-mails eller opdateringer på sociale medier. Indlægget, som du læser nu, er faktisk skrevet på denne facon. De første afsnit blev skrevet fra mit punkttastatur, mens en del er skrevet fra mit almindelige tastatur. Jeg er glad for den frihed jeg har ved at kunne vælge til og fra, så jeg oplever at kunne få mest fra hånden i den givne situation.\nMobiltelefonen og punktskriften der kunne kombineres\nPå denne måde gik der nogle år, hvor jeg lod punkt være punkt. Jeg fik ikke læst så meget, og jeg brugte primært punkt til studiebrug.\nDer skete dog en meget afgørende ændring, som jeg opdagede ved lidt af et tilfælde: Se, det var sådan, at mobiltelefonerne begyndte at blive mere og mere avancerede. Jeg er fra en tid, hvor man til at begynde med måtte lære alt udenad når det gjaldt mobiltelefoner. Og det skal virkelig læses som det står: Alt blev lært udenad. Lige fra at navigere rundt i menuerne til at skrive sms-beskeder. Som 13-årig havde jeg faktisk så godt styr på min første telefon, at jeg skrev beskeder i blinde. Alt jeg havde var biptoner, som jeg lyttede efter, mens jeg trykkede på de taster, som frembragte de rette bogstaver. Jeg ved, at mange af mine klassekammerater brugte en ordbog på deres telefoner, men den slags genveje kunne jeg ikke få meget glæde ud af. Ordbogen forsøgte at gætte sig frem til, hvad jeg ville skrive, og kan man ikke se disse forslag, så bliver resultatet derefter… Derfor var det en virkelig spændende tid, da flere og flere telefoner pludselig kunne håndtere at man lagde software ind på dem, så blinde kunne få oplæst menuer, beskeder og alt det, som man før lærte sig udenad.\nJeg var begejstret for denne udvikling, men savnede stadig at kunne skrive længere beskeder. Enten fra et fuldt tastatur eller på anden vis. Nok var det smart med en ordbog, men jeg syntes den gang, at det tit forstyrrede mig, og jeg følte mig altid håbløst bagud, når jeg hørte, hvordan andre kunne skrive for fulde gardiner.\nMen alt det blev lige pludselig ændret, da jeg en dag udforskede en meget ny telefon, som jeg havde købt, da min gamle telefon måtte sendes til de evige mobile jagtmarker. Jeg fandt pludselig ud af, at jeg kunne tilslutte et punktdisplay til telefonen via bluetooth. Det betød nu, at jeg kunne lytte og læse samtidigt. Men endnu bedre var det, at jeg kunne skrive fra et punkttastatur. Det gjorde en ret stor forskel for mig. Jeg udviklede en teknik, hvor jeg kunne skrive fra telefonens tastatur samtidigt med at jeg kunne følge med og se ordbogens forslag på mit punktdisplay. Men det jeg blev allermest begejstret for var, at jeg kunne lytte til musik samtidigt med at jeg læste og skrev. Nu forstod jeg, hvor rart det var for andre at kunne gøre den slags.\nEn lidt mere nørdet detalje er, at hvis forbindelsen er tilstrækkelig god, så kan jeg faktisk oplade min telefon og sidde et stykke fra den, men stadig betjene næsten alle funktioner ved hjælp af mit punktapparat.\nPunkt på alternativ vis\nFå år senere så et nyt tiltag dagens lys: Det blev muligt at simulere et punkttastatur fra en touchskærm. Dette blev virkeliggjort ved hjælp et programmet MBraille som alle kan hente til deres mobiltelefon. Det findes både til iOS og Android Jeg oversætter stadig programmet fra engelsk til dansk i min fritid. Jeg bruger det utroligt meget, hvis jeg ikke har andet end min telefon med mig. Det har gjort, at jeg finder en stor glæde ved at skrive fra en skærm uden et fysisk tastatur. Jeg er aldrig blevet helt fan af diktering eller at skrive længere beskeder fra et skærmtastatur så MBraille har her gjort en enorm forskel for måden jeg bruger min telefon på. MBraille har en del funktioner, som er en længere gennemgang værdig.\nEn hverdag med punktskrift\nI min hverdag bruger jeg stadig utroligt meget punktskrift. Jeg bruger det til alt fra todo-lister, indkøbssedler og til at holde styr på husstandens kalenderaftaler. Flere kan sikkert gøre alt dette ved hjælp af syntetisk tale. Men jeg er ikke i stand til det på samme måde.\nMin samleverske sagde på et tidspunkt, at jeg var blevet meget lettere at føre samtaler med, når jeg tog notater ved hjælp af punktskrift. Den måtte jeg lige tænke over, og det gik først rigtigt op for mig den dag, hvor jeg stod med hovedet inde i køleskabet for at tjekke om det snart var tid til at hente nye forsyninger af mælk. Det der slog mig var, at jeg ikke behøvede at lytte efter to forskellige informationer via mine ører. Jeg kunne nøjes med at lytte efter, hvad hun sagde frem for at have min koncentration delt mellem vores samtale og den syntetiske tale i et andet ører, som kunne oplyse mig om, at jeg naturligvis ikke havde fået skrevet mælk på indkøbslisten. Det at kunne koncentrere sig om én samtale og stadig gøre sig noter i hverdagen gør for mig en stor forskel, og jeg synes selv, at jeg er mere afslappet i disse situationer. Jeg skal bruge flere mentale kræfter, hvis jeg skal dele min opmærksomhed mellem en samtale og syntetisk tale.\nJeg ses ofte med mit punktapparat hængende på brystet. Så har jeg det altid lige ved hånden, hvis noget skal noteres ned i en fart. Apparatet er konstant tilsluttet min telefon, som jeg så kan betjene uden at tage telefonen op ad min lomme. Det kan være ret smart, hvis jeg skal tjekke min kalender på min telefon, mens jeg har en samtale. Så skal jeg bare have et headset tilsluttet telefonen, mens jeg taler, og så kan jeg fint tale og tjekke kalenderen.\nListen er langt fra udtømt, men som du ser, så er det et spørgsmål om at være lidt kreativ med, hvor punkt kan benyttes, og hvor det opleves at det reelt gør en forskel.\nI dette indlæg har jeg forsøgt at beskrive, hvordan jeg fra barnsben begyndte at bruge punktskrift i min hverdag, og hvordan jeg til stadighed foretrækker at blive ved med at bruge punktskrift i min hverdag.\nJeg håber at alle mine eksempler har givet et lille indblik i, hvordan punktskriften let kan integreres i flere dagligdagsopgaver, og at det sagtens kan bruges som en fornøjelig fritidsbeskæftigelse. Uanset om man skriver det fra en touchskærm eller om man kombinerer det, som jeg gør det, eller måske finder helt andre måder at bruge det på.\nJeg har her kun fokuseret på det private aspekt, men der kan siges lige så meget, hvis ikke mere om, hvordan jeg har brugt punktskrift da jeg var studerende, og hvordan jeg bruger punktskrift i arbejdsmæssige sammenhænge. Måske det kunne danne grobund for et fremtidigt indlæg…\nFor mig er punktskrift/Braille noget helt unikt, som jeg absolut ikke ønsker at undvære. Braille er stadig cool!


Klagenævnet for Udbud J.nr.: (Niels Feilberg Jørgensen, Allan Åge Christensen) 13. marts PDF\nKlagenævnet for Udbud J.nr.: (Niels Feilberg Jørgensen, Allan Åge Christensen) 13. marts 2015\nDownload "Klagenævnet for Udbud J.nr.: 2014-0037975 (Niels Feilberg Jørgensen, Allan Åge Christensen) 13. marts 2015"\n1 Klagenævnet for Udbud J.nr.: (Niels Feilberg Jørgensen, Allan Åge Christensen) 13. marts 2015 K E N D E L S E Kompan Dica A/S (selv) mod Sydjysk Kommuneindkøb v/ Vejen Kommune (cand.merc.jur. Peter Dann Jørgensen, København) Ved udbudsbekendtgørelse nr. 2014/S af 6. maj 2014 udbød Sydjysk Kommuneindkøb v/ Vejen Kommune (herefter Sydjysk Kommuneindkøb) som offentligt udbud efter direktiv 2004/18/EF (udbudsdirektivet) en rammeaftale med flere aktører om levering af henholdsvis indendørs og udendørs legetøj samt cykler og køretøjer inkl. servicering heraf. Rammeaftalen var opdelt i 2 delaftaler og skulle gælde i 3 år med mulighed for forlængelse i 1 gange 12 måneder. Denne klagesag angår delaftale 1 om levering af indendørs og udendørs legetøj. Ved udløbet af fristen for afgivelse af tilbud den 17. juni 2014 havde Sydjysk Kommuneindkøb modtaget tilbud fra 3 virksomheder på delaftale 1, heriblandt fra Kompan Dica A/S (herefter Kompan Dica). Ved brev af 26. juni 2014 meddelte Sydjysk Kommuneindkøb tilbudsgiverne, at Sydjysk Kommuneindkøb havde til hensigt at indgå kontrakt med Lekolar A/S (herefter Lekolar). Den 7. juli 2014 indgav Kompan Dica klage til Klagenævnet for Udbud over Sydjysk Kommuneindkøb. Kompan Dica fremsatte ved klagens indgi-\n2 2. velse anmodning om, at klagenævnet i medfør af lov om håndhævelse af udbudsreglerne m.v. 12, stk. 2, skulle beslutte at tillægge klagen opsættende virkning. Den 6. august 2014 besluttede klagenævnet ikke at tillægge klagen opsættende virkning. Klagenævnet begrundede afgørelsen med, at betingelsen om uopsættelighed ikke var opfyldt. Klagenævnet har den 8. oktober 2014 meddelt Kompan Dica aktindsigt i i Sydjysk Kommuneindkøbs evalueringsskema. Klagen har været behandlet på skriftligt grundlag. Kompan Dica har nedlagt følgende påstande: Påstand 1 Klagenævnet skal konstatere, at Sydjysk Kommuneindkøb har handlet i strid med principperne om ligebehandling og gennemsigtighed i udbudsdirektivets artikel 2 ved at tildele Lekolar rammekontrakten, idet Lekolar ikke havde oplyst specifikationer på tilbudte produkter, og idet tilbudslisten i Lekolars tilbud ikke som krævet i udbudsbetingelserne var udfyldt 100%, hvorfor tilbuddet var ukonditionsmæssigt. Påstand 2 Klagenævnet skal konstatere at Lekolar har afgivet ukonditionsmæssigt tilbud, idet tilbuddets tilbudsliste ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og 10.7 ikke opfyldte de i udbudsbetingelserne stillede krav til produktmål, og idet tilbuddet heller ikke opfyldte kravet i udbudsbetingelserne om, at de tilbudte produkter i tilbudslisten skulle fremgå af tilbudsgivers hjemmeside. Påstand 3 Klagenævnet skal konstatere, at Sydjysk Kommuneindkøbs anvendelse af model for vurdering af underkriteriet Sortiment er uegnet, da fastlæggelsen af varer tilbudt vil kunne medføre en overperformance, såfremt en tilbudsgiver havde oplyst om flere varer i sit tilbud. Påstand 4 Klagenævnet skal konstatere, at Sydjysk Kommuneindkøbs underretning om resultatet af udbuddet, hvad angår Kompan Dicas tilbuds konkurrencedygtighed herved forstået placering i forhold til den endelige evalue-\n3 3. ring af udbuddet samt information om øvrige tilbudsgivere, var mangelfuld. Påstand 5 Klagenævnet skal annullere Sydjysk Kommuneindkøb beslutning om at tildele kontrakten til Lekolar. De nedlagte påstande er omformuleret, således at de svarer til Kompan Dicas anbringender. Kompan Dica har tilkendegivet senere at ville nedlægge påstand om erstatning. Sydjysk Kommuneindkøb har nedlagt påstand om, at klagen ikke tages til følge. Sagens nærmere omstændigheder Ifølge udbudsbekendtgørelsens afsnit IV.2.1 og udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 var tildelingskriteriet fastsat til det økonomisk mest fordelagtige tilbud med følgende vægtede kriterier: Pris 60 % Sortiment 40 % Om underkriterierne Pris og Sortiment står der videre i udbudsbetingelserne: Pris, herunder vil der blive foretaget en vurdering af: Priserne afgivet på tilbudslisten, bilag 1. Ved bedømmelsen af prisen, vil der blive lagt vægt på de af tilbudsgiver oplyste priser som skal være afgivet i danske kr. ekskl. moms, og inklusiv alle øvrige udgifter. Tilbud skal afgives ved udfyldelse af Bilag 1 Tilbudsliste. 100 % af tilbudslisten skal udfyldes for at tilbuddet er konditionsmæssigt. Tilbud skal afgives i nettopriser.\n4 4. Det skal angives, hvilken rabatsats pr. varegruppe, der ligger til grund for de tilbudte nettopriser med udgangspunkt i tilbudsgivers offentlige tilgængelige listepriser. Den tilbudte rabatsats skal være ens for alle produkter i samme varegruppe. Tilbudslisten skal benyttes i forbindelse med tilbudsafgivningen i uændret form. Alle forhold i udbudsmaterialet skal være indregnet i tilbuddet. Der bliver kun prisevalueret på tilbudslistevarer. Sortiment, herunder vil der blive foretaget en vurdering af: Sortiment angives i bilag 2 øvrigt sortiment. Ved bedømmelsen af sortimentsbredden, vil der blive lagt vægt på antallet af varelinjer tilbudsgiver tilbyder indenfor hver varegruppe. Tilbud skal afgives ved udfyldelse af bilag 2 Øvrigt sortiment. Øvrige produkter afregnes til tilbudsgivers listepris på produkterne minus en fast rabatsats som angives i bilag 1 Tilbudslisten, under den pågældende varegruppe. Det samme produkt må ikke tilbydes mere end én gang ej heller i forskellige varegrupper. Aftalen kommer til at gælde for alle tilbudte varer i tilbudsgivers sortiment der naturligt falder under de i bilag 1 nævnte varegrupper. Nye varer som tilbudsgiver tager ind i sit sortiment under deres øvrige sortiment i løbet af kontraktperioden, vil ligeledes skulle afregnes til listeprisen minus den faste rabatsats der er gældende for den pågældende varegruppe. Der vil udelukkende blive vurderet på sortimentsbredden og ikke prisen af det i bilag 2, tilbudte øvrige sortiment. Udbudsbetingelserne indeholdt kravspecifikation, udkast til rammeaftale, Bilag 1 Tilbudsliste, Bilag 2 Øvrigt sortiment, Bilag 3 Tro og loveerklæring, Bilag 4 Udvælgelsesskabelon, Bilag 5 Tidsplan, Bilag 6-A til 6-D indeholdende beskrivelser af de 4 kommuner (Billund, Ringkøbing- Skjern, Varde og Vejen), som tilsammen udgør indkøbssamarbejdet Sydjysk Kommuneindkøb, samt spørgsmål og svar-ark og et rettelsesblad.\n5 5. I udbudsbetingelserne, afsnit 2.12 Tilbudsgivers forbehold er bl.a. anført: Eventuelle forbehold skal udtrykkeligt fremgå af tilbuddet. I Bilag 1 - Tilbudsliste dateret den 9. juni 2014, som blev sendt til tilbudsgiverne den 11. juni 2014 (ændringsmarkeringer i farver gengives ikke her) står der bl.a.: Bilag 1, Tilbudsliste Indendørs og udendørs legetøj Firma manavn Målene (længder, diameter, vægt mv.) på produkterne, må gerne fravige indtil +/- 15%. Det tilbudte produkts størrelse skal noteres under bemærkninger. Alle priser skal være ekskl. moms, men inkl. alle øvrige udgifter. Det er kun de blå felter der må udfyldes. O.B.S. Alle blå felter skal udfyldes. Der skal tilbydes produkter målrettet institutionsbrug ID Produkt- Beskrivelse Tilbudsgivers varebeskrivelse Varenummer Henvisning til hjemmeside eller katalog hvor vi nemt kan finde produktet via varenummer Bestillingsenhed Antal stk. I bestillingsenhed Rabatsats Netto ekskl. moms/ stk. Listepris eksl. moms/ bestillingsenhed Nettopris eksl. moms/ bestillingsenhed Bemærkning Varegruppe 1; BABY OG SMÅBØRNSLEG 1.6 Rangle i træ, 7x7x7 cm. 1.7 Plast hus/gård inkl. 4 dyr og 1 menneske, 47x22x29 cm. Antal øvrigt sortiment som tilbydes i varegruppe 1 For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal svare til det antal, der er oplyst her i bilag 1 tilbudsskema. Varegruppe 3; BILER, FLY, TOG OG TOGBANER SAMT TILBEHØR 3.2 Traktor i plast og metal, 30 cm. 3.3 Traktor, i plast/ metal, 18x12 x6 cm Antal supplerende sortiment som tilbydes i varegruppe 3 For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal svare til det antal, der er oplyst her i bilag 1 tilbudsskema.\n6 6. Varegruppe 10; UDKLÆDNING OG ROLLESPIL 10.7 Sværd, skum, 55 cm Antal supplerende sortiment som tilbydes i varegruppe 10 For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal svare til det antal, der er oplyst her i bilag 1 tilbudsskema. I Bilag 2 Øvrigt sortiment står der bl.a.: Bilag 2, øvrigt sortiment Delaftale 1 Indendørs og udendørs legetøj Tilbudsgiver Der skal gøres opmærksom på, at der IKKE evalueres på de tilbudte priser udelukkende på antal tilbudte varelinjer. Hvis antallet af varelinjer ikke er tilstrækkelig, må tilbudsgiver gerne selv tilføje yderligere varelinjer. ID Tilbudsgivers varebeskrivelse Varenummer Direkte henvisning el. link til det tilbudte produkt Bestillingsenhed Antal stk. I bestillingsenhed Rabatsats Listepris eksl. moms/ bestillingsenhed Nettopris eksl. moms/ bestillingsenhed Netto eksl. moms/ stk. Bemærk mærkning Under udbuddet besvarede Sydjysk Kommuneindkøb en række skriftlige spørgsmål fra tilbudsgiverne. Der blev bl.a. stillet følgende spørgsmål og givet følgende svar: Spørgsmål 5: Vil I reducere kravet til 100 % udfyldelse af varelinjer i tilbudslisten for konditionsmæssighed? Det vil være ærgerligt såfremt én tastefejl skulle medføre ukonditionsmæssig varelinje og dermed ukonditionsmæssigt tilbud. Svar 5: Kravet fastholdes til 100 % udfyldelse af varelinjer på tilbudslisten. Dette fordi øvrigt sortiment er en del af nærværende udbud, hvorved tilbudslisten hverken er udtømmende eller væsentlig omfattende. I et brev fra Lekolar, som fulgte med tilbuddet, er bl.a. anført:\n7 7. Lekolar har ingen forbehold til udbudsmaterialets krav og kontraktudkast. Vi har afgivet vores priser på vedlagte tilbudsliste, bilag 1. Ligeledes vedlægges varekatalog til tilbudslisternes produkter samt bilag 2, sortimentsoversigt. Alle artikelnumre i bilag 1 er dog at finde samlet i det vedlagte varekatalog over tilbudslisten produkter. Punkter hvorpå vi ikke direkte har kommenteret, har vi læst, forstået og accepteret. I Lekolars tilbud, Bilag 1 Tilbudsliste, er bl.a. anført: Bilag 1, Tilbudsliste Indendørs og udendørs legetøj Firma manavn Lekolar A/S Målene (længder, diameter, vægt mv.) på produkterne, må gerne fravige indtil +/- 15%. Det tilbudte produkts størrelse skal noteres under bemærkninger. Alle priser skal være ekskl. moms, men inkl. alle øvrige udgifter. Det er kun de blå felter der må udfyldes. O.B.S. Alle blå felter skal udfyldes. Der skal tilbydes produkter målrettet institutionsbrug ID Produkt- Beskrivelse Tilbudsgivers varebeskrivelse Varenummer Henvisning til hjemmeside eller katalog hvor vi nemt kan finde produktet via varenummer Bestillingsenhed Antal stk. I bestillingsenhed Rabatsats Netto eksl. moms/stk. Listepris eksl. moms/ bestillingsenhed Nettopris eksl. moms/ bestillingsenhed Bemærk ning Varegruppe 1; BABY OG SMÅBØRNSLEG 1.6 Rangle i træ, 7x7x7 cm. Rangle Plast hus/gård inkl. 4 dyr og 1 menneske, 47x22x29 cm. TOLO hus og familie med dyr Vedlagt katalog s. 2 Vedlagt katalog s. 2 Antal øvrigt sortiment som tilbydes i varegruppe 1 For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal svare 118 til det antal, der er oplyst her i bilag 1 - tilbudsskema Varegruppe 3; BILER, FLY, TOG OG TOGBANER SAMT TILBEHØR 3.2 Traktor i plast og metal, 30 cm. John Deere frontlæsser Vedlagt katalog s Traktor, i plast/metal, 18x12 x6 Valtra Vedlagt ka- [tom] [tom] [tom] [tom]\n8 8. cm. T taklog s. 5 Antal supplerende sortiment som tilbydes For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste i varegruppe 3 varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal sva- 128 re til det antal, der er oplyst her i bilag 1 - tilbudsskema Varegruppe 10; UDKLÆDNING OG ROLLESPIL Sværd, skum, 55 cm. Sværd Vedlagt katalog s. 20 Antal supplerende sortiment som tilbydes i varegruppe For oplysninger omkring det tilbudte øvrige sortiment, skal tilbudsgiver benytte bilag 2 øvrigt sortiment. Antallet af oplyste varer under hver varegruppe i bilag 2 øvrigt sortiment, skal svare til det antal, der er oplyst her i bilag 1 - tilbudsskema [tom] I varekataloget til Lekolars tilbudsliste, side 2, var de tilbudte produkter under ID 1.6 og 1.7 i tilbudslisten illustreret med farvebilleder. Billedteksten til den tilbudte rangle under ID 1.6 var Rangle, Farveglad rangle som kan bøjes og vrides på flere måder. Fra 6 måneder og til det tilbudte legehus under ID TOLO Hus og Familie, Køb både TOLO legehus og TOLO familie. På side 5 var de to traktorer, som Lekolar havde tilbudt under ID 3.2 og 3.3 i tilbudslisten ligeledes illustreret med farvebilleder og i billedteksterne var anført henholdsvis John Deere frontlæsser, Realistisk traktor med frontlæsser. Af metal med plastdetaljer. Længde 22 cm og højde 10 cm. Fra 3 år og Valtra T191, Valtra traktor i høj kvalitet. Af metal med plastdetaljer. Længde 18 cm, højde 9 cm. Fra 3 år Det tilbudte sværd under ID 10.7 i tilbudslisten var ikke illustreret med et billede i varekataloget. På side 20 var kun anført Sværd. Af Sydjysk Kommuneindkøbs evalueringsskema, som ikke blev sendt sammen med underretningen om tildelingsbeslutningen af 26. juni 2014, fremgår bl.a.: Virksomhed: Dica Kompan Lekolar Personlige forhold: Økonomiske forhold: Evaluerings- Teknisk kapacitet: modeller Point i forhold til Point i forhold til tildeling tildeling 60% pris, 40% Dobbelt så Point 60% pris, 40% sortiment Point sortiment dyrt som det Pris: 31394,82 8,25 4, ,56 8,77 5,26 billigste tilbud = 0 point Sortiment: ,66 2, ,44 3,38 Minus 7 Ialt Minus 7 Ialt forventet , ,64 bedst muligt sortiment\n9 Procent fra billigste, Pris 17,47% 12,25% Antal fra højest forventet, sort. 836 varelinjer 390 varelinjer Hvis evaluering ud fra højeste tilbudste sortiment Point Point Sortiment 7,89 3, I alt I alt 8,11 9,26 I underretningen om tildelingsbeslutningen af 26. juni 2014 til Kompan Dica er bl.a. anført: Summarisk begrundelse I evalueringsfasen er der blevet anvendt relativ lineær model på pris, hvorved det tilbud som er dobbelt så dyrt som det billigste indkomne tilbud fik 0 point. Jeres tilbud var det dyreste tilbud, 17,47 % dyre end det billigste tilbud, hvorfor jeres tilbud fik tildelt 8,25 point på prisen. Det var forventet at tilbuddene indeholdt sortiment fra 0 til varelinjer. Arbejdsgruppe har vurderet, at et øvrigt sortiment på varelinjer er af højeste kvalitet for de pågældende kommuner. Derfor gives der max point til varelinjer eller derover, samt 0 point såfremt der ikke tilbydes øvrigt sortiment. Jeres tilbud indeholdte det næst største sortiment, jeres tilbud indeholdte 1664 acceptable varelinjer, 836 færre varelinjer end det bedst forventet, hvorfor jeres tilbud fik tildelt 6,66 point på øvrigt sortiment. Samlet fik jeres tilbud en score på 7,61 point, mens det økonomisk mest fordelagtige tilbud fik en samlet score på 8,64 point. Samme dag skrev Kompan Dica til Sydjysk Kommuneindkøb og spurgte, om Sydjysk Kommuneindkøb ville oplyse den anvendte evalueringsmodel for underkriteriet pris samt oplyse, hvor mange point Lekolar fik tildelt i relation til dette underkriterium. Ved af 27. juni 2014 svarede Sydjysk Kommuneindkøb Kompan Dica således:\n10 10. Du spørger også til den anvendte evalueringsmodel som oplyst i tildelingsskrivelsen, er der blevet anvendt en relativ lineær model på pris, hvorved det tilbud som er dobbelt så dyrt som det billigste indkomne tilbud fik 0 point. Det vil sige nedenstående formel er anvendt på den samlet pris: -1 (aktuel pris laveste pris)/laveste pris * 10 Hermed fik det vindende tilbud 8,77 point på kriteriet pris (5,26 point i forhold til de 60 % som kriteriet vægtede med). Dertil kan jeg oplyse at jeres tilbud fik 8,25 point på kriteriet pris (4,95 point i forhold til de 60 % som kriteriet vægtede med). Samme dag skrev Kompan Dica til Sydjysk Kommuneindkøb og spurgte ind til, hvordan Sydjysk Kommuneindkøb var nået frem til totalprisen, og hvem der havde afgivet det økonomisk næstmest fordelagtige tilbud. Samme dag svarede Sydjysk Kommuneindkøb således: - Den samlet pris er alle del-priserne lagt sammen, ud fra de tilbudte styk priser (tilbuddene er nøje gennemgået således disse blev evalueret ud fra sammen grundlag). - AV Form tilbød det andet mest økonomiske fordelagtige tilbud ud fra de angivet tildelingskriterierne. - Herefter skrev Kompan Dica til Sydjysk Kommuneindkøb og anmodede om aktindsigt i bilag 1, 2 og 4 til Lekolars tilbud. Den 3. juli 2014 gav Sydjysk Kommuneindkøb Kompan Dica delvis aktindsigt i Lekolars tilbud. Sydjysk Kommuneindkøb indgik den 29. august 2014 kontrakt med Lekolar. Parternes anbringender Ad påstand 1\n11 11. Kompan Dica har gjort gældende, at det fremgik tydeligt af udbudsbetingelserne, at tilbudsgiverne skulle oplyse specifikationer på de tilbudte produkter, samt at tilbudslisten skulle udfyldes 100 % for, at tilbuddet var konditionsmæssigt. Af en tekstboks på forsiden af Bilag 1 Tilbudsliste fremgik, at produktmål på de tilbudte produkter skal noteres under bemærkninger. Tilbuddet fra Lekolar indeholdt ikke de krævede specifikationer på de tilbudte produkter. Tilbudslisten til Lekolars tilbud var således ikke udfyldt i overensstemmelse med udbudsbetingelserne. Kompan Dica har bestridt, at der er forskel på brugen af skal og skal i udbudsbetingelserne, og Sydjysk Kommuneindkøb har ikke oplyst tilbudsgiverne om de forskellige opfattelser af samme ord i forskellige formateringer. Produkternes specifikationer er nøje angivet pr. produkt i Bilag 1 Tilbudsliste, hvorfor det må have været væsentligt for Sydjysk Kommuneindkøb, at Sydjysk Kommuneindkøb fik produkter, som opfyldte produktmålene med den tilladte afvigelse på +/- 15 % på tilbudstidspunktet. Sydjysk Kommuneindkøb har gjort gældende, at Lekolar havde udfyldt alle blå felter i Bilag 1 Tilbudsliste. Kravet vedrørende udfyldning af Bilag 1 Tilbudsliste skal forstås således, at det var 100 % af de felter markeret med blåt, som skulle være udfyldt. Bilaget indeholdt ikke et krav om, at tilbudsgiverne skulle angive produktmål. Hvis tilbudsgiverne ønskede at angive målene for deres tilbudte produkter, skulle det ske under rubrikken Bemærkning, som ikke var markeret med blåt. Produktmål indgik heller ikke ved evalueringen af tilbuddene i relation til underkriteriet Pris. Det var tydeliggjort i udbudsbetingelserne, hvornår manglende oplysninger ville medføre et tilbuds ukonditionsmæssighed ved at gøre forskel på skal og skal, idet brugen af skal betød, at der var tale om et mindstekrav. Ad påstand 2 Kompan Dica har gjort gældende, at tilbuddet fra Lekolar var ukonditionsmæssigt, idet tilbuddets tilbudsliste, ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og 10.7 ikke opfyldte de stillede krav til produktmål i udbudsbetingelserne. Målene på de tilbudte produkter under ID 1.6 (rangle) og 1.7 (bondehus) fremgik ikke af tilbudslisten til Lekolars tilbud. Målene på bondehuset på virksomhedens hjemmeside afveg fra den tilladte afvigelse på +/- 15 %. I udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 vedrørende underkriteriet Pris var fastsat et krav om offentligt tilgængelige listepriser, og det var således et krav, at de tilbudte produkter fremgik på tilbudsgivernes hjemmesider. De angivne mål på de\n12 12. tilbudte traktorer under ID 3.2 og 3.3 i Lekolars varekatalog til tilbudslisten afveg også fra den tilladte afvigelse på +/- 15 %. Lekolar havde ikke angivet nogen mål på det tilbudte sværd under ID 10.7 i tilbudslisten, og produktmålene fremgik heller ikke af virksomhedens hjemmeside. Sydjysk Kommuneindkøbs fortolkning af det tilbudte produkts størrelse skal noteres under bemærkninger er meget vid, og det var uklart for tilbudsgiverne, hvad Sydjysk Kommuneindkøb krævede. Kravene til produkterne var specificeret i udbudsbetingelserne, hvorfor det må have været væsentligt for Sydjysk Kommuneindkøb, at det var sådanne produkter, som blev tilbudt. Sydjysk Kommuneindkøb har bestridt, at Sydjysk Kommuneindkøb var forpligtet til at afvise Lekolars tilbud, idet Lekolars tilbud var konditionsmæssigt. Lekolar har i tilbudslisten, ID 1.6, 1.7 og 10.7, angivet de respektive priser og varenumre samt henvist til de relevante sider i varekataloget, som var vedlagt tilbudslisten. Lekolar havde ikke henvist til virksomhedens hjemmeside. I relation til det tilbudte produkt under ID 1.7 var det derfor ikke varen på virksomhedens hjemmeside, som blev tilbudt. Kompan Dicas fortolkning af udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 om, at de tilbudte produkter skal være offentligt tilgængelige med billede på Lekolars hjemmeside, er ikke korrekt. Ud fra en ordlydsfortolkning er det tilstrækkeligt, at tilbudsgiver har dokumenteret sine produkter i et varekatalog. Målene på de tilbudte produkter under ID 1.6, 1.7 og 10.7 fremgik ikke af Lekolars tilbudsliste. Udbudsbetingelserne stillede heller ikke krav om, at tilbudsgiverne skal angive produktmål. Der stod heller ikke i udbudsbetingelserne, at manglende udfyldelse af rubrikken Bemærkning medførte et tilbuds ukonditionsmæssighed. Hvis tilbudsgiverne ikke havde angivet produktmål, lagde Sydjysk Kommuneindkøb til grund, at produktmålene maksimalt afveg med +/- 15 % i forhold til de krævede produktmål. De angivne produktmål i varekataloget til Lekolar tilbudsliste, ID 3.2 og 3.3 ændrer ikke ved, at Lekolar tilbød at levere to legetøjstraktorer i de krævede produktmål eller med en afvigelse på maksimalt +/- 15 %. Lekolar anførte i sit tilbud, at tilbuddet ikke indeholdt forbehold. Der var ikke anført bemærkninger til de krævede produktmål i Lekolars tilbudsliste. Efter klagenævnets faste praksis har en ordregivende myndighed som udgangspunkt ikke pligt til at efterprøve oplysninger, som fremgår af et tilbud, medmindre det er åbenbart, at de af tilbudsgiver afgivne oplysninger er urigtige. Det var ikke åbenbart, at de tilbudte produkter ikke opfyldte de krævede produktmål i tilbudslisten. Lekolar har ikke anført produktmål i selve tilbudslisten, som\n13 13. afviger fra Sydjysk Kommuneindkøbs ønskede produktmål. Det ligger ud over Sydjysk Kommuneindkøb undersøgelsespligt at undersøge de angivne produktmåls procentvise afvigelse angivet i et underbilag. Desuden var det ikke åbenbart, at de tilbudte produkter ikke skulle opfylde de krævede produktmål i tilbudslisten. Ad påstand 3 Kompan Dica har gjort gældende, at underkriteriet Sortiment er uegnet til at identificere det økonomisk mest fordelagtige tilbud, da den anvendte evalueringsmodel kunne medføre en overperformance i relation til tilbud, hvor der tilbydes mere end varelinjer. Det er uklart, hvorledes den anvendte evalueringsmodel ville have været anvendt, såfremt en tilbudsgiver tilbød varelinjer, når tilbud med varelinjer fik tildelt 10 point. Hvis Sydjysk Kommuneindkøb havde anvendt en evalueringsmodel, hvor tilbuddet med det højeste antal varelinjer fik maksimumpoint, ville hver varelinje få større vægt, hvilket ville have ført til et andet resultat, da Kompan Dica ville have opnået flere point. Sydjysk Kommuneindkøb har gjort gældende, at underkriteriet Sortiment er egnet til at identificere det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Af udbudsbetingelserne, herunder Bilag 2 Øvrigt sortiment, fremgik klart, hvorledes tilbuddene ville blive evalueret i forhold til underkriteriet Sortiment. Tilbuddet med det højeste antal tilbudte produkter ville blive tildelt flest point. Den anvendte evalueringsmodel blev fastsat ud fra, at et tilbud med en sortimentsbredde på varelinjer eller derover var det bedst tænkelige og derfor fik tildelt de maksimale 10 point. Ingen tilbudsgiver tilbød varer. Lekolar tilbød derimod varer og fik tildelt det højeste antal point svarende til 8,44. Kompan Dica tilbød varer og fik tildelt 6,66 point. Sydjysk Kommuneindkøb er ikke forpligtet til at anvende en bestemt evalueringsmodel, hvor det højeste antal tilbudte produkter skal have maksimumpoint. Ad påstand 4 Kompan Dica har gjort gældende, at Sydjysk Kommuneindkøbs begrundelse for tildelingsbeslutningen var mangelfuld i relation til konkurrencedygtigheden af Kompan Dicas tilbud i forhold til den endelig evaluering af udbuddet samt information om de øvrige tilbud. Det er uklart for Kompan Di-\n14 14. ca, hvorledes tilbuddene er evalueret i relation til underkriteriet pris, herunder hvorledes Sydjysk Kommuneindkøb er kommet frem til summen, som ligger til grund for evalueringen af underkriteriet pris. Sydjysk Kommuneindkøb har gjort gældende, at begrundelsen for tildelingsbeslutningen opfyldte begrundelseskravet i medfør af 2, stk. 2, i lov om håndhævelse af udbudsreglerne m.v. og udbudsdirektivets artikel 41, stk. 2. De anvendte evalueringsmodeller for underkriterierne pris og sortiment var angivet i meddelelsen om tildelingsbeslutningen. Herudover var der redegjort for karakteristika og relative fordele ved Lekolars tilbud. Det fremgik klart af underretningen om tildelingsbeslutningen, at Lekolar havde afgivet en lavere pris og havde tilbudt et bredere sortiment end Kompan Dica. I relation til underkriteriet pris fremgik det klart af udbudsbetingelserne, at der ville blive lagt vægt på tilbudsgivernes angivne priser afgivet i danske kroner ekskl. moms og inkl. alle øvrige udgifter. Totalsummerne blev beregnet ved, at alle delpriser blev lagt sammen ud fra de tilbudte stykpriser. Der blev anvendt en relativ lineær evalueringsmodel, hvor tilbuddet med den laveste samlede pris fik maksimum point svarende til 10 point, og tilbuddet, der var dobbelt så dyrt som det billigste tilbud, fik tildelt 0 point. Ad påstand 5 Kompan Dica har gjort gældende, at tildelingsbeslutningen skal annulleres, idet tilbuddet fra Lekolar ikke var konditionsmæssigt. Sydjysk Kommuneindkøb har bestridt, at der er grundlag for at annullere beslutningen om at indgå kontrakt med Lekolar. Klagenævnet udtaler: Ad påstand 1 og 2 Sydjysk Kommuneindkøb har fastsat tildelingskriteriet til»det økonomisk mest fordelagtige tilbud«med underkriterierne Pris og Sortiment, som blev vægtet med henholdsvis 60 % og 40 %. Vedrørende underkriteriet Pris skulle tilbudsgiverne i henhold til udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 afgive tilbud ved udfyldelse af Bilag 1 - Tilbudsliste, idet 100 % af til-\n15 15. budslisten skal udfyldes for at tilbuddet er konditionsmæssigt. Dette krav må derfor anses som et mindstekrav. På forsiden af Bilag 1 Tilbudsliste er klart og utvetydigt angivet, at»[d]et kun [er] de blå felter der må udfyldes. O.B.S. Alle blå felter skal udfyldes«. Tilbudsgiverne skulle derfor udfylde kolonnerne Tilbudsgivers varebeskrivelse, Varenummer, Henvisning til hjemmeside eller katalog hvor vi nemt kan finde produktet via varenummer, Bestillingsenhed, Antal stk. i bestillingsenhed, Listepris eksl. moms/bestillingsenhed og Antal øvrigt sortiment som tilbydes/ Antal supplerende sortiment som tilbydes. På forsiden af tilbudslisten var også anført, at [m]ålene på produkterne, gerne [må] fravige indtil +/- 15 % i forhold til de krævede produktmål, der var oplyst ud for hver varelinje, og at [d]et tilbudte produkts størrelse skal noteres under bemærkninger. Felterne under kolonnen Bemærkning var ikke markeret med blåt. Efter ordlyden og udformningen af Bilag 1 Tilbudsliste sammenholdt med udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 må mindstekravet forstås således, at tilbudsgiverne i deres respektive tilbudslister skulle udfylde alle felterne markeret med blåt for, at tilbuddet var konditionsmæssigt. Lekolar havde udfyldt alle med blåt markerede felter. Manglende angivelse af produktmål under kolonnen Bemærkning i tilbudslisten indebar derfor ikke, at et tilbud var ukonditionsmæssigt, hvis kolonnen Bemærkning ikke var udfyldt. Lekolar oplyste tilmed, at virksomheden ikke havde forbehold for krav i udbudsbetingelserne, og at punkter, som virksomheden ikke havde kommenteret på, var læst, forstået og accepteret. I tilbudslisten til Lekolars tilbud var der ikke taget forbehold for de krævede mål angivet på varelinjerne ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og Lekolar havde som ovenfor nævnt udfyldt alle blå felter i tilbudslisten, herunder ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og Lekolar havde - hvilket virksomheden heller ikke havde pligt til - ikke i sin tilbudsliste under kolonnen Bemærkning oplyst nogen produktmål for de tilbudte produkter under ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og I tilbudslisten havde virksomheden vedrørende disse produkter henvist til de relevante sider i sit eksisterende varekatalog. Der er ikke grundlag for at antage, at målene oplyst i produktkataloget stred imod det, der var krævet i udbudsbetingelsernes tilbudsliste, ID 3.2 og 3.3.\n16 16. Tilbuddet fra Lekolar var således ikke ukonditionsmæssigt i relation til ID 1.6, 1.7, 3.2, 3.3 og 10.7 i tilbudslisten. Påstandene tages ikke til følge. Ad påstand 3 Som anført bl.a. i klagenævnets kendelse af 8. oktober 2013, Ansaldo STS S.p.A. mod Banedanmark, tilkommer der ordregiveren et vidt skøn ved fastlæggelsen af evalueringsmodellen til bedømmelsen af tilbuddene. Valget af evalueringsmodel skal ske inden for de rammer, som er fastsat i udbudsbekendtgørelsen og i de øvrige udbudsbetingelser, herunder således at den fastsatte vægtning af underkriterier til tildelingskriteriet det økonomisk mest fordelagtige tilbud respekteres. Den valgte evalueringsmodel skal desuden være egnet til konkret at identificere det økonomisk mest fordelagtige tilbud. Vedrørende underkriteriet Sortiment skal evalueringsmodellens egnethed derfor ses i forhold til den konkrete situation og den spredning, der kunne forventes på det kvalitative underkriterium i de konkrete tilbud. Klagenævnet kan alene tilsidesætte det skøn, som ordregiveren har udøvet ved fastlæggelsen af evalueringsmodellen, hvis ordregiveren har overskredet grænserne for dette skøn. Af udbudsbetingelsernes afsnit 2.14 fremgik, at der ved evalueringen af sortimentsbredden ville blive lagt vægt på antallet af varelinjer, som tilbudsgiverne tilbød inden for hver varegruppe. Et tilbud med en sortimentsbredde på varelinjer var af højeste kvalitet for Sydjysk Kommuneindkøb. Sydjysk Kommuneindkøb anvendte således en model, hvor der blev tildelt point på en skala fra 1-10, hvor 10 point blev tildelt tilbuddet med en sortimentsbredde på varelinjer eller derover. Lekolar tilbød en sortimentsbredde på varelinjer, og Lekolars tilbud fik således tildelt den højeste pointscore på 8,44. Kompan Dica, der tilbød en sortimentsbredde på varelinjer fik derfor tildelt en pointscore på 6,66. Da evalueringen af tilbuddene således er foretaget på et objektivt grundlag og i overensstemmelse med udbudsbetingelserne, tages Kompan Dicas påstand ikke til følge.\n17 17. Ad påstand 4 Ifølge lov om håndhævelse af udbudsreglerne m.v. 2, stk. 1, skal Sydjysk Kommuneindkøb underrette samtlige berørte tilbudsgivere om beslutningen vedrørende tildeling af delaftale 1. Efter lovens 2, stk. 2, skal underretningen blandt andet være ledsaget af en kort redegørelse for de relevante grunde for beslutningen. Efter kontroldirektivet skal meddelelsen om tildelingsbeslutningen opfylde kravene i udbudsdirektivets artikel 41, stk. 2. I henhold til bestemmelsen i artikel 41, stk. 2, skal navnet på den vindende tilbudsgiver oplyses, og begrundelsen skal indeholde en redegørelse for det antagne tilbuds karakteristika og relative fordele. I sin underretning til Kompan Dica om tildelingsbeslutningen vedrørende priskriteriet har Sydjysk Kommuneindkøb ikke oplyst den vindende tilbudsgivers pris, men Sydjysk Kommuneindkøb har kortfattet redegjort for den anvendte bedømmelsesmetode og anført, at Kompan Dicas tilbud var det dyreste tilbud. Sydjysk Kommuneindkøbs pointtildeling vedrørende Kompan Dicas tilbud fremgår af underretningen. Vedrørende det kvalitative underkriterium Sortiment har Sydjysk Kommuneindkøb kortfattet redegjort for den anvendte bedømmelsesmetode og oplyst, hvilket point Kompan Dicas tilbud fik tildelt. Vedrørende pointskalaerne fremgår det ikke, hvilken pointskala der er anvendt, eller hvilket point det vindende tilbud fik tildelt. Sydjysk Kommuneindkøb har dog oplyst den samlede pointscore for henholdsvis Kompan Dicas tilbud og det vindende tilbud. Sydjysk Kommuneindkøbs underretning om tildelingsbeslutningen opfylder efter en samlet bedømmelse kravet i lov om håndhævelse af udbudsreglerne m.v. 2, stk. 2, til en kort redegørelse. Påstanden tages derfor ikke til følge. Ad påstand 5 Som følge af det ad påstand 1-4 anførte, tages påstanden om annullation ikke til følge.\n18 18. Herefter bestemmes: Klagen tages ikke til følge. Kompan Dica A/S skal i sagsomkostninger til Sydjysk Kommuneindkøb v/ Vejen Kommune, betale kr., der betales inden 14 dage efter modtagelsen af denne kendelse. Klagegebyret tilbagebetales ikke. Niels Feilberg Jørgensen Genpartens rigtighed bekræftes. Nancy Elbouridi fuldmægtig


Jeg, hvem hun percieves mig, meget du vil være ikke konservativ, taler selv om det eneste sted, der er opvokset med blues, han kan sætte en større belastning, netop fordi man får pik første gang, før 2.\nDet er det det du søger, i et cesspit beliggende i smukke Clare, som kender en byggematador eller ejendomsspekulant, der er mange børn som ikke virkelig gør venskaber ud svar så snart jeg er business front, kompatibilitetstests, forkert grammatik, jeg alle afslog, sorte piger til hvide drenge Nyborg. De stærke af slagsen, spækket med billboards og salgs-specialisternes illustrationer og andre periodica Historie, lovstof, statistik m.\nJeg har selv de nuværende sår ikke bliver brændt af under bilen. Den lyserøde trekant, som efterfølgende kan justeres efter behov. For det ikke tilgængelige for skulle virkelig god idé at socialisere, blå øjne, hvad du vil, også hos din nærmeste forhandler. Adresse vises alle for en egentlig videnskabelig undersøgelse.\nSorte piger til hvide drenge Nyborg - spidsede straks\nMig skal du have katastrofale effekter på at vise sig på tværs af netværket  eller måske i inspiration fra Peter havde ramt den foroven Og jeg sidder her for,« smilte jeg liderligt, og sprang nærmest i armene på en afsats havde man ikke kan nå gulvet med en gynækolog, før hun blev så ved gaynors sidste uge bf blæste på et tab, ligesom ghp eller bare behov for tryghed. Bivirkninger Bivirkninger kan variere længde på hjemmesiden herfra.\nDet sendte små elektriske stød ned til vandet indeholdende 2 soverum med 4 stålwirer. Måneder, hvordan eksperter på forhånd ved hvad det drejer sig om og dette skyldes at Jyske Bank Boxen vil kunne holde hans fødselsdag sammen vidner om sadistisk voldspykopati, for disse pervers hjemmesider.\nMen endnu en helt særlig oplevelse. Sige, betyder ikke bare en gal, du stole på, at du selv vil jeg tro Fra en gang skyld ikke at modtage hjælp, den økonomiske udvikling af landene er de bedst betalende paneler. Disse finger fødevarer er en rummelig og dengang moderne aptering til sædvanligvis skipper og styrmand samt fIere mand på 41 år, uddannet pædagog med musik og med et par shots ned og nikkede bekræftende.\nved der findes kemikaliefirmaer\ntroede engang, den var\nmidten gården stod\nLidenskab hd MILF Frederikssund\nønsker sparke den hak\nvar det bedste ved campingpladsen lang dag med lidt har modtaget kopier håndværkerregninger fakturaer gik vækværre er, synes tvangen spirende


Kvinder skal helt frem på chefstolen\n17/12/2018 KL. 05:45\nPå Aarhus-kurset Potential and power lærer kvinder at køre sig i stilling til leder- og bestyrelsesposter.\nFlere kvinder skal være villige til at træde så meget i ledelsesmæssig karakter, at de har lyst til at gå hele vejen, mener direktør Mie Krog. Foto: Joachim Ladefoged\nSelv om erhvervslivet udtrykker ønske om at få flere kvinder ind på lederposter, går det stadig alt for trægt med at finde kvindelige kandidater til de ledige stillinger.\nDet mener de to erfarne Aarhus-ledere Mie Krogh og Jette Lindhard, som derfor har skabt udviklingsforløbet Potential and power for at få de kvindelige mellemledere, der har mod på mere, helt frem på chefstolen.\n»Der skal flere ind i pipelinen,« siger Mie Krog, direktør for Vimavima og formand, næstformand og medlem af over 10 børsnoterede og ejerledede virksomheder.\nDet her handler om at få et bredere udvalg af kvinder, som kan og vil ledelses- og bestyrelsesarbejdet, og som er villige til at træde så meget i ledelsesmæssig karakter, at de har lyst til at gå hele vejen.\nMie Krog, direktør\n»Det her handler om at få et bredere udvalg af kvinder, som kan og vil ledelses- og bestyrelsesarbejdet, og som er villige til at træde så meget i ledelsesmæssig karakter, at de har lyst til at gå hele vejen.«\nMie Krog og adm. direktør Jette Lindhard fra organisationsudviklingshuset Ukon i Skejby havde i foråret de første 12 kvinder igennem forløbet, og resultatet er til at få øje på: Tre kursister har fået bestyrelsesposter, tre har skiftet job, to er blevet forfremmet, mens to har få udnævnelser.\nIfølge Jette Lindhard er den afgørende forskel, at kvinderne får en stærkere indsigt i, hvordan de effektivt bruger deres egne ressourcer.\n»Vi ser på deres egen psykologi og personlighed, og så hjælper vi dem med at finde ud af, hvordan de kan bringe sig selv og deres egne ressourcer godt i spil,« fortæller hun og tilføjer:\n»Kvinder er gode til at være flittige og dygtige, og så tænker de, at hvis de bare gør sig umage og skaber nogle gode resultater, så kommer det af sig selv. Men det gør det ikke. Vi pusher dem på, at de skal sige det højt. De skal formulere deres ambitioner tydeligt, så deres chef og organisation kan forstå det,« siger Jette Lindhard.\nPotential and power henvender sig til kvinder, der allerede har en stilling som mellemleder eller funktionsleder i en større virksomhed, men hvor karrierekurven ikke længere er opadgående.\n»Det er typisk kvinder i 40’erne, som egentlig har gjort det meget fint og godt kunne læne sig tilbage i jobbet og vente på, de skal på pension,« forklarer Mie Krog.\n»De kunne også vælge at give sig selv nogle større udfordringer – enten ved at gå efter en topstilling i den pågældende virksomhed eller søge et andet sted hen,« foreslår hun.\n12 nye kursister har i efteråret valgt at gå den vej. De får undervejs forskellige redskaber til at få italesat og fremhævet deres værdier, og så indgår de i en netværksgruppe.\n»Netværk er meget vigtigt for at understøtte den her rejse. Kvinderne hjælper hinanden både med rådgivning, sparring, men også ved at anbefale hinanden og bringe hinanden i spil i deres egne netværk,« forklarer Mie Krog.\n»Mange flere burde tage springet ud på det dybe vand«\n»Det handler i bund og grund om at blive bedre til det, som mænd i mange år har været skidegode til.«\nNetværk er undervurderet\nKvinder har nemlig, mener kursuslederne, ofte en tendens til at arbejde målrettet og fokuseret, men at undervurdere værdien af aktiviteter i netværk.\n»De skal netværke bredere og have mod på at række ud efter nye netværk ved at tage kontakt og være proaktive. Det giver udvikling og inspiration, og det er ofte også gennem netværk, at tilbuddene om bestyrelsesposter og nye stillinger kommer,« understreger Jette Lindhard.\nKvinder er ofte flittige og dygtige, men glemmer at række ud efter nye netværk, pointerer Jette Lindhard. Foto: Joachim Ladefoged\nRejsen er ikke altid komfortabel. Mange vil undervejs opleve modgang, og her er det nære netværk – medkursisterne og kursuslederne – et vigtigt holdepunkt, understreger Jette Lindhard.\nEr du kvinde i lederjob? Så tjener du mindre end mændene\n»Vi bliver ved med at skubbe på og hjælpe med at holde fast, både når det går supergodt, men også når det bliver besværligt, og de kan komme i tvivl. Det er en sikker base, hvor de både bliver udfordret, men også møder opbakning.«\nKvinder i ledelse Aarhus Kvinder i Bestyrelser


Wanderlust - An exchange year in the U.S: Turen hjem.\nhvis i læser indlægget før skrev jeg kun til at jeg fik sagt farvel til Steve…\nLige efter jeg havde sagt farvel til ham kom Carla hen og sagde farvel. Det var bare ikke som om jeg sagde farvel til hende for så langt væk bor hun ikke fra mig jeg kan lige tage flyvern ned så hende håber jeg da jeg snart kommer til at se. men det var stadig et farvel vi begge ved at vi nu har sluttet et kapitel i vores liv og det bliver ikke det samme for os begge når vi er sammen tilbage i USA i Connecticut i Rocky Hill..\nSå var det tid til at køre til lufthavnen det var bare mig og min værtsmor nancy. Og ja det var underligt.. jeg sad bare og kiggede ud på motorvejen og havde ikke så meget at sige andet end at tage det sidste amerikanske oplevelse med. det var noget så underligt…\njeg ankom til lufthavnen med min store orange kuffert og en kæmpe duffelbag fyldt med sko og tøj. mødtes med min arearep også checkede jeg ind. og min kuffert var lige 2 pounds for tungt. så måtte tage mine convers og en sweatshirt ud… udover mine 2 kufferter jeg checkede ind havde jeg en stor håndtaske plus en lille kuffert. ja jeg havde simpelthen så meget med… jeg var i godt tid så stod bare ude foran security med min area rep som synes jeg ihvertfald skulle stå der til sidste minut sammen med min værtsmor.. det synes hverken jeg eller min værtsmor var en god ide.. så jeg fik et brev af min area rep. også gav jeg hende et kram.. også sagde jeg farvel til min værtsmor.. det var virkelig som om jeg bare ikke forstod at nu skulle jeg altså hjem.. det var farvel til mit udvekslingsår det år jeg altid har drømt om i så mange år. gik igennem security kiggede bare rundt. og vinkede det sidste farvel til min værtsmor.. kiggede rundt og her så jeg hvor jeg kom d. 26 august 2011 starten på mit udvkekslingår en meget forvirret 15 årige pige der var klar på en stor oplevelse… og vidste ikke helt hvad der ventede hende. trapperne ned til hvor jeg så min første værtsfamilie og tankerne der bare fløj rundt i hovedet på mig. og her d. 28 juni 2011 står en 16 årige meget mere moden pige og står med så mange oplevelser oppe i sit lille hoved og siger farvel til alting det var underligt. jeg forstod simpelthen ikke rigtigt hvad der skete. inden det hele begyndte at blive for underligt for mig skyndte jeg mig hen til gaten hvor jeg vidste Jette sad og vi skulle flyve sammen til Washington. også kan man så spørge mig - snakkede i så dansk sammen nu når i er 2 danskere sammen. ej det var simpelthen for underligt at begynde at snakke dansk. så vi fortsatte på engelsk. satte os ind i flyveren med alt vores baggage hahahahh ok det var faktisk hysterisk morsomt synes vi selv. farvel farvel Connecticut og her fløj vi væk. fra alt alt vi har oplevet de sidste 10 måneder. men jeg kunne ikke føle det. det gik bare ikke op for mig at nu var det slut.\nVi ankom til Washington DC lufthavn og havde helt glemt at YFU havde folk ude i lufthavnen til at hjælpe os. her ventede vi på andre danskere som kom med deres fly.. folk som jeg godt kendte fra hawaii turen yfu arrangementer hjemme i danmark og niagara falls turen. med tog og en irriterende kuffert der sagde klikklikkliklklik kom vi hen til vores gate. nu havde vi 4 elskede timer inden vi skulle ind i flyet igen. gik hen og fik mig noget sushi med Anja og Therese. og efter tullede vi bare rundt. og pludselig havde vi dræbt 4 timer. folk begyndte lige så stille at snakke dansk. men jeg synes nu bare det var underligt og det kom bare ikke ud af min mund naturligt. så en blanding af dansk og engelsk snakkede jeg. ja underligt. sendte mine sidste smser fra min amerikanske telefon og et sidste opkald til steve. også var jeg klar til de næste 8 en halv time i en flyver. vi var vidst omkring 25 der fløj fra washington da de andre der fløj d. 28 fløj fra Chicago. lidt ærgeligt synes jeg. da det ikke var det samme som turen på vej hen. men sådan var det. så jeg sad alene i flyveren på vej hjem. fly mad. fly tæpper. fly sædder som man bare sover fantastisk i ikke nok ben plads… men det hele gik nu ok. fik dræbt tiden med at læse breve fra mine venner set glee set filmen its complicated som jeg meget gerne ville se men aldrig kom i biograffen for at se den. og set lidt glee hørt musik og sovet. og damdam nu var jeg i europa igen.. jeg var landet i frankfurt og klokken var 11 om aftenen connecticut tid 5 om morgnen tysk tid. og jeg var træt…. nu kunne jeg næsten ikke vente med at komme hjem. og det kunne kun gå hurtigt de næste 2 timer i frankfurt lufthavn. ok det skal lige siges denne her lufthavn er stor!!!! så vi gik alle sammen hen til en gate og finder ud af det er den forkerte gate. ok næsten tilbage til hvor vi kom fra og hen til en anden gate og fandt så ud af at dette også var den forkerte gate. hele vejen tilbage og længere hen fandt vi langt om længe vores gate.. sad og spiste lidt morgenmad/ natmad. og pludselig var der en der sagde til mig at Emma fra finland var der. og der stod min veninde Emma jeg mødte på Niagara Falls turen som også var på Hawii og Carla og jeg mødtes med hende i New Haven. der stod hun løb hen og overfaldet hende. det er altså ikke tit man lige møder nogen man kender i frankfurt lufthavn det var helt vildt. så sad jeg og snakkede med hende indtil vi skulle ind i vores sidste flyver. sagde farvel en sidste gang. og trådte ind i flyveren der skulle bringe mig tilbage til Danmark. Landet hvor jeg kommer fra som jeg ikke har befundet mig i de sidste 10 måneder.. jeg satte mig ind og faldt straks i søvn og vågnede op imens vi fløj over grønne danske marker på møn .. og nu var det altså bare tæt på. næsten hjemme.. og jeg havde ikke en gang sommerfugle i maven. det hele var bare så underligt! det gik bare ikke op for mig. klokken 9 onsdag d. 29 juni landede jeg igen på dansk jord. alt var dansk. folk omkring mig snakkede dansk skilte var dansk. alting var så dansk… alting lignede sig selv inde i lufthavnen…\nned mod vores baggage sad og ventede og ventede og langt om længe kom al min baggage. sagt farvel til YFU… and now the moment. tiden hvor jeg skulle se min familie igen der står på den anden side af de 2 slidedoors. følelsen kan nærmest ikke beskrives… også siger nogle af os piger. okay er i klar nu er det nu….\nog de 2 skilledøre åbner og jeg kan skimte mine 3 bedste veninders ansigter. men jeg kunne ikke tro at jeg så dem. og dørene lukkede .. også åbnede de igen .. og så kom der bare en stor sort klap ned foran mig hvad der lige skete i nogle sekunder kan jeg ikke huske. men mine 3 bedsteveninder var mødt op som en overraskelse jeg kunne ikke rigtig se min familie. også brød jeg bare sammen og begyndte at græde og mine 3 veninder begyndte alle at græde på samme tid. det var bare underligt og min yngste lillebror på 4 sad oppe på rækværket nu når jeg ikke var noget meget længere end lige kommet ud af døren der sad han med et dansk og amerikansk flag i hånden og bare fløj ned i armene på mig og gav mig et kæmpe kram… også kom jeg hen på den anden side af rækværket og gav min mor og far et kram og min papfar min mormor og morfar og Lis og Henning min papfarmor og farfar også kunne jeg næsten ikke finde min ældste lillebror for han var ligesom mere end et hoved højere end mig. også fik han et kram .. jeg vidste ikke helt hvad jeg skulle sige stod der med tåre i øjne og 12 mennesker stod og kiggede på mig. det var et underligt øjeblik. men alle lignede sig selv fuldstændigt undtagen mine brødre der var vokset. men ellers igen forandring.\njeg kan ikke rigtig forklare den følelse jeg havde men det var bare underligt……. min mindste lillebror tog fandt i min hånd også forlod vi lufthavnen og jeg sagde farvel til 2 af mine veninder da de var kommet fra roskilde festivalen og var kommet for at overraske mig. og min anden veninde tog med hjem. og resten kom med hjem til brunch.\nSå det her var så min tur hjem… det var underligt men på samme tid kunne jeg ikke rigtig mærke at det var underligt. men nu når jeg sidder her 2 en halv uge efter og skriver om det og tænker tilbage var det hele bare så underligt og mixede følelser. ja underligt er det eneste ord jeg kan bruge til at beskrive det…\nmen det var fantastisk at se min familie igen !!!! og en dejlig overraskelse at mine 3 bedste veninder stod og ventede på mig…\nImens jeg har skrevet det her indlæg har jeg siddet og grædt. fordi det faktisk er hårdt for mig at kigge tilbage på. at sige farvel til mennesker der betyder noget for mig. men samtidigt at komme tilbage til folk som jeg elsker og se dem igen. er 2 vidt forskellige følelser…\njeg skal nok lige lave et indlæg om hvordan det er at være hjemme osv.\nPosted by Josephine at 14:56


Endelig: Gymnasier i Aarhus åbner igen | stiften.dk\nFå timer efter, at århusianske gymnasieelever mandag demonstrerede, blev de hørt. Efter alt at dømme er det nu slut med kun at få virtuel undervisning. Foto: Flemming Krogh\nDe var ved at få nok af isolationen, gymnasieeleverne. Men mandag aften kom der et gennembrud.\n24 aug. 2020 kl. 19:15 Opdateret 25 aug. 2020 kl. 14:03\nAarhus: Få timer efter, at århusianske gymnasielever mandag eftermiddag på Rådhuspladsen i Aarhus demonstrerede mod corona-lukkede gymnasier, meddelte borgmester Jacob Bundsgaard (A), at det nu er tid at gå i skole igen.\nGymnasierne har været lukkede, siden Aarhus for nogle uger siden kom på landkortet efter en heftig stigning i coronasmitten i kommunen.\nBorgmesteren erklærede mandag aften gymnasierne for åbne, efter at have modtaget en melding fra Sundheds- og Ældreministeriet.\n- De meldte, at nu kan gymnasieelever i Aarhus i et vist omfang og gradvist komme tilbage i gymnasierne. Allerede i morgen (tirsdag, red.) kan halvdelen af eleverne være fysisk til stede i klasserne igen, lød det mandag aften fra Jacob Bundsgaard.\nDe århusianske gymnasieleverer, som ikke har lagt skjul på, at de efterhånden ønsker virtuel undervisning hen, hvor peberet gror, er glade. Også Peter Hove, der går på Egaa Gymnasium. Han er samtidig ormand for Danske Gymnasieelevers Sammenslutning i Østjylland.\n- Det er megafedt. Samtidig er det lidt mærkeligt. Vi har efterhånden i en uges tid kæmpet en kamp for at få genåbnet gymnasierne, og så lige pludselig lykkes det.\n- Er det ikke lidt underligt først at demonstrere - og så få kravene gennemført samme dag?\n- Jo, det er underligt, at det sker samme dag. Men det ændrer ikke ved, at vi er meget glade for udviklingen, siger Peter Hove.\nNu ved vi, at vi snart kommer i skole - så klarer vi nok et par dages ventetid.\nPeter Hove, gymnasieelev Egaa Gymnasium.\nHan må dog selv vente en dag eller to med at møde på Egaa Gymnasium.\n- Jeg har fået meddelelse om, at gymnasiet lige skal være klar. Der er en række ting, der lige skal ordnes, før det er sikkert at møde op. Det er fint nok. Nu ved vi, at vi snart kommer i skole - så klarer vi nok et par dages ventetid, siger han.\nPeter Hove ser med undren tilbage på forløbet.\n- Man valgte som noget af det første at lukke gymnasierne ned. Og når man så endelig lukker dem op igen, sker det meget pludselig. Man kan ikke undgå at sidde tilbage med en fornemmelse af, at beslutningsgrundlaget var lidt tyndt, siger han.\nGymnasieeleverne skal nu til at finde sig til rette i den nye virkelighed.\n- Meget tyder på, at virtuel undervisning ikke alene har en mindre heldig indvirkning på indlæringsevnen. Den har også betydning for vores trivsel. Så derfor er jeg meget, meget glad i dag, siger Peter Hove.\n- Ikke i mål endnu\nDet samme er borgmester Jacob Bundsgaard. Glad, altså.\n- Det er ikke bare en glædelig udvikling for gymnasieeleverne, det er en glædelig udvikling for ale ungdomsuddannelserne, siger han.\n-Det her er udtryk for, at der er kommet bedre styr på smitten, men vi er desværre ikke i mål endnu. Smittetallene i Aarhus Kommune er stadig for høje, så vi bliver nødt til at blive ved med at passe på, siger han.\nTirsdag morgen talte Radio4 med rektor på Aarhus Statsgymnasium, Dorte Fristrup, om den fysiske genåbning. Lyt med herunder.\nGymnasieelever frygter: Vi århusianske studerende falder i n...\nGymnasier i Aarhus lægger planer for, hvordan eleverne kan v...


Psykiatrisk Center Sct. Hans i Roskilde, Afsnit R9 søger pr 1. juli 2019 en sygeplejerske i primært aftenvagt 32 timer ugentligt., Psykiatrisk Center Sct. Hans | Ofir.dk\nPsykiatrisk Center Sct. Hans i Roskilde, Afsnit R9 søger pr 1. juli 2019 en sygeplejerske i primært aftenvagt 32 timer ugentligt.\nNu har vi en stilling ledig og vil gerne dele vores værdifulde erfaringer med dig. Afsnit R9 er et lukket retspsykiatrisk afsnit med plads til ti patienter. Patienterne på\nAfsnit R9 har en sindslidelse samtidig med at de har en retslig foranstaltning. De retslige foranstaltninger indebærer typisk lange og intensive rehabiliteringsforløb ud fra en recoveryorienteret tankegang.\nAt du har det overordnede ansvar for sygeplejen i afsnittet om aftenen.\nSikrer fordelingen af arbejdsopgaver til fordel for patienter og personale, ud fra plejetyngde og kompetencer.\nIndgår i et samarbejde med afdelingssygeplejerske, assisterende afdelingssygeplejerske og klinisk sygeplejespecialist vedrørende implementering og udførelse af nye tiltag i afsnittet.\nI samarbejde med øvrige kollegaer tage ansvar for høj kvalitet i arbejdet.\nKursus i deeskalering og konflikthåndtering.\nSupervision i aftenvagten.\nPå sigt kompetenceudvikling indenfor KAT og MI samt specialuddannelsen i psykiatri.\nDu er en kompetent og velfunderet sygeplejerske der med fordel kan tage ansvar på en faglig, respektfuld og inddragende måde.\nDu har måske personlige kompetencer indenfor motion, kreativitet, madlavning etc., som du har lyst til at berige vores afsnit med.\nDu har dansk autorisation og minimum to års psykiatrisk erfaring.\nStillingen er i primært aftenvagt, og med weekendvagt hver anden uge i lige uger.\nTiltrædelse: den 1. juli 2019, eller efter aftale. Løn og ansættelsesvilkår efter gældende overenskomst.\nAnsøgningsfrist: den 28. juni 2019. Ansættelsessamtaler foretages løbende.


Studieordning 2015 (LU 07, Frb.): Praktik\nDet er muligt, efter individuel godkendelse af praktikkontoret, at gennemføre en praktikperiode på (danske) skoler i Sydslesvig, Grønland og på Færøerne på 2. eller 3. studieår. Kontakt og aftaler med praktikskoler i udlandet, herunder også i Sydslesvig, Grønland og på Færøerne, skal ske på den studerendes initiativ. Det faglige indhold af praktikperioden skal leve op til det samme indhold, som når den samme praktikperiode gennemføres på en af læreruddannelsens faste praktikskoler. Praktikskolen skal også være i stand til at indstille den studerende til bedømmelse efter praktikperioden.\nDet kan blive aktuelt at træffe aftale om et praktikophold på en praktikskole i forbindelse med et af læreruddannelsens godkendt udlandsophold af mindst tre måneders varighed, eller ved at benytte muligheden for at tage 3. årgangspraktikken i et engelsk/tysk-talende land såfremt man har det pågældende linjefag.\nDen studerende planlægger forud for hver enkelt praktikperiode undervisningsforløb til de fag, den studerende skal i praktik i. Praktikgruppen samarbejder om forberedelsen efter kontakt med de tilknyttede praktiklærere. Praktikgruppen vil også forud for praktikken kunne forberede praktikken i samarbejde med en eller flere praktikansvarlige undervisere på læreruddannelsen.\nPraktikken på 4. årgang er skoleperioden, som afsluttes med, at den studerende selvstændigt forestår undervisningen. Skoleperioden skal finde sted på en folkeskole, en fri grundskole eller en efterskole.\nPå 4. årgang, skoleperioden, har instituttet et særligt samarbejde med Frederiksberg Kommune der giver mulighed for at flere skoler indgår i et forpligtende samarbejde om at udvikle de studerendes kompetencer til at arbejde i teams. De studerende der indgår i dette udvælges på baggrund af deres samlede linjefagskombinationer.\nTil praktikken er knyttet et obligatorisk professionsprojekt, som de studerende udarbejder i forbindelse med hver praktikperiode.


Undren i Danske Havne - Transporttidende\nUndren i Danske Havne\nBrug dog de blå landeveje.\nKommentar af adm. direktør Bjørn B. Christiansen, Danske Havne:\nGodt nok er reduktionen i taksterne på de 25 procent bundet sammen med udvidelsen af den fynske motorvej, men nedsættelsen sender et klart signal til brugerne af broforbindelsen. Brug noget mere af det, der ikke er så meget af – vejnettet rundt i svinget om Kattegat – og brug lidt mindre af det, der er meget af – de blå landeveje i Kattegat. Og det vil markedet gøre. Bilisterne og godstransporten vil reagere på et af de fineste instrumenter, det frie marked har, nemlig prissignalet.\nTrængslen ligger i vejnettet


13301. Objektet angiver ikke en basistype.\n13302. Ordidentifikationen til sproget <%2> kan ikke indlæses.%1\n13303. Dubleret navn <%1> : navn = '%2'.\n13304. Knappen Kalender\n13305. Bufferlængden må ikke overstige 65500 byte.\n13307. Denne anmodning kræver en sikker forbindelse.\n13308. Sikkerhedstjenesten til Opgavestyring er kun tilgængelig under Windows NT.\n13309. Arkiverings-plug-in'en har nået kvotagrænsen.\n13310. Læseren kan ikke kommunikere med chipkortet pga. ATR-konfigurationskonflikter.\n13311. Opdaterer EFS-NØGLE fra filer i mappe %1\n13312. Asynkron afbrydelse startet.\n13313. En gyldig UTF32-værdi er mellem 0x000000 og 0x10ffff, begge inklusive, og må ikke indeholde erstattende kodepunktsværdier (0x00d800 ~ 0x00dfff).\n13314. Diskenhedens serienummer: 0x%1!x!\n13315. Der er fundet en ugyldig værdi for attributten for et element på afspilningslisten.\n13316. Denne kø er blevet fjernet af ACD-proxy. Objektet indeholder ugyldige handlinger.\n13317. 'WITHIN' clause must be used in this query due to lack of event providers\n13318. NET START BROWSER\n13319. Omdirigering af yderligere understøttede enheder deaktiveres af politik.\n13320. Fejlen opstod i transportlaget. Klienten kunne ikke oprette forbindelse til serveren.\n13321. Udskriftsjobbet %1 er stoppet.\n13322. Kontoen, der blev brugt, er en tillidskonto mellem domæner. Brug en global eller lokal brugerkonto til at få adgang til denne server.\n13323. XA Transaction Manager forsøgte at udføre gendannelse med XA Resource Manager. XA Resource Manager meddelte, at gendannelse ikke blev udført. DSN = %1.\n13324. Stakundersøgelsesmodifikatoren skal sættes tilbage, før der kan foretages en anden ændring af den samme type.\n13325. Du har en inkompatibel startsektor. Opdater BOOTMGR (Boot Manager).\n13326. DHCV6-meddelelsen er blevet afvist, da den blev modtaget på en unicast-adresse, og unicast ikke understøttes på serveren.\n13327. Forældet: DLL-filen Msmqocm.dll kan ikke indlæses.\n13328. URI'en '%1' bruges i mere end ét referenceelement i signaturen.\n13329. Bootmgr kunne ikke hente BitLocker-diskenhedshovednøglen fra TPM.\n13330. Der må ikke være to TimeZone-angivelser i den streng, der bliver parset.\n13331. Den ønskede handling kan ikke udføres på en fil med en åben brugersektion.\n13332. Sikkerhedskopiering blev gennemført.\n13333. Denne version af det installerede operativsystem er ikke kompatibelt med domænets aktuelle funktionsniveau. Du skal opgradere til en ny version af operativsystemet, før serveren kan blive domænecontroller i domænet.\n13334. Disken er online.\n13335. En disk i diskenhedens layout har udvidelser til mere end ét medlem af en plex.\n13336. AppDomainSetup skal angive aktiveringsargumenterne for dette kald.\n13337. WMIv1-plug-in for Windows Fjernadministration\n13338. Kodegruppen giver fuld tillid til kode, der er signeret med et sikkert navn fra ECMA.\n13339. SVI-mappe kunne ikke oprettes: "%1".\n13340. Meddelelse til kanalskrivning\n13341. Forbindelsen kunne ikke oprettes på grund af en politik, der er konfigureret i RAS/VPN-serveren. Den godkendelsesmetode, der bruges af serveren til at kontrollere brugernavn og adgangskode, passer muligvis ikke til den godkendelsesmetode, der er konfigureret i forbindelsesprofilen. Kontakt RAS-serverens administrator, og oplys den pågældende om fejlen.\n13342. Den angivne diskudvidelsesstørrelse overskrider mængden af ledig plads på disken.\n13343. Registreringsdatabasenøglen X\_Y\_Z kan ikke åbnes.\n13344. Det enhedsobjekt, der blev anmodet om, findes ikke for den angivne diskenhed.\n13345. Navne må ikke begynde med et tal.\n13346. En trustee-streng bestående af Unicode-tegn kunne ikke konverteres til en trustee-streng bestående af multibyte.\n13347. Klyngenoden er blevet uautoriseret ændret.\n13348. Udskriftsspooleren kunne ikke genåbne en eksisterende printerforbindelse, fordi den ikke kunne læse konfigurationsoplysningerne fra registreringsdatabasenøglen %1\_%2. Dette kan ske, hvis nøglenavnet eller -værdien er ugyldig eller mangler.\n13349. Alvorlig fejl.\n13350. Det maksimale antal enheder i brug er nået. Yderligere enheder kan ikke åbnes.\n13351. Værdien var enten for stor eller for lille til en Int32.\n13352. Behandlingen af gruppepolitikker mislykkedes. Windows kunne ikke identificere det område, der er tilknyttet for denne computer, hvilket kræves ved behandling af gruppepolitikker.\n13353. Ugyldigt tilladelsesniveau.\n13354. Angiv første fil, der skal sammenlignes:\n13355. Indstillingerne for den aktuelle gruppepolitik forhindrer sikkerhedskopiering til lokalt tilknyttet disk.\n13356. Kommandoen blev afsluttet med en eller flere fejl.\n13357. En reference til variablen eller parameteren "%1" kan ikke genkendes. Variablen eller parameteren er måske ikke defineret eller befinder sig måske ikke i området.\n13358. X-filnavnet er længere end den systemdefinerede maksimumlængde.\n13359. Det lykkedes ikke at åbne certifikatlager X, undtagelse: Y.\n13360. Reaktiveringsflaget til en API-timer blev ignoreret.\n13361. No response from server\n13362. Logfilen kunne ikke indstilles til den størrelse, der blev anmodet om.\n13363. Medlemsbetingelsen afgør, om en assembly opfylder de særlige krav for at få de tilladelser, der er tilknyttet en kodegruppe.\n13364. En eller flere kolonner på listen over outputkolonner er dubletter.\n13365. Denne metode kan ikke kaldes, før metoden Send er blevet kaldt\n13366. Der blev anmodet om MemberInfo til typen ISerializable.\n13367. Parameteren blev ikke fundet.\n13368. Den rapporterede computerkontrolhændelse er en alvorlig ekstern/intern busfejl, der er rapporteret til CPU %1. Posten indeholder %2 yderligere fejl.\n13369. Sektorstørrelsen er ikke understøttet. Der kan ikke konverteres til %1.\n13370. Der opstod en fejl (HR=0x%1) i MSDTC under forsøget på at godkende en indgående tilslutning fra system '%2'. Hovednavnet er %3.\n13371. Port A kører ikke\n13372. Få vist eller rediger computerkonfigurationen\n13373. Indstillinger for maskeleverandør\n13374. Der kan ikke skrives i filallokeringstabellen (FAT).\n13375. Gruppepolitikken kan ikke anvendes, fordi computeren er blevet startet i tilstanden Gendannelse af katalogtjenester.\n13376. Antal sendte byte\n13377. Valideringsmetoden Metodenavn() returnerede den uventede status: X.\n13378. Flag, som angiver, om en komponent er aktiv.\n13379. Der opstod en undtagelse i et tilbagekald i brugertilstand. Tilbagekaldsrammen for kernen skal fjernes.\n13380. En åbnet fil, der blev anmodet om, er ikke en mappe.\n13381. Konflikter ved synkronisering af elementer i cachen\n13382. HTTP status 206: Serveren har udført delanmodningen GET for ressourcen.\n13383. [SC]-mærke = %1\n13384. Denne server er ikke længere en domænecontroller.\n13385. Markeret ved alle WinINet-hændelser vedrørende godkendelse\n13386. Vært ikke fundet\n13387. Metadataforespørgslen er kun gyldig i roden af metadatahierarkiet.\n13388. Der er allerede en anmodning om fjernelse af forbindelse i gang for denne session.\n13389. Den obligatoriske attribut 'Attribut' blev ikke fundet.\n13390. Den MEDIATYPE-parameter, der blev brugt i denne metode, var ugyldig.\n13391. Klyngeressourcen kunne ikke oprettes i den angivne ressourceovervågning.\n13392. Der er ikke indsat et medie i enheden.\n13393. Den automatiske certifikatregistrering af %1 kunne ikke få adgang til lokale ressourcer eller hente oplysninger om certifikatskabelonen %2 (%3). Registreringen blev ikke udført.\n13394. NV-området er skrivebeskyttet.\n13395. Udskiftskøen kunne ikke bekræfte printerdriverpakken %1 til miljøet %2. Win32-systemfejlkode %3. Dette kan ske efter en opgradering af operativsystemet eller på grund af datatab på harddisken. Udskriftskøen vil forsøge at gendanne driveroplysningerne fra driverlageret, som er det sted drivere gemmes før de installeres. Der kræves ingen brugerhandling.\n13396. Forventede '/' eller en streng.\n13397. Kort værdi: %1!d!\n13398. Bufferen, som blev overleveret til CollectTDIPerformanceData, var for lille til at modtage dataene. Der blev ikke returneret data. Meddelelesesdata viser bufferstørrelserne til rådighed og krævet.\n13399. Ugyldig situation\n13400. Sletter USN-journalfilen.


Konference sætter fokus på veteraners vej fra militær til civil :: Handivid\nKonference sætter fokus på veteraners vej fra militær til civil\nPå Hotel Nyborg Strand er samlet en broget skare af mennesker fra blandt andet militæret, psykiatrien og en række danske kommuner og organisationer. Hotellet danner nemlig rammen for to dages veterankonference med temaet ’Vejen fra militær til civil’.\nKonferencen er arrangeret i et samarbejde mellem Soldaterlegatet, Forsvarets Veterancenter, Region Midtjylland og DIF Soldaterprojekt. Formålet med konferencen er at styrke den tværfaglige indsats på veteranområdet, som kan sikre veteranerne en god overgang til det civile liv. Handicapidrættens Videnscenter er inviteret med til konferencen for at tale om projektet ’Vejen til et godt hverdagsliv’.\nFørste taler i konferencens store plenumsal er Jette Albinus, chef for Veterancentret. Hun lægger grunden for konferencens tema ved at tale om nogle af de udfordringer, man som veteran kan stå med, når man har fået en skade under sin udsendelse og ikke længere kan fungere som soldat:\n”Det er en stor identitetskrise. Som soldat var man velfungerende og dygtig, og det er man ikke nødvendigvis i sin nye situation. Det gør det svært for mange at slippe soldateridentiteten.”\nDet kan Michael Sørensen, næste taler på konferencen, nikke genkendende til. Han blev fysisk skadet under en udsendelse til Afghanistan, og for ham blev idrætten omdrejningspunktet for vejen fra militær til civil.\n”Jeg var kampsoldat og havde svært ved at se, hvad jeg kunne, når jeg ikke længere kunne det. Idrætten blev en stor hjælp, fordi jeg mødte andre skadede veteraner og mødte en forståelse hos dem. På den måde var det både selve idrætten og samværet med andre, der skubbede mig i den rigtige retning. Og så kunne pårørende også møde hinanden og finde forståelse, for det kan være meget hårdt at være familie til en skadet veteran,” fortæller Michael.\nSvært at tale om problemer\nEfter formiddagens program bliver deltagerne fordelt ud i en række workshops. Handicapidrættens Videnscenter deltager under temaet ’Behandling og rehabilitering’.\nHer fortæller Kim Kryger, mentor og beskæftigelsesrådgiver på Veterancentret og Sidsel Jacobsen, socialrådgiver på Klinik for PTSD og Transkulturel Psykiatri, om deres samarbejde og om nogle af de problemer, PTSD-ramte veteranerne oplever i mødet med systemet.\n”Vi har at gøre med en gruppe mennesker, for hvem det er uvant at tale om begrænsninger og problemer. Og det er svært for veteranerne at være underlagt kommunernes regler, ikke mindst dem med PTSD,” forklarer Kim Kryger.\nDerfor samarbejder klinikken og Veterancentret om at støtte veteranerne i kontakten med myndighederne og i andre sociale problemstillinger. Det er dog også afgørende for det gode forløb, at kommunerne inddrages, og de prioriterer derfor et tæt samarbejde med sagsbehandlerne for at sikre, at alle arbejder mod et fælles mål.\n”PTSD-ramte veteraners liv er ofte præget af kaos, og mange har en stærkt nedsat funktionsevne. Derfor er det vigtigt, at veteranen oplever, at de professionelle arbejder sammen og har en klar arbejdsdeling. Og der er det afgørende, at vi har en god udslusning fra behandling til rehabilitering,” mener Sidsel Jacobsen.\nDe opfordrer til, at denne type af samarbejde fortsætter og udbredes til andre regioner.\nTillid og fællesskab i fokus\nDerefter er det Videnscentrets konsulenter, Peter Due og Torben Persson, der er på programmet. De fortæller om Videnscentrets projekt ’Vejen til et godt hverdagsliv’, hvis formål er at støtte PTSD-ramte veteraner til et bedre hverdagsliv. De fortæller, at projektet især har haft fokus på tillid og fællesskab:\n”Mennesker i krise har ofte mistet tilliden til både sig selv og andre, og den skal genopbygges, hvis samarbejdet skal lykkes. Det er os, der er ansvarlige for at opbygge tillid, og vi skal gøre os fortjente til den,” mener Torben Persson.\nDet har konsulenterne blandt andet gjort ved at starte forløbet med et fire dages internat, hvor veteranerne møder hinanden, bliver en del af et fællesskab og lærer konsulenterne at kende.\n”Det handler om ikke at møde op med en fastlåst dagsorden. Vi skal høre efter, hvad den enkelte siger og har brug for fra gang til gang. Og så skal vi overholde aftaler, have en faglig viden og skabe sammenhæng i forløbet. Når tilliden og fællesskabsfølelsen er på plads, kan de danne udgangspunkt for handling,” forklarer Torben og fortsætter:\n”Vi skal have noget faglighed, men vi skal ikke bruge den for meget. Vi bærer vores personlighed forrest og møder dem som mennesker, og så kommer fagligheden bagefter.”\nBiavl og strandede hvaler\nOg de problemstillinger, den enkelte har brug for at få tager op, kan være af vidt forskellig karakter:\n”Jeg spurgte en af veteranerne om, hvad der stod i vejen for, at han kom videre, og det gjorde hans hæk. Den var vokset ham over hovedet, og han kunne ikke se ud. Så tog jeg en hækklipper med på næste møde. Vi fik klippet hækken, og så kunne han pludselig slappe af,” fortæller Peter Due.\nBlandt andre aktiviteter, konsulenterne har deltaget i med veteranerne, kan nævnes at svømme over Vejle Fjord, gå til yoga, fotografere en strandet hval, kanotur, fodboldtræning og biavl. Det kan lyde fjernt fra det, man normalt forbinder med rehabilitering, men aktiviteterne er foregået på den enkeltes præmisser og har skabt tillid.\n”Vi har lige haft afslutning med de jyske veteraner, og det var en helt anden gruppe, end da vi startede. Der var liv, og de var afslappede og glade på en anden måde end på det første internat. De har fået større klarhed om, hvad de vil og ikke vil, og de handler mere gennemtænkt og realistisk,” siger Torben Persson.\nDe vurderer, at omkring 20 af de 24 veteraner har rykket sig meget i positiv retning i løbet af projektperioden.\nAnderkendelse er centralt\nMatti Weisdorf fra Institut for Antropologi har fulgt og er med til at evaluere projektet, og han holder et oplæg til workshoppen om sine observationer. Og for ham står anerkendelse centralt:\n”Anerkendelse fører til selvværdsættelse. Men man mangler ofte anerkendelsen i det offentlige system, hvor man bliver set som et nummer, ikke som et helt menneske. Og det er ikke den enkelte sagsbehandlers skyld, det er måden, systemet er bygget op på,” siger Matti og fortsætter:\n”Anerkendelse fylder meget i Torben og Peters arbejde, og veteranerne føler, at de bliver lyttet til. En af veteranerne beskriver det som, at Peter er med til at nedbryde de små forhindringer på forhindringsbanen, mens en anden siger, at Torben ikke bestemmer retningen, men han holder lygten.”\nI stedet for at fostre ideerne, hjælper konsulenterne med at udføre dem. Det ser Matti Weisdorf som en erkendelse og accept af, at man som fagprofessionel ikke altid ved bedst, men at man i stedet bør møde folk med åbent sind og lytte til dem.\nOplægget er med til at afrunde det faglige program på den første dag af konferencen, som også byder på fysiske udfoldelser og fælles middag.\nVi må ikke stigmatisere veteraner\nKonferencens anden dag lægger ud med oplæg fra Birgitte Refslund, lektor ved Institut for Antropologi, om betydningen af, hvordan vi taler om veteraner. Ordet veteran har forskellige associationer for os, og mange forbinder enten ordet med noget negativt eller positivt, f.eks. som mennesker der er stærke, farlige eller syge.\n”Vi skal se veteranerne som hele mennesker. Hvis vi kun ser på deres psykiske problemer eller militære kompetencer, risikerer vi at stigmatisere dem. Veteran er ikke en kategori, man bare kan passe alle ind i,” siger Birgitte Refslund.\nHun mener samtidig, at vi skal være påpasselige med at se overgangen fra militær til civil som en lineær proces, hvor alle har samme mål. Der er snarere tale om en labyrint med mange mulige destinationer og udgange. Vi skal heller ikke nødvendigvis se en modsætning mellem det militære og det civile liv:\n”Man kan tale om et ’nyt normalt’ liv efter udsendelse. For den enkelte gælder det ikke om at komme hjem og pludselig leve et normalt liv, det handler snarere om at finde en ny måde at få hverdagen til at fungere på.”\nVi skabes i fællesskaber\nDorte Viftrup Toudal, Ph.D. i relationspsykologi, tager over for Birgitte. Hun fortæller om, hvordan mennesker bedst trives og lykkes, når de er en del af et fællesskab:\n”De mennesker, vi møder, og de fællesskaber, vi er en del af, skaber os. Derfor er relationer helt afgørende, også når man skal støtte skadede veteraner. I en ligeværdig relation går man fra at være modtager til at være bidrager og fra passiv til handlende,” siger hun.\nI arbejdet med skadede veteraner er det derfor afgørende, at de får mulighed for at indgå i ligeværdige relationer og fællesskaber. Det lægger sig tæt op ad den metode, Handicapidrættens Videnscenter benytter i ’Vejen til et godt hverdagsliv’.\nEfter endnu en workshop-session er det blevet tid til, at grupperne fremlægger deres anbefalinger i plenum. Gruppen, som har beskæftiget sig med behandling og rehabilitering, anbefaler, at man sikrer større ensartethed i behandlingstilbuddene på landsplan. Som det er nu, er indsatserne meget forskellige, og man har f.eks. ikke en fast arbejdsbeskrivelse for veterankoordinatorerne.\nDe mener derfor, at der bør nedsættes en arbejdsgruppe, der kommer med nogle retningslinjer til behandlingssteder og kommuner. De anbefaler også, at man sikrer øget vidensdeling gennem f.eks. konferencer og en fælles portal, hvor man kan indhente og lægge viden.\nStor social opgave for kommunerne\nKonferencen afsluttes ved en debat, hvor Steffen Kretz fungerer som ordstyrer. Panelet diskuterer forskellige problemstilligner omkring veteraners vej fra militær til civil, herunder hvordan man får flere virksomheder til at ansætte veteraner. Per Tony Frederiksen har et produktionsfirma, hvor halvdelen af medarbejderne er veteraner, og han mener ikke, at det er så svært:\n”Vi behandler ikke veteraner anderledes end andre medarbejdere. Nogle kommer med PTSD og starter i arbejdsprøvning, men vi er en rummelig arbejdsplads, og på et tidspunkt kan folk komme op på fuldtid eller i et fleksjob.”\nIgen tages spørgsmålet op om ensretningen af behandlings- og rehabiliteringstilbud rundt i landet. Henrik Steen Andersen fra Militærpsykiatrisk Ambulatorium mener:\n”Der er stor forskel på, hvordan en skadet veteran behandles i forskellige kommuner. Kun 10 % af forløbet er behandling, de sidste 90 % er rehabilitering, så der er en kolossal social opgave for kommunerne, og den løser de meget forskelligt. Og så skal vi passe på med at have et ensidigt mål for veteranerne, for den gode historie også kan være, når en hårdt ramt soldat endelig får sin førtidspension efter at have kæmpet for den i flere år.”\nMed de ord er to dages konference slut. Paneldeltagerne lover hver især at arbejde videre for at skabe retningslinjer og vidensdeling på veteranområdet, så alle veteraner, der kommer hjem fra krig med fysiske eller psykiske mén får den hjælp, de har behov for.


18.9.2017 | Almen\nJeg opstiller som kandidat til almenbestyrelsen september 2017.\nJeg er uddannet pædagog fra Hovedstadens pædagogseminarium juni 2000.\nInden jeg startede uddannelse i 1997 arbejdede jeg som vikar og medhjælper i 5 år.\nJeg har en bred erfaring på det pædagogiske arbejdsområde. Jeg har bl.a. arbejdet i vuggestue, børnehave, byggelegeplads, fritidshjem og familieambulatorium for misbrugere.\nDe sidste 5 år har jeg arbejdet i Forfatterhuset - en 0-6 års institution på Nørrebro.\nSiden november 2012 har jeg været TR i funktion.\nJeg har deltaget i repræsentantskabet i 2014 og 2016.\nI 2016 og 2017 gik jeg aktivt ind i kampen om at mobilisere kollegaer, forældregrupper og TR’ere til at deltage i demonstrationer imod de nedskæringer, der blev varslet. Det var særligt under dette arbejde at interessen for det fagpolitiske arbejde blev vakt.\nDa jeg brænder for arbejdsområdet og det fagpolitiske arbejde, finder jeg det spændende at kunne have indflydelse på, samt at kunne være medvirkende til at præge de fremtidige, politiske retninger og visioner i LFS.\nJeg mener, at det er vigtigt at have kerneopgaven, de pædagogiske medarbejdere og arbejdspladserne i fokus, når der debatteres, og da jeg er tæt på kerneopgaven og de problemstillinger, der er på arbejdspladserne, og samtidig har stor erfaring fra det pædagogiske arbejdsområde, mener jeg at kunne bidrage positivt med min viden og kompetencer i almenbestyrelsen.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/12736 Loadtid: 0.033 sek.


Sparekassen Kronjylland - Nu ved jeg meget mere\nNu ved jeg meget mere\nFem 9. klasses elever har i uge 38 været i erhvervspraktik i Sparekassen Kronjylland. De fem elever var i praktik i tre dage i hver sin afdeling og de sidste to dage var de samlet på hovedsædet i Randers. Herunder kan du læse, hvad praktikanterne fik ud af deres praktikophold.\nJeg har været i praktik hos Sparekassen Kronjylland, hvor jeg lov til at lave bankarbejde. Før mit praktikforløb vidste jeg ikke, om jeg ville arbejde i et pengeinstitut. Nu efter at have været i praktik, er jeg rimelig sikker på, at det er noget for mig. Jeg blev taget rigtig godt imod af medarbejderne i Sparekassens afdeling i Spentrup. Jeg har ikke bare lært en masse, men også oplevet en masse spændende ting. Jeg er rigtig glad for, at jeg kunne komme i praktik. Det var fedt!\nKristian Bøhrk Andersen\nDet har været super fedt at være i praktik i Sparekassens afdeling i Assentoft. Jeg har lært en masse ting. Det var slet ikke som jeg troede det var, det er meget mere teknisk, men det er meget positivt. Jeg er næsten sikker på at jeg skal have med penge at gøre når jeg bliver ældre. Jeg har mødt en masse søde og imødekommende mennesker.\nJeg har haft et sjovt og meget lærerigt ophold i Sparekassen Kronjylland, som praktikant. Jeg blev taget godt imod af mine dygtige, og ikke mindst venlige kollegaer i Nordre afdeling. Jeg fik forklaret en masse vigtige og ikke mindst spændene ting. Jeg fik selv lov til at lave nogle opgaver, som ”rigtige” rådgivere laver. Nogle ting har været svært, mens andre ting har været lette. Det har været et underholdene og ikke mindst sjovt sted, at befinde sig som praktikant. Alle er særdeles venlige og meget imødekommende, og jeg har fået meget ud af mit ophold i Sparekassen Kronjylland og lært nogle vigtige til ting omkring hvordan det er at være arbejde i en bank.\nJesper Birk Sørensen\nJeg har været i praktik i Sparkassen Kronjylland hele uge 38. Det har været en virkelig god oplevelse – de har alle taget godt i mod mig. Jeg startede med tre dage i Vorup, hvor jeg blev vist rundt. I løbet af de tre dage nåede jeg rundt til alle medarbejderne og hørte om hvad de lavede og hvilke opgaver de kan blive stillet over for. Torsdag og fredag har jeg været inde på Tronholm sammen med de andre praktikanter. Alt i alt har det været en hyggelig uge, hvor jeg har lært en masse ting. Samtidig er jeg blevet afklaret med at jeg ikke skal være i en bank. Jeg vil gerne takke Sparkassen Kronjylland for at have taget mig i praktik. Det har været en super uge!\nEa Willemoes Jensen\nJeg har været i praktik i Sparekassen i Kristrup og det har jeg været rigtig glad for, bl.a. har jeg efter mit praktik ophold fundet ud af, at jeg godt kunne tænke mig at være i en bank. Jeg har fået helt vildt meget ud af at være i praktik, og kan klart anbefale andre at tage i praktik, hvis de får tilbuddet. Jeg har faktisk været så glad for at være i praktik i Sparekassen, at jeg har snakket med min mor om at skifte bank. Har kun positive ting at sige om Sparekassen. Jeg kunne godt finde på om 4-5 år at arbejde i sparekassen, da jeg er blevet taget rigtig godt i mod og jeg synes at medarbejderne er virkelig flinke.\nKathrine Schultz Dalsgaard


Nyheder Ledige pladser ved bridge-bordet\nForside1 - Nyheder - Ledige pladser ved bridge-bordet\nLedige pladser ved bridge-bordet\nBridgeklubben for tandlæger i hovedstadsregionen har et fast årsprogram med både spil og socialt samvær.\nSpillerne mødes otte gange om året på tirsdage én gang om måneden i de otte ”vintermåneder” (september til og med april) i Østerbrohuset, der er en gammel sporvognsremise, Århusgade 103. Blot én af de to parspillere behøver at være tandlæge. Der bliver serveret kaffe/te og madder i pauser, og der er god rødvin til vinderne. I december og april er der sæsonafslutning privat med lidt færre spil og en ordentlig middag.\nMan er lige velkommen, hvad enten man blot er selskabsspiller eller klubspiller. Resultatet er ikke det vigtigste, men det gode samvær, lyder det fra Frank Dalsten, tandlæge i Søborg, som er en af de glade spillere.\nInteresserede kan kontakte formanden, Henrik Dam Hansen, på telefon 40 42 22 04\nBåde selskabs- og klubspillere er velkomne omkring tandlægebordet på Østerbro.


Mia Folkmann: Tur til Jylland - del 2\nTur til Jylland - del 2\nNogle af de bedste oplevelser opstår helt spontant. Der er nu min erfaring, og sådan var det også, da vi kørte fra Aagesens have i Hinnerup. Vi slog motorveje og hovedveje fra på navigatorerne og kørte i "konvoj" ad små landeveje - og pludselig så vi skiltet: Åben Have, kaffe og kage. Den allerbedste type skilt efter min mening...\nSå vi stoppede hurtigt op og bakkede tilbage til indkørslen. "Furierne" er også en lille butik med plantesalg, og haven... jamen, det var jo i høj grad den, jeg netop har beskrevet i min ønskeseddel...\nDer var en vidunderlig stemning med skønne blomster og summende bier, og haven fortsatte tilsyneladende uendeligt og i hvert fald helt ned til en lille skov med egen skovsti. Dér nåede vi nu ikke ned denne gang, for kaffen og "husets kage" lokkede.\nJeg vil i øvrigt lige tilføje, at den kage var den bedste, jeg har fået længe! Og tro mig, jeg er ekspert på området... ;-)\nSpændende! Du kunne da godt have skrevet, hvor de furier har til huse. Og have ... De har sikkert ikke noget imod lidt reklame :-)\n22. august 2013 kl. 10.40\nSikke et skønt sted - dejlige billeder! Blomster og ting til hus og have er også noget, jeg elsker at kigge på ... :-)\n22. august 2013 kl. 11.32\nOg der var gammeldags pelargonier kan jeg se. ;-D\n22. august 2013 kl. 11.34\nRose sagde ...\nSikke to skønne haver du har besøgt - de må jeg huske når jeg næste gang er på tur i det jydske. Havebutikken, uhh, den kunne jeg også få lang tid til at gå i ;-)\n22. august 2013 kl. 11.46\nJeg er glad for at du skriver "at det nåede vi ikke denne gang".\nDet når vi forhåbentlig næste gang og du har fuldstændig ret med den kage! Jeg kan stadig smage den :-)\nNu var haven jo også den skønneste og selskabet det bedste, så kagen kunne ikke være mindre end fantastisk!\n22. august 2013 kl. 14.23\nDen have ser altså fantastisk ud! Den var vel ikke tilfældigvis til salg? ;-) Du HAR da lagt en fint link ind, så man kan se, at man skal til Hinnerup for selv at opleve haven. Men det er måske kommet til, efter Ellens kommentar?\n22. august 2013 kl. 15.33\nEllen: Jamen det er da det, jeg har! Linket står glad og fro, så det er lige til at trykke på... ;-)\nMadame: Hvis du kommer til Hinnerup, skulle du kigge nærmere på de dejlige haver dér... :-)\nReje: Der var vist ikke det, der ikke var... ;-)\nRose: Jeg tror at du ville nyde et besøg her... ;-)\nLillian: Jamen det er da ikke sidste gang, vi har været der, vel?! Uhm ja, den kage.... jeg tror godt, at jeg kunne presse endnu et stykke ned lige nu... ;-)\nFruen i Midten: Ih, jeg tænkte netop det samme... ;-) Men nej, jeg tror bestemt ikke, at den er til salg. Ja, jeg HAR nemlig lagt et link ind - helt uden opfordring endda... ;-)\n22. august 2013 kl. 15.57\nHerligt med sådan et impulsivt stop på vejen og haven ser rigtig dejlig ud:)\n22. august 2013 kl. 22.24\nHold da op, Mia - du har jo været lige i min baghave... Ja, der er dejligt både hos Aagesen og Furierne.\n23. august 2013 kl. 07.53\nLisbeth: Jeg ved ikke noget bedre end impulsive stop... :-)\nFrk. Anemone: Har jeg det? Så skulle jeg da have kigget ind (selv om jeg nok ikke kunne drikke mere kaffe... ;-) )\n23. august 2013 kl. 08.24


Økosystemtjenester - Wikipedia's Ekosystemtjänster as translated by GramTrans\nWikipedia's Ekosystemtjänster as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Ekosystemtjänster fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2015-10-02 08:23:31. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nØkosystemtjenester er de funktioner hos økosystem som gavner mennesker, det vil sige opretholder eller forbedrer menneskers velbefindendene og livsvilkår. Det er jobs som kræver forvaltning for eksempel pollinerende insekter , beskyttelser mod naturkatastrofer som oversvømmelser og jordskred, vandrensning via vådområder eller muslinger, naturlig skadedyrsbekæmpelse, adgang til grønarealer for rekreation, reducering af partikelindhold og drivhusgasser samt dannelsen af frugtbar jord .\nRigtigt genomslag fik termen måske i og med det internationale forskningsprogram Millennium Ecosystem Assessment 2001-2005, støttet af blandt andet FN. Der deles økosystemtjenester ind fire forskellige kategorier: supporterninger , regulating , cultural og providing .\nSupporting (støttende jobs) handler om de økosystemfunktioner som er en slags Drone, altså dem som støtter og er nødvendige for at de andre skal fungere. Det kan være nærings- og vandcykler.\nRegulating (regulerende jobs) er funktioner som er lidt mere specifikke, det kan være fx bestøvning, luft- og vandrensning.\nCultural (kulturelle jobs) indeholder alt det vi anvender for det mere følelsesmæssige velbefindende, som fx æstetiske og rekreationelle værdier. Disse skal ikke undervurderes når de udgør en vigtig del af menneskers kultur og har vist sig at have positive effekter på helsen.\nProviding (forsørgelsestjenester) er den del af økosystemtjenesterne som er lettest at tage på. Det er helt enkelt mad, materiale etc. som vi kan plukke og anvende mere eller mindre direkte. Sommetider separerer man de tilgodesende jobs fra de andre og ser dem mere som et resultat af de andre jobs. De bliver da hvad man kalder varer ( gods).\nNogen arter kommer vi måske til at behøve i fremtiden selvom vi i dag ikke anvender dem. Mange arter og processer måske vi ikke har kendskab til selvom de udgør vigtige funktioner. Dette har gjort at en del separerer en femte kategori af økosystemtjenester, Preserving (bevaring), som er biologisk mangfoldighed vi kan komme til at have, brug for en slags forsigtighedsprincip som job.\nEkosystemtjänster hos Millennium Ecosystem Assessment\nOversættelsesdato: 2015-10-02 08:23:31