Friedrich Engels: Familiens, privatejendommens og statens oprindelse * IX | Marxisme Online\n<< Kap. 8 | Indhold>>\nIX. Barbari og civilisation\nVi har nu fulgt opløsningen af gensforfatningen hos de tre store enkelteksempler: grækerne, romerne og tyskerne. Vi vil nu til slut undersøge de almindelige økonomiske betingelser, som allerede på barbariets højeste trin undergravede gensens samfundsordning, og som med civilisationens indtræden fuldstændig gjorde det af med den. Her bliver Marx' »Kapitalen« ligeså nødvendig for os som Morgans bog.\nVokset frem på den vilde tilstands mellemste trin og videreudviklet på dens højeste trin når gensen, så vidt vore kilder sætter os i stand til at bedømme det, sin blomstringstid på barbariets laveste trin. Følgelig begynder vi med dette udviklingstrin.\nHer, hvor de amerikanske rødhuder må tjene os som eksempel, finder vi gensforfatningen helt udviklet. Een stamme har delt sig i flere genser, hyppigst i to; disse oprindelige genser deler sig med det voksende befolkningstal hver i flere dattergenser, i forhold til hvilke modergensen optræder som fratria, stammen selv spalter sig i flere stammer, og i hver af dem finder vi for en stor del de gamle genser; de beslægtede stammer er i hvert fald i enkelte tilfælde samlede i et forbund. Denne enkle ordning er fuldkommen tilstrækkelig for de samfundstilstande, hvoraf den er udsprunget. Den er ellers intet andet end sin egen, naturgroede gruppering, den er i stand til at udligne alle konflikter, som kan fremkomme i et samfund, der er ordnet på denne måde. Udadtil er det krigen, der udligner; den kan ende med stammens tilintetgørelse, men aldrig med dens undertrykkelse. Det er gensforfatningens storhed, men også dens begrænsning, at den ikke har plads for herredømme og undertrykkelse. Indadtil findes der endnu ingen forskel mellem rettigheder og pligter; det spørgsmål, om det er en ret eller en pligt at tage del i offentlige anliggender, blodhævn eller udsoning derfor, eksisterer ikke for indianeren, det ville forekomme ham lige så absurd som spørgsmålet om, hvor vidt det var en ret eller en pligt at spise, sove eller jage. Lige så lidt kan der ske en spaltning af stammen eller gensen i forskellige klasser, og dette leder os til en undersøgelse af den økonomiske basis for denne tilstand.\nBefolkningen er yderst sparsom: kun lidt tættere ved stammens boplads, hvorom først jagtområdet ligger som et bredt bælte og derefter den neutrale beskyttelsesskov, som skiller den fra andre stammer. Arbejdsdelingen er rent naturgroet; den består kun mellem de to køn. Manden fører krig, jager og fisker, skaffer råstofferne, hvoraf maden tilberedes, og de dertil fornødne redskaber. Kvinden tager sig af huset og tilberedningen af føde og klæder, koger, væver og syr. Hver af dem er herre på sit område: manden i skoven, kvinden i huset. Hver ejer de af ham forfærdigede og anvendte redskaber: manden våbnene og jagt- og fiskeredskaberne, kvinden husgerådet. Husholdningen er kommunistisk for flere , ofte mange familier. Hvad der bliver fremstillet og benyttet i fællesskab, er fælles ejendom: huset, haven, langbåden. Her altså, og endnu kun her, gælder den af det civiliserede samfunds jurister og økonomer opdigtede »selvforarbejdede ejendom«, det sidste forløjede juridiske påskud, hvorpå den nuværende kapitalistiske ejendom endnu støtter sig.\nMen menneskene blev ikke overalt stående på dette stadium. I Asien opdagede de dyr, som lod sig tæmme og derefter formere i tæmmet tilstand. Den vilde bøffelko måtte jages, den tamme gav en kalv hvert år og mælk oven i købet. Et antal af de mest fremskredne stammer – ariere, semitter, måske vel også turaniere – gjorde først tæmningen og senere endnu kun opdrætningen og røgtningen af kvæg til deres bovedarbejdsgren. Hyrdestammer skilte sig ud fra barbarernes øvrige masse: den første store samfundsmæssige deling af arbejdet. Hyrdestammerne frembragte ikke blot flere, men også andre levnedsmidler end de øvrige barbarer. De havde ikke blot mælk, mælkeprodukter og kød i større mængder forud for dem, men også huder, uld, gedehår og spundne og vævede ting, flere og flere, efterhånden som råstofferne voksede i mængde. Dermed blev for første gang en regelmæssig byttehandel mulig. På tidligere trin kunne byttehandel kun lejlighedsvis finde sted; særlig dygtighed i at forfærdige våben og redskaber kan have ført til en forbigående arbejdsdeling. Således er der uden tvivl mange steder blevet fundet værksteder for stenredskaber fra den senere stenalder; de kunstnere, som her udviklede deres dygtighed, arbejdede sandsynligvis, ligesom det endnu er tilfældet med de faste håndværkere i indiske gensfællesskaber, for helhedens regning. På dette trin kunne byttehandel i intet tilfælde opstå, undtagen inden for stammen, og dette kun som en sjælden undtagelse. Men nu, efter at hyrdestammerne var udskilt, finder vi alle betingelser opfyldt for, at byttehandel mellem medlemmerne af forskellige stammer kan udvikles og slå rod sure en regelmæssig institution. Oprindelig byttede stamme med stamme gennem de respektive genforstandere; men da hjordene begyndte at gå over til at blive privatejendom, tog byttehandel mellem enkeltpersoner mere og mere overhånd og blev tilsidst den eneste form. Den hovedartikel, som hyrdestammerne gav deres naboer i bytte, var kvæg; kvæg blev den vare, efter hvilken alle andre varer blev vurderet, og som overalt gerne toges i bytte for en hvilken som helst anden – kort sagt, kvæg fik penges funktion og gjorde tjeneste som penge allerede på dette trin. Med så stor nødvendighed og hurtighed udviklede behovet for en pengevare sig allerede i vareudvekslingens begyndelse.\nHavedyrkningen, som sandsynligvis havde været de asiatiske barbarer fremmed på det nederste trin, dukkede op hos dem senest på mellemtrinet, som forløber for agerdyrkningen. Klimaet på de turanske højsletter tillader ikke hyrdeliv uden forråd af foder til den lange og strenge vinter; engkultur og dyrkning af korn var altså her en betingelse. Det samme gælder om stepperne nord for det sorte hav. Men da først komet var indvundet til kvæget, blev det også snart menneskeføde. Det opdyrkede land vedblev at være stammens ejendom, først overladt gensen til afbenyttelse, siden husfællesskaberne og endelig den enkelte; man kunne have visse besiddelsesrettigheder til den, men heller ikke mere.\nAf de industrielle fremskridt på dette trin er to særlig vigtige. Den første er vævestolen, den anden udsmeltningen og forarbejdningen af metaller. Kobber og tin og deres blandingsprodukt bronze var langt de vigtigste; bronzen gav brugelige redskaber og våben, men kunne dog ikke fortrænge stenredskaberne; det kunne kun jernet, og jernet forstod man endnu ikke at udvinde. Man begyndte at anvende guld og sølv til smykker og prydelser, og de må have haft en høj værdi i forhold til kobber og bronze.\nStigningen i produktionen inden for alle grene – kvægavl, agerbrug, husligt håndværk – satte den menneskelige arbejdskraft i stand til at fremstille en større produktion, end der krævedes til at holde den vedlige. Den forøgede samtidig den daglige mængde arbejde, som tilfaldt hvert medlem af gensen, husfællesskabet eller enkeltfamilien. Det blev ønskeligt, at der skaffedes ny arbejdskraft. Krigen leverede denne: krigsfangerne blev gjort til slaver. Under de givne historiske almindelige betingelser drog den første store samfundsmæssige arbejdsdeling med sin stigning af arbejdsproduktiviteten, altså af rigdommen, og med sin udvidelse af produktionsområderne, med nødvendighed slaveriet efter sig. Af den første store samfundsmæssige arbejdsdeling udsprang den første store spaltning af samfundet i to klasser: herrer og slaver, udbyttere og udbyttede.\nHvorledes og på hvilket tidspunkt hjordene fra at være stammens eller gensens fællesejendom gik over til at tilhøre de enkelte familieoverhoveder, det ved vi til nu intet om. Det må dog væsentligt være sket på dette trin. Med hjordene og med de øvrige nye rigdomme undergik familien en revolution. Det havde altid været mandens sag at skaffe det fornødne til veje, og midlerne dertil frembragtes af ham og var hans ejendom. Hjordene var det nye erhvervsmiddel, deres oprindelige tæmning og senere røgt og pasning hans arbejde. Altså tilhørte kvæget ham, og de varer og slaver, som man byttede sig til for kvæget, tilhørte også ham. Hele overskudet, som erhvervet nu gav, tilfaldt manden; konen nød også godt af det, men hun havde ingen andel i ejendomsretten dertil. Den »vilde« kriger og jæger havde været tilfreds med andenpladsen i hjemmet, efter konen; den »blidere« hyrde, som pukkede på sin rigdom, trængte sig frem til førstepladsen og konen tilbage til pladsen som nr. to. Og hun kunne ikke beklage sig. Arbejdsdelingen i familien havde bestemt reglerne for ejendomsfordelingen mellem mand og kone; den var forblevet den samme; og dog vendte den nu det hidtidige forhold i hjemmet på hovedet, udelukkende fordi arbejdsdelingen uden for familien var blevet en anden. Den samme årsag, som havde sikret kvindens tidligere herredømme i huset: at det huslige arbejde var tildelt hende alene, den samme årsag sikrede nu mandens herredømme i huset: kvindens huslige arbejde forsvandt nu ved siden af mandens erhvervsarbejde; dette var alt, hendes en ubetydelig biting. Her viser det sig rigtigt, at kvindens frigørelse, hendes ligestilling med manden, er og bliver en umulighed, sålænge kvinden luddes ude fra samfundets produktive arbejde og henvises til at tage sig; af det huslige privatarbejde. Kvindens frigørelse bliver først mulig, når kvinderne i stor, samfundsmæssig målestok kan tage del i produktionen, og det huslige arbejde kun i ubetydelig grad lægger beslag på den. Og dette er først blevet muligt ved den moderne storindustri, som ikke alene tillader kvindearbejde efter en større skala, men ligefrem har brug for kvinderne, og som også mere og mere bestræber sig på at opløse det private husarbejde og gøre det til en offentlig industri.\nMed mandens faktiske herredømme i hjemmet var den sidste hindring for hans eneherredømme faldet. Dette eneherredømme blev befæstet og styrket ved moderrettens omstyrtelse, faderrettens indførelse og parringsægteskabets gradvise overgang til monogamiet. Men derved kom der en revne i den gamle gensordning: enkeltfamilien blev en magt og rejste sig truende mod gensen.\nDet næste skridt fører os til barbariets øverste trin, den periode, i hvilken alle kulturfolk gennemlever deres heltetid: det er jernsværdets tid, men også jernplovens og øksens tid. Jernet stod nu til menneskenes tjeneste, det sidste og vigtigste af alle råstoffer, som spillede en omvæltende rolle i historien, det sidste – lige til kartoflen kom. Jernet muliggjorde agerdyrkning over større flader, og opdyrkningen af udstrakte skovstrækninger; det gav håndværkerne værktøj af en hårdhed og skarphed, som ingen sten, intet andet kendt metal kunne modstå. Alt dette skete gradvist; det første jern var ofte endnu blødere end bronze. Således forsvandt stenvåbnene kun langsomt; ikke blot i Hildebrandsangen, men også ved Hastings i året 1066 brugtes stenøkser endnu. Men fremskridtet foregik nu uophørligt, hurtigere og mindre afbrudt. Den med stenmure, tårne og tinder omgivne stad af sten- eller teglstenshuse blev stammens eller stammeforbundets hovedsæde; den betød et mægtigt fremskridt i byggekunsten, men også et tegn på forøget fare og nødvendighed for beskyttelse. Rigdommen tiltog hurtigt, men det var rigdom for den enkelte; vævekunsten, metalforarbejdningen og de andre håndværk, som mere og mere skilte sig ud fra hverandre, udfoldede en stigende mangfoldighed og kunstfærdighed i produktionen; jordens dyrkning gav foruden korn, bælgfrugter og frugt nu også olie og vin, som man havde lært at fremstille. En så mangeartet virksomhed kunne ikke mere udøves af de samme enkeltpersoner; den anden store arbejdsdeling indtrådte: håndværket skilte sig ud fra agerbruget. På grund af den vedvarende stigning i produktionen og dermed i arbejdsproduktiviteten steg den menneskelige arbejdskraft i værdi; slaveriet, som på det foregående trin endnu først var i færd med at opstå og kun optrådte spredt, blev nu en væsentlig bestanddel af samfundssystemet; slaverne hørte op med blot at være medhjælpere og blev i dusinvis drevet til arbejdet på marken og på værkstedet. Med produktionens spaltning i de to store hovedgrene, agerbrug og håndværk, opstod en produktion direkte beregnet for byttehandel, vareproduktionen; med den kom handelen, ikke blot indadtil og ved stammegrænserne, men også allerede ad søvejen. Men det var altsummen endnu meget uudviklet; de ædle metaller begyndte at blive den overvejende og almindelige pengevare, men endnu upræget, kun udvekslet efter den rene vægt.\nTil forskellen mellem rige og fattige kom nu forskellen mellem slaver og frie – med den nye arbejdsdeling en ny spaltning af samfundet i klasser. Forskellen mellem de enkelte familieoverhoveders besiddelser sprængte den gamle kommunistiske husholdning overalt, hvor den endnu havde holdt sig; og med den den fælles dyrkning af jorden for de samme fællesskabers regning. Agerjorden blev overladt de enkelte familier til afbenyttelse først en vis tid, senere en gang for alle. Overgangen til fuldstændig privatejendom skete gradvist og sideløbende med parringsægteskabets overgang til monogamiet. Enkeltfamilien begyndte at blive den økonomiske enhed i samfundet.\nDen større befolkningstæthed nødvendiggjorde en fastere sammenslutning indadtil så vel som udadtil. Det blev overalt nødvendigt, at beslægtede stammer sluttede sig sammen i forbund, og snart også, at de smeltede sammen, og dermed, at stammernes landområder blev hele folkets fælles landområder. Folkets hærfører – rex, basileus, thiudans – blev en uundværlig, fast embedsmand. Folkeforsamlingen kom til, hvor den ikke allerede fandtes. Hærfører, råd, folkeforsamling udgjorde organerne i et genssamfund, der var i udvikling hen imod et militært demokrati. Militært – thi krigen og organiseringen til krig er nu blevet folkelivets regelmæssige funktioner. Naboernes rigdomme hidser havesygen hos folkeslag, for hvem erhvervelsen af rigdomme allerede synes at være blevet et af livets hovedformål. De er barbarer: rov gælder hos dem for lettere og endog for mere ærefuldt end fortjeneste ved ærligt arbejde. Krigen, som tidligere kun førtes for at hævne overgreb eller for at udvide et landområde, der var blevet for lille, førtes nu udelukkende for byttets skyld, blev en stående erhvervsgren. Ikke for intet knejsede de truende mure om de nye befæstede byer: i deres grave gabede gensforfatningens grav, og deres tårne ragede helt ind i civilisationen. Og på samme måde gik det indadtil. Røverkrigene styrkede såvel den øverste hærførers som underførernes magt; det sædvanlige valg af efterfølger fra de samme familier gik, navnlig siden faderrettens indførelse, efterhånden over til først tålt, så krævet og endelig tilranet arvelighed; grundlaget var lagt for det arvelige kongedømme og den arvelige adel. Således river gensforfatningens organer sig lidt efter lidt løs fra deres rod i folket, i gens, fratria og stamme, og hele gensforfatningen slår om i sin modsætning: fra at være en organisation af stammer til fri ordning af egne anliggender bliver den en organisation til plyndring og undertrykkelse af naboerne, og på samme måde bliver dens organer fra at være redskaber for folkeviljen til selvstændige organer for undertrykkelse og knægtelse af folket selv. Men det havde aldrig været muligt, hvis ikke begærligheden efter rigdom havde spaltet gensfællerne i rige og fattige, hvis ikke »ejendomsforskellen inden for den samme gens havde forvandlet enheden i interesser til modsætningen mellem genfæller« (Marx), og hvis ikke udvidelsen af slaveriet allerede var begyndt at lade det ærlige arbejde for det daglige brød gælde foren virksomhed, der kun passede for slaver og var mere vanærende end røveri.\nDermed er vi nået til civilisationens tærskel. Den indledes med et nyt fremskridt inden for arbejdsdelingen. På det nederste trin producerede menneskene kun direkte til deres eget behov, de muligvis forekommende byttehandler skete kun i isolerede tilfælde og på grund af tilfældig indtræffende overflod. På barbariets mellemste trin finder vi hos hyrdefolkene i kvæget allerede en ejendom, der regelmæssigt gav et overskud over det egne behov, når hjorden havde nået en vis størrelse, og tillige en deling af arbejdet mellem hyrdefolkene og de tilbagestående stammer uden hjorde; dermed var der skabt to forskellige produktionstrin ved siden af hinanden og dermed betingelser for en regelmæssig byttehandel. Barbariets øverste. trin giver os den videre arbejdsdeling mellem agerbrug og håndværk, og dermed produktionen af en stadig voksende del af arbejdets frembringelser direkte beregnet for bytning, således at byttehandel mellem enkeltproducenter nu var ophøjet til at være en livsfornødenhed for samfundet. Civilisationen befæster og udvider alle disse forhåndenværende arbejdsdelinger, navnlig ved at skærpe modsætningerne mellem by og land (hvorved byen kan beherske landet økonomisk, ligesom i oldtiden, eller også landet byen, ligesom i middelalderen), og føjer dertil en tredie arbejdsdeling, som er ejendommelig for den og af afgørende vigtighed: den frembringer en klasse, som ikke mere beskæftiger sig med produktionen, men kun med at udveksle produkterne – handelsfolkene. Alle tidligere spirer til klassedannelse havde udelukkende haft med produktionen at gøre; de skilte de mennesker, der tog del i produktionen, i ledende og udførende, eller i producenter efter en større eller mindre skala. Her optræder for første gang en klasse, som, uden at tage nogen som helst del i produktionen, tiltager sig ledelsen af produktionen i det store og hele og gør sig økonomisk til herre over producenterne, gør sig til et uundgåeligt mellemled mellem købende og sælgende producenter og udnytter begge parter. Under påskud af at fritage producenterne for besværet og risikoen ved byttehandelen, at udvide afsætningen af deres produkter til fjerne markeder og dermed at være den nyttigste befolkningsklasse, danner der sig en klasse af parasiter, ægte snyltere, der som løn for meget ringe virkelige ydelser skummer fløden af såvel den hjemlige som den fremmede produktion, hurtigt erhverver sig enorme rigdomme og tilsvarende indflydelse i samfundet, og netop derfor i civilisationens tidsalder er selvskreven til stadig nye æresposter og stadig større beherskelse af produktionen, indtil de endelig også selv bringer et produkt for dagen – de periodiske handelskriser.\nPå det udviklingstrin, vi her betragter, har den unge købmandsstand ganske vist endnu ingen anelse om de store ting, der forestår den. Men den danner sig og gør sig uundværlig, og det er tilstrækkeligt. Sammen med den bliver også metalpengene til, den prægede mønt, og med metalpengene et nyt middel for de ikke-producerende til at opnå herredømmet over producenterne og deres frembringelser. Varernes vare, som i det skjulte indeslutter alle andre varer i sig, var opdaget, tryllemidlet, som efter behag kan forvandles til enhver ønkværdig eller ønsket ting. Den, som havde den, var herre over produkt ionens verden, og hvem havde den fremfor alle? Handelsmanden. I hans hånd var pengedyrkelsen sikker. Han sørgede for, at det blev klart, i hvor høj grad alle varer og dermed alle frembringere af varer måtte kaste sig tilbedende i støvet for pengene. Han gav det praktiske bevis for, i hvor høj grad alle andre rigdomsformer selv kun blev blændværk overfor denne legemliggørelse af rigdommen som sådan. Aldrig senere har pengemagten optrådt med en så oprindelig brutalitet og voldsomhed som i denne sin ungdomsperiode. Efter varekøb for penge kom pengelånet, med dette renter og åger. Og ingen lovgivning i senere tider kaster skyldneren så skånselsløst og redningsløst for fødderne af den ågrende kreditor som den gamle athenske og romerske – og begge opstod spontant, som sædvaneret, uden anden tvang end den økonomiske.\nVed siden af rigdommen på varer og slaver, ved siden af pengerigdommen kom nu også rigdommen på jordejendom. Den enkeltes ejendomsret til de jordstykker, som oprindeligt var overladt ham af gensen eller stammen, havde nu i den grad vundet hævd, at disse jordlodder tilhørte ham som arvelig ejendom. Hvad de i den sidste tid frem for alt stræbte efter, var frigørelsen for gensfællesskabets adkomst til jordlodden, som var blevet dem en lænke. Lænken blev de fri for – men snart efter også fri for den nye jordejendom. Fuld og fri ejendomsret til jorden, det betød ikke blot mulighed for at eje jorden helt og ubeskåret, det betød også mulighed for at afhænde den. Så længe jorden var gensens ejendom, eksisterede denne mulighed ikke. Men da nu den nye ejer af jorden definitivt strøg den lænke af sig, som hed gensens og stammens førsteret til jorden, sønderrev han samtidig det bånd, som tidligere uløseligt havde knyttet ham til jorden. Hvad det betød, blev gjort klart for ham ved hjælp af pengene, som blev opfundet samtidig med den private ejendomsret til jorden. Jorden kunne nu blive en vare, som man solgte og pantsatte. Næppe var ejendomsretten til jorden indført, før også prioriteten blev det (se Athen). Ligesom hetærismen og prostitutionen klamrer sig til monogamiets hæle, således klamrer fra nu af prioriteten sig til jordejendommens hæle. I har villet have den fulde, frie, afhændelig jordejendom, nu vel, I har fået den – tu l'as voulu, Georges Dandin! )\nSåledes gik det med udvidelse af handelen, penge og pengeåger, jordejendom og prioritet rask fremad med koncentrationen og centralisationen af rigdommene i hænderne på en lidet talrig klasse, samtidig med den stigende forarmelse af masserne og den stigende masse forarmede. Det nye rigdomsaristokrati trængte den gamle stammeadel definitivt i baggrunden, for så vidt det da ikke på forhånd faldt sammen med den (i Athen, i Rom og hos tyskerne). Og ved siden af denne adskillelse af de frie mænd i klasser efter deres rigdom foregik særlig i Grækenland en uhyre forøgelse af slavernes  antal, hvis tvungne arbejde dannede det grundlag, hvorpå hele samfundets overbygning rejste sig.\nVi vil nu undersøge, hvad der var blevet af genforfatningen under denne samfundsomvæltning. Overfor de nye elementer, som var vokset frem uden dens medvirken, stod den afmægtig. Dens forudsætning var, at medlemmerne af en gens, eller i hvert fald af en stamme, boede sammen på samme landområde og havde det for sig selv. Det var forlængst hørt op. Overalt var genser og stammer kastet mellem hverandre, overalt boede slaver, tilflyttede, fremmede midt imellem borgerne. Bofastheden, som først var opnået mod slutningen af barbariets mellemste trin, blev gang på gang gennembrudt ved bopælens foranderlighed og bevægelighed, som skyldtes handel, forandring af erhverv og omsætning af jordbesiddelser. Gensgruppernes medlemmer kunne ikke mere mødes for at varetage deres egne fælles anliggender; kun uvigtige ting, som f. eks. de religiøse højtideligheder, blev endnu nødtørftigt overholdt. Foruden de fornødenheder og interesser, som gensgrupperne var i stand til og havde til opgave at varetage, var der ved omvæltningen i erhvervsforholdene og den deraf følgende ændring i samfundsinddelingen opstået nye behov og interesser, som ikke alene var den gamle gensordning fremmed, men på enhver måde kom på tværs af den. De ved arbejdsdelingen opståede håndværkergruppers interesser, byens særlige behov i modsætning til landets, fordrede nye organer; men hver af disse grupper var sammensat af folk fra de forskelligste genser, fratrier og stammer, ja optog endog fremmede; disse organer måtte altså dannes udenom gensforfatningen, ved siden af den og dermed imod den. – Og på den anden side gjorde denne konflikt mellem interesserne sig gældende i hver eneste gensgruppe og nåede sit højdepunkt i foreningen af rige og fattige, ågerkarle og skyldnere i samme gens og samme stamme. – Dertil kom den nye befolkningsmasse, som var gensgrupperne fremmed, og som ligesom i Rom kunne blive en magt i landet og desuden var for talrig til, at den gradvis kunne optages i de blodbeslægtede slægter og stammer. Overfor denne masse stod gensfællesskaberne da som lukkede, privilegerede grupper; det oprindelige naturgroede demokrati var slået over i et hadfyldt aristokrati. – Endelig var genforfatningen vokset frem af et samfund, som ikke kendte til indre modsætninger, og passede derfor også kun til et sådant samfund. Den havde ingen andre tvangsmidler end den offentlige mening. Men her var opstået et samfund, som i kraft af alle sine økonomiske livsbetingelser havde måttet spalte sig i fri og slaver, i udbyttende rige og udbyttede fattige, et samfund, som ikke blot var ude af stand til igen at forlige disse modsætninger, men også mere og mere måtte sætte dem på spidsen. Et sådant samfund kunne kun bestå enten i vedvarende åben kamp mellem disse klasser indbyrdes eller under herredømme af en tredie magt, som, idet den tilsyneladende står over de stridende klasser, undertrykker den åbne konflikt imellem dem og højst lader klassekampen udspille sig på det økonomiske område, i.såkaldt legal form. Gensforfatningen havde levet sin tid til ende. Den blev sprængt af arbejdets deling og følgen deraf, samfundets spaltning i klasser. Den blev erstattet af staten.\nDe tre hovedformer, hvorunder staten hæver sig på gensforfatningens ruiner, har vi betragtet enkeltvis ovenfor. Athen frembyder den reneste, mest klassiske form: her udspringer staten direkte og fortrinsvis af klassemodsætningerne, som udvikler sig indenfor genssamfundet selv. I Rom bliver genssamfundet til et lukket aristokrati midt iblandt et talrigt plebs, som står uden for det, som ingen rettigheder har, men nok pligter; plebsens sejr sprænger den gamle slægtsforfatning og på dens ruiner opretter den staten, som gensaristokrati og plebs snart begge går helt op i. Hos romerrigets tyske overvindere udspringer staten endelig direkte af erobringen af store fremmede landstrækninger, som genforfatningen ikke har noget middel til at beherske. Men fordi denne erobring hverken var forbundet med alvorligere kamp med den gamle befolkning eller med en mere fremskreden arbejdsdeling, og fordi de erobredes og erobrernes økonomiske udviklingstrin var næsten det samme, og samfundets økonomiske basis altså vedblev at være den gamle, derfor kunne gensforfatningen mange hundrede år igennem holde sig i en forandret, territorial form som markforfatning og selv i de senere adels- og patricierslægter, ja selv i bondeslægter som i Ditmarsken, en tid lang forny sig i afsvækket form .\nStaten er altså ingenlunde en magt, der er blevet påtvunget samfundet udefra; ligeså lidt er den »den etiske ides virkeliggørelse«, »fornuftens billede og virkeliggørelse«, som Hegel påstår. Den er tværtimod et produkt af samfundet på et bestemt udviklingstrin; den er en indrømmelse af, at dette samfund har indviklet sig i en uløselig selvmodsigelse og er blevet spaltet i uforsonlige modsætninger, som det er ude af stand til at mane bort. Men for at disse modsætninger, klasser med modstridende økonomiske interesser, ikke skal fortære sig selv og samfundet i en frugtesløs kamp, er en magt, som tilsyneladende står over samfundet, blevet nødvendig, en magt, der skal dæmpe konflikten og holde den indenfor »ordenens skranker; og denne magt, der er udgået fra samfundet, men stiller sig over det og mere og mere fjerner sig fra det, er staten. I modsætning til den gamle gensordning kendetegnes staten for det første ved inddelingen af statens medlemmer efter territorium. De gamle gensfællesskaber, som var dannet og sammenholdt af blodsbånd, var, som vi har set, blevet utilstrækkelige, for en stor del fordi de havde til forudsætning, at fællerne var bundet til et bestemt område, og denne forudsætning forlængst var forsvundet. Landområdet var blevet, hvor det var, men menneskene var blevet mobile. Man tog altså inddelingen efter landområde som udgangspunkt og lod borgerne varetage deres offentlige rettigheder og pligter der, hvor de bosatte sig, uden hensyn til gens og stamme. Denne ordning af statens medlemmer efter det sted, hvor de hører hjemme, er fælles for alle stater. Den forekommer os derfor naturlig; men vi har set, hvilke hårde og langvarige kampe der måtte til, før den i Athen og Rom kunne sættes i stedet for den gamle ordning efter slægter.\nDet næste er oprettelsen af en offentlig myndighed, som ikke mere falder umiddelbart sammen med, at befolkningen selv organiserer sig som væbnet magt. Denne særlige, offentlige myndighed er nødvendig, fordi det efter spaltningen i klasser er blevet umuligt at have en selvvirkende bevæbnet organisation af befolkningen. Slaverne hører også til befolkningen; de 90.000 athenske borgere udgør over for de 365.000 slaver kun en priviligeret klasse. Det athenske demokratis folkehær var en aristokratisk offentlig magt over for slaverne og holdt dem i tømme; men for at kunne holde også borgerne i tømme måtte man have et politivæsen, som ovenfor sagt. Denne offentlige myndighed findes i enhver stat; den består ikke blot af bevæbnede mennesker, men også af tilbehør af ting, alle slags fængsler og tvangsanstalter, som genssamfundet intet kendte til. Den kan være meget ubetydelig, næsten forsvindende i et samfund med endnu uudviklede klassemodsætninger og på afsides områder, som f. eks. til visse tider og på visse steder i Amerikas forenede stater. Men den bliver stærkere i samme grad, som klassemodsætningerne indenfor staten skærpes, og som staterne, der sætter grænser for hinanden, bliver større og tættere befolket – se blot på vore dages Europa, hvor klassekamp og erobringskonkurrence har skruet den offentlige magt op til en højde, hvor den truer med at opsluge hele samfundet, ja selv staten.\nFor at holde denne offentlige magt vedlige kræves der bidrag fra statsborgerne – skatterne. Dem kendte gensforfatningen slet intet til. Vi derimod kender mere end nok til dem i vor tid. Med den fremadskridende civilisation slår heller ikke de til mere; staten trækker veksler på fremtiden og optager lån, statsgæld. Også det kan det gamle Europa synge en vise om.\nSom indehavere af den offentlige magt og retten til skatteopkrævning står embedsmændene nu som samfundets organer over samfundet. Den frie agtelse, som villigt blev ydet gensforfatningens organer, er dem ikke nok, selv om de kunne opnå den; som bærere af en magt, der skiller sig ud fra samfundet, må de sætte sig i respekt ved hjælp af undtagelseslove, i kraft af hvilke de nyder en særlig hellighed og ukrænkelighed. Den mest lurvede politibetjent i den civiliserede stat har mere »autoritet« end alle genssamfundets organer tilsammen; men civilisationens mægtigste fyrste og største statsmand eller feltherre kan misunde den ringeste gensforstander den frivillige og ubestridte agtelse, som blev ham til del. Den ene står lige midt i samfundet, den anden er nødt til at skulle forestille noget, der er uden for det og over det.\nDa staten er opstået af trangen til at holde klassemodsætningerne i tømme; da den imidlertid samtidig er opstået midt i konflikten mellem disse klasser, så er den i reglen den mægtigste, den økonomisk herskende klasses stat, og denne klasse bliver ved dens hjælp også den politisk herskende og får således nye midler til at underkue og udbytte den undertrykte klasse. Således var oldtidens stat fremfor alt en stat for slaveejere til at holde slaverne nede, ligesom feudalstaten var adelens organ til at holde de livegne bønder nede, og den moderne repræsentationsstat et redskab for kapitalens udbytning af lønarbejdet. Undtagelsesvis forekommer der imidlertid perioder, i hvilke de kæmpende klasser er så nær ved at holde hinanden i ligevægt, at statsmagten som tilsyneladende mægler for en tid får en vis selvstændighed overfor begge parter. Således var det med det enevældige kongedømme i det 17. Og 18. århundrede, som balancerede adel og borgerskab; således med det første og navnlig det andet franske kejserdømmes bonapartisme, som spillede proletariatet ud mod bourgeoisiet og bourgeoisiet mod proletariatet. Den sidste præstation af denne art, som får herskeren og de beherskede til at tage sig lige komiske ud, er det nye tyske rige af bismarcksk nation: her balanceres kapitalister og arbejdere mod hinanden og bliver snydt lige meget til fordel for den forkomne preussiske land junker.\nI de fleste historiske stater bliver desuden de rettigheder, som indrømmes statsborgerne, gradueret efter deres formue, hvorved det rent ud siges, at staten er en organisation for den besiddende klasse til beskyttelse mod den besiddelsesløse. Således var det allerede med de athenske og romerske formueklasser. Således var det i den middelalderlige feudalstat, hvor den politiske magtstilling var leddelt efter jordejendom. Således er det også i de moderne repræsentativstaters valgcensus. Denne politiske anerkendelse af forskellen i formue er dog på ingen måde væsentlig. Den betegner tværtimod et lavt trin i statens udvikling. Den højeste statsform, den demokratiske republik, som under vore moderne samfundsforhold mere og mere bliver en uundgåelig nødvendighed og er den statsform, hvorunder den sidste afgørende kamp mellem proletariat og bourgeoisi alene kan udkæmpes – den demokratiske republik kender officielt ikke mere til forskel på grund af besiddelse. I den udøver rigdommen sin magt indirekte, men så meget desto sikrere. På den ene side i form af ligefrem embedskorruption, hvilket Amerika giver det klassiske eksempel på, på den anden side i form af alliancen mellem regering og børs, som kommer så meget lettere til veje, jo mere statsgælden stiger, og jo mere aktieselskaberne koncentrerer ikke blot transporten, men også selve produktionen i deres hænder og atter finder deres midtpunkt i børsen. Det er – foruden Amerika – den nyeste franske republik et slående eksempel på, og også det brave Schweiz har på dette punkt vist, hvad det formår. At der imidlertid ikke kræves en demokratisk republik, for at dette broderskab mellem regering og børs kan komme i stand, det beviser foruden England det nye tyske rige, hvor man ikke kan sige, hvem den almindelige stemmeret har givet en fortrinsstilling, Bismarck eller Bleichröder. Og endelig hersker den besiddende klasse direkte ved hjælp af den almindelige stemmeret. Så længe den undertrykte klasse, i vort tilfælde proletariatet, endnu ikke er moden til selv at frigøre sig, så længe vil dets flertal anse den bestående samfundsordning for den eneste mulige og politisk være kapitalistklassens hale, dens yderste venstre fløj. Men i samme grad, som det modnes til at udvirke sin egen frigørelse, i samme grad konstituerer det sig som et særligt parti, vælger sine egne repræsentanter, ikke kapitalisternes. Den almindelige stemmeret giver således en målestok for arbejderklassens modenhed. Mere kan og vil den aldrig blive i den nuværende stat, men det er også nok. Når den dag kommer, hvor den almindelige stemmerets termometer viser, at kogepunktet er nået hos arbejderne, ved både de og kapitalisterne, hvad klokken er slået.\nStaten har altså ikke eksisteret evigt. Der har eksisteret samfund, der klarede sig uden den, der ikke havde nogen anelse om stat og statsmagt. På et bestemt trin i den økonomiske udvikling, der nødvendigvis var forbundet med samfundets spaltning i klasser, blev staten på grund af denne spaltning en nødvendighed. Vi nærmer os nu med raske skridt et udviklingstrin i produktionen, hvor disse klassers tilstedeværelse ikke alene er holdt op med at være en nødvendighed, men bliver til en positiv hindring for produktionen. De vil falde bort, ligeså uundgåeligt, som de tidligere er opstået. Sammen med dem falder staten uundgåeligt. Det samfund, der nyorganiserer produktionen på grundlag af fri og lige forbindelse mellem producenterne, anbringer hele statsapparatet der, hvor det så vil høre hjemme: på museet for oldsager, ved siden af spinderokken og bronzeøksen.\nCivilisationen er altså ifølge det foranstående det trin i samfundets udvikling, hvor arbejdsdelingen, den deraf udspringende bytning mellem enkeltpersoner og den begge dele sammenfattende vareproduktion kommer til fuld udfoldelse og omvælter hele det tidligere samfund.\nPå alle tidligere samfundstrin var produktionen væsentlig fælles, ligesom også forbruget skete ved direkte fordeling af produkterne inden for større eller mindre kommunistiske samfund. Dette fællesskab i produktionen udfoldede sig inden for de snævreste grænser; men det medførte, at producenterne selv var herrer over deres produktionsproces og deres produkt. De ved, hvad der bliver af produktet: de forbruger det, det kommer dem ikke af hænde; og så længe produktionen drives på dette grundlag, kan den ikke vokse producenterne over hovedet, og ikke avle spøgelsesagtige fremmede kræfter, som stiller sig op imod producenterne, således som det regelmæssigt og uundgåeligt sker under civilisationen.\nMen i denne produktionsproces skyder arbejdsdelingen sig langsomt ind. Den undergraver fællesskabet i produktion og tilegnelse, den ophøjer tilegnelsen gennem enkelte personer til at være den overvejende regel, og fremkalder derved bytningen mellem enkelte – hvorledes, det har vi undersøgt ovenfor. Efterhånden bliver vareproduktionen den herskende form.\nMed vareproduktionen, produktionen, der ikke mere er til eget forbrug, men til byttehandel, skifter produkterne nødvendigvis ejermand. Producenten giver sit produkt fra sig, når han bytter, han ved ikke mere, hvad der bliver af det. Så snart pengene og med pengene handelsmanden i egenskab af mellemmand træder ind mellem producenterne, bliver bytteprocessen endnu mere indviklet, og produktets endelige skæbne endnu mere uvis. Handelsfolkene er mange, og ingen af dem ved, hvad de andre gør. Varerne går allerede nu ikke blot fra hånd til hånd, de går også fra marked til marked; producenterne har mistet herredømmet over deres livs samlede produktion, og handelsfolkene har ikke overtaget det. Produkter og produktion er prisgivet tilfældigheden.\nMen tilfældigheden er kun den ene pol af en sammenhæng, hvis anden pol hedder nødvendighed. I naturen, hvor det tilsyneladende også er tilfældigheden, der råder, har vi forlængst på hvert enkelt område bevist den indre nødvendighed og lovmæssighed, som ytrer sig gennem tilfældigheden. Men det, som gælder i naturen, det gælder også i samfundet. Jo mere en samfundsmæssig virksomhed, en række samfundsmæssige processer overstiger menneskenes bevidste kontrol og vokser dem over hovedet, jo mere de synes overladt til den rene tilfældighed, jo mere gør de love, der er karakteristiske for disse processer, sig naturnødvendigt gældende i denne tilfældighed. Sådanne love behersker også tilfældighederne i vareproduktionen og varebytningen; for de enkelte producenter og varebyttende står de som fremmede, i begyndelsen endog ukendte kræfter, hvis natur først møjsommeligt må udforskes og udgrundes. Disse økonomiske love for vareproduktionen tilpasser sig efter de forskellige trin i denne produktionsforms udvikling; men i det store og hele står hele civilisationens tidsalder under deres herredømme. Og endnu i vor tid hersker produktet over producenterne; endnu i vor tid reguleres samfundets samlede produktion, ikke ved en i fællesskab lagt plan, men ved blinde love, der gør sig gældende med elementær kraft, i sidste instans i de periodiske handelskrisers uvejr.\nVi så ovenfor, hvorledes den menneskelige arbejdskraft på et temmelig tidligt trin af produktionens udvikling bliver i stand til at fremstille en betydelig større mængde produkter, end der behøves til producenternes underhold, og at dette udviklingstrin hovedsageligt er det samme som det, på hvilket arbejdsdelingen ogg varebyttet mellem enkelte fremkommer. Det varede nu ikke længe, før man også opdagede den store »sandhed«, at også mennesket kan være en vare; at den menneskelige kraft kan byttes og udnyttes, idet man forvandler mennesket til en slave. Næppe var menneskene begyndt at drive byttehandel, før de også selv blev udbyttet. Aktivet blev til et passiv, enten menneskene ville det eller ej.\nMed slaveriet, som under civilisationen når sin fuldeste blomstring, indtrådte den første store spaltning af samfundet i en udbyttende og en udbyttet klasse, Denne spaltning vedvarede under hele den civiliserede periode. Slaveriet er den første form for udbytning, og den er karakteristisk for den antike verden; efter det følger livegenskabet i middelalderen og lønarbejdet i den nyere tid. Dette er de tre store former for trældom, som karakteriserer de tre store epoker af civilisationen; åbent, og nu maskeret, slaveri har altid gået jævnsides dermed.\nDet trin af vareproduktionen, hvormed civilisationen begynder, betegnes økonomisk ved indførelsen af 1. metalpengene, og dermed pengekapital, rente og åger; 2. handelsfolkene som en klasse, der danner mellemled mellem producenterne; 3. privatjordejendommen og prioriteten, og 4. slavearbejdet som herskende produktionsform. Den familieform, der svarer til civilisationen og definitivt blev fremherskende med den, er monogamiet, mandens herredømme over kvinden, og enkeltfamilien som samfundets økonomiske enhed. Det civiliserede samfund holdes sammen af staten, der i alle mønstergyldige perioder uden undtagelse er den herskende klasses stat og i alle tilfælde væsentligt er en maskine til at holde den undertrykte, udbyttede klasse nede. Betegnende for civilisationen er endvidere: på den ene side fæstnelsen af modsætningen mellem by og land som grundlag for hele arbejdsdelingen i samfundet, på den anden side indførelsen af testamentet, hvorved den besiddende endnu udover sin død kan disponere over sin ejendom. Denne indretning, som er et slag i ansigtet på den gamle gensforfatning, var ukendt i Athen lige til Solons tid; i Rom blev den allerede tidligt indført, hvornår, ved vi intet om ; hos tyskerne indførte præsterne den, for at den brave tysker uhindret kunne testamentere sin arvedel til kirken.\nMed denne grundforfatning har civilisationen fuldført ting, som det gamle genssamfund ikke på nogen måde ville have været i stand til. Men den har fuldført dem ved, at den satte menneskenes smudsigste drifter og lidenskaber i bevægelse og udviklede dem på bekostning af alle deres andre anlæg. Den usleste havesyge var den drivende kraft i civilisationen fra den første dag til nu; rigdom og atter rigdom, og for tredje gang rigdom, rigdom ikke for samfundet, men kun for dette enkelte lurvede individ, har været dens eneafgørende mål. Når videnskabens stigende udvikling og i gentagne perioder kunstens højeste blomstring samtidig er faldet i dens skød, så er det dog kun sket, fordi det uden dem ikke ville have været muligt at nå til vor tids omfattende rigdomserhvervelse.\nDa grundlaget for civilisationens er den ene klasses udbytning af den anden, så bevæger hele dens udvikling sig i en fortsat indre modsigelse. Hvert fremskridt indenfor produktionen er samtidig et tilbageskridt i den undertrykte klasses, d.v.s. det store flertals situation. Ethvert gode for den ene er nødvendigvis et onde for den anden, enhver ny befrielse for den ene klasse en ny undertrykkelse for en anden klasse. Det mest slående bevis herpå giver indførelsen af maskinerne, hvis virkning i vor tid er velkendt. Og når der hos barbarerne endnu næppe kunne gøres forskel på rettigheder og pligter, sådan som vi har set det, så gør civilisationen det klart for selv den dummeste, hvad forskellen og modsætningen mellem rettigheder og pligter er, idet den tilkender den ene klasse så temmelig alle rettigheder, den anden derimod så temmelig alle pligterne.\nMen sådan skal det ikke være. Hvad der er godt for den herskende klasse, skal være godt for hele samfundet, som den herskende klasse gor sig til et med. Jo længere civilisationen altså skrider frem, desto mere tvinges den til at lægge kærlighedens kåbe over de misligheder, som den nødes til at skabe, for at besmykke eller lyve dem bort, kort sagt til at indføre et konventionelt hykleri, som hverken kendtes af tidligere samfundsformer eller endog af civilisationens tidligste trin, og som til slut når sit højdepunkt i den påstand: den udbyttende klasses udbytning af den undertrykte klasse sker udelukkende i den udbyttede klasses egen interesse; og når denne ikke kan indse det, men oven i købet bliver oprørsk, så er det den skammeligste utaknemmelighed mod dens velgørere, udbytterne. \nOg nu til slut Morgans dom over civilisationen: »Siden civilisationens indtræden er rigdommens vækst blevet så uhyre, dens former så forskelligartede, dens anvendelse så omfattende og dens forvaltning i de besiddendes interesse så dreven, at denne rigdom i forhold til folket bliver en magt, som ikke kan betvinges. Rådløs og forhekset står menneskeånden der foran sin egen skabning. Og alligevel vil den tid komme, da den menneskelige fornuft bliver stærk nok til at gøre sig til herre over rigdommen, hvor den vil fastsætte såvel statens forhold til den ejendom, som den beskytter, som grænserne for de besiddende rettigheder. Samfundets interesser går absolut forud for den enkeltes, og begge må bringes i et rigtigt og harmonisk forhold til hinanden. Den blotte jagt efter rigdom er ikke menneskehedens endelige bestemmelse, hvis ellers fremskridtet bliver fremtidens lov, som det var fortidens lov. Den tid, der er svundet, siden civilisationen brød frem, er kun en lille brøkdel af menneskehedens svundne levetid; kun en lille brøkdel af den tid, der endnu forestår den. Samfundets opløsning står truende for os som afslutning på en historisk løbebane, hvis eneste endemål er rigdom; thi er, sådan løbebane indeholder elementerne til sin egen tilintetgørelse. Demokrati i styrelsen, broderskab i samfundet, lighed i rettigheder, uddannelse for alle vil indlede samfundets næste, højere trin, som erfaring, fornuft og videnskab støt arbejder henimod. Det vil blive en genoplivelse – men i højere form – af de gamle gensers frihed, lighed og broderskab.« (Morgan, Ancient Society, p. 552).\n46. Særligt på Amerikas nordvestkyst, Bancroft. Hos haidaherne på Dr. Charlottes ø findes husholdninger på indtil 700 personer under et tag- Hos nootkaérne lever hele stammer under eet tag. (Note af Engels)\n47. »Du har villet det, Georges Dandin!«. – Red.\n48. Se antallet for Athen ovenfor side 117. I Konrinth androg det på byens blmostringstid 460.000, i Ægina 470.000, i begge tilfælde det tidobbelte antal af den fri borgerbefolkning. (Note af Engels). Se dette bind s. 271. – Red.\n49. Den første historieskriver, der havde en i hvert fald tilnærmelsesvis rigtig fremstilling om gensens væsen, var Niebuhr, og det kan han takke sit kendskab til de ditmarske slægter for, hvorfra han dog også hentede sine fejltagelser. (Note af Engels)\n50. Lassalles »System der erworbenen Rechte« drejer sig i anden del hovedsagelig om den sætning, at det romerske testamente er lige så gammelt som Rom selv, at der for den romerske historie aldrig har været »en tid uden testamente«; testamentet skal tværtimod i den førromerske tid være opstået af dyrkelsen af de døde. Lassalle afleder, som troende gammelhegelianer, ikke de romerske retsbestemmelser af romernes samfundsforhold, men af viljens »spekulative begreb« og kommer derved til en fuldkommen uhistorisk påstand. Det kan man ikke undre sig over i en bog, som på grund af det samme spekulative begreb kommer til det resultat, at ved den romerske arv har overdragelsen af formuen været en ren biting. Lassalle nøjes ikke med at tro på de romerske juristers, navnlig de tidligstes, illusioner, han overtrumfer dem endog. (Note af Engels).\n51. Det var i begyndelsen min hensigt at stille den strålende kritik af civilisationen, der findes spredt omkring i Charles Fouriers værker, ved siden af Morgans og min egen. Desværre savner jeg tid dertil. Jeg bemærker kun, at allerede hos Fourier gælder monogami og jordejendom som hovedkendetegn for civilisationen, og at han kalder dem for de riges krig mod de fattige. Ligeledes findes hos ham den dybe indsigt, at i alle mangelfulde, i modsætninger spaltede samfund er enkeltfamilier (les familles incoherentes) de økonomiske enheder. (Note af Engels)\n<< Kap. 8 | Toppen af siden | Indhold >>


Økologi | Netto\nAlle skal ha' råd til økologi\nNetto var en af de første dagligvarekæder, der for alvor fik de økologiske varer ud til danskerne – og vores udvalg vokser stadig. Vi har altid mere end 260 økologiske produkter på hylderne og i kølemontrerne, og vi er stolte af at være den dagligvarekæde, der sælger absolut flest økologiske varer til danskerne hvert år. At vi to år i træk har vundet Politikens pristjek, viser også at vi mener det, når vi siger at alle skal ha' råd til økologi.\nRÅD OG MULIGHED\nVi synes, det skal være op til den enkelte, om man vil handle økologisk. Og den valgfrihed har man kun, hvis der er nok økologiske alternativer til de konventionelle varer, og hvis priserne er på et niveau, hvor alle har råd til at vælge økologien.\nNår vi siger at alle skal ha' råd til økologi, så mener vi det\nNår vi hos Netto siger, at ”Alle skal ha’ råd til økologi”, så mener vi det. Politiken har lavet et pristjek på økologiske varer i 13 forskellige butikker, og for andet år i træk kom Netto ud som det billigste sted at købe økologi. Og så kan vi for egen regning tilføje, at vi ikke alene har de bedste priser. Vi har også et stort udvalg.\nDet røde danske Ø-mærke og EU’s økologilogo er din garanti for et grundigt kontrolsystem og varer, der holder hvad de lover. Økologiske varer er produceret med respekt for naturen og for eksempel uden sprøjtegift. Derfor smager de måske også som naturen oprindeligt havde tænkt sig.\nØGO' - Vores egne økologiske varer


Transformér måden, du driver virksomhed på\nFå nye muligheder på tværs af organisationen, når du samler mennesker, data og processer med Microsoft\nDynamics 365 – intelligente virksomhedsapplikationer, der hjælper dig med at administrere\nog køre hele virksomheden og på samme tid involvere kunderne.\nSE OVERSIGTSE NÆRMERE PÅ APPLIKATIONERUdfør din digitale transformation med Dynamics 365Opnå vækst, udvikling og transformering for alle dele af din virksomhed, så du bedre kan opfylde\nde skiftende behov på markederne og hos kunderne.Involver kunderne\nUdvikl personlige oplevelser for alle kundekontaktpunkter – fra overvejelse til køb.\nGiv medarbejderne bedre muligheder\nGiv dine medarbejdere velkendte værktøjer og adgang til handlingsrettet indsigt, så de kan udføre deres\narbejde bedst muligt.\nForudse og håndter virksomhedsbehov med mere intelligente processer og prædiktiv vejledning.\nInnovér nye forretningsmodeller, automatisér processer, og gå fra at være reaktiv til proaktiv.\nSE, HVORDANTag den digitale økonomi til dig\nSkab værdi for dine kunder og medarbejdere – og bliv mere konkurrencedygtig i en digital økonomi under konstant\nforandring. Det er digital transformation. Det er Dynamics 365.\nLÆS SPØRGSMÅL OG SVAR Intelligente applikationer, der arbejder smartere sammen\nKør hele virksomheden fra end-to-end med intelligente applikationer, der problemfrit arbejder sammen i en cloud-løsning\n– og forener funktionerne i CRM-virksomhedsprogrammer og ERP-systemer.\nSkab omsætning ud af relationer ved at tilføre digital intelligens til hver handel.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORCustomer Service\nFå kunder for livet ved at anvende mere detaljerede oplysninger til at kunne levere kundeservice i verdensklasse.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FOROperations\nTræf datadrevne beslutninger med en omfattende virksomhedsløsning til produktion, detailhandel og økonomi.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORField Service\nHåndter serviceopkald med smartere funktioner – fra optimeret planlægning til prædiktiv vedligeholdelse.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORProject Service Automation\nOpnå bedre håndtering af din projektbaserede virksomhed og bedre betjening af dine kunder med intelligente værktøjer.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORMarketing\nForén salg og marketing, så kundeoplevelsen forbindes ved hver interaktion med Adobe Marketing Cloud.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORCustomer Insights\nOpnå kundeinvolvering ved hjælp af relevant indsigt i, hvordan kunderne betjenes bedst.\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORSales\nFÅ MERE AT VIDEDYNAMICS 365 FORFinancials\nOpnå vækst i små til mellemstore virksomheder med en enkelt løsning til økonomi- og virksomhedsadministration.\nFÅ MERE AT VIDESE PRISERHelsanaMetro BankAccuWeatherRenault Sport Formula One TeamInvolvering af kunderne\nHelsana valgte en virksomhedsløsning fra Dynamics 365 til at hjælpe dem med at opfylde kravene fra virksomhedens\nforsikringskunder mere effektivt.\nFÅ MERE AT VIDEStørre muligheder for medarbejderne\nMedarbejderne i Metro Bank bruger Dynamics 365 til at identificere og løse problemer, før de påvirker kunderne.\nSE, HVORDANTransformering af produkter\nAccuWeather opnåede underretning i realtid med Dynamics 365, så de kunne hjælpe dem med at håndtere 17\nmilliarder daglige forespørgsler om vejret.\nSE, HVORDANOptimering af driften\nRenault Sport Formula One Team benyttede Dynamics 365 som hjælp til at foretage ændringer i forbindelse med udviklingen\naf en endnu hurtigere racerbil.\nSE, HVORDANPust liv i din digitale virksomhedSe, hvordan Dynamics 365 integrerer, automatiserer og forvandler dine forretningsprocesser – og din virksomhed – via digitale transformationssessioner on-demand fra Microsoft Business Forward.FÅ MERE AT VIDEMicrosoft Envision 2017Vær med til tre dage med Thought Leadership, brancheekspertise og indsigt, der kan hjælpe\ndig med at transformere din virksomhed.TILMELD DIG NUNyhederFå de seneste nyheder samt information om events og funktioner i forbindelse med Dynamics\n365.BESØG BLOGGENDet mener analytikerneFind ud af, hvorfor Dynamics 365 vinder over førende brancheanalytikere og høster\npriser.VIS PRISBELØNNINGERKontakt Microsoft Dynamics 365 Ring os op, start en onlinechatsession, eller send os en kontaktforespørgsel. Du vælger det, der passer dig bedst. Ring til osFå hjælp til at vælge en løsning.RING PÅ 80-82-01-90 RING PÅ 80-82-01-90Chat med osFind ud af, hvordan du kommer i gang.Anmod om at blive kontaktetFå en Dynamics 365-ekspert til at kontakte dig.SEND EN ANMODNINGTweet


Plantetorvet.dk er nu iblandt de mest populære e-firmaer inden for planter og blomster. Forretningens sortiment består af over 15000 varer fra diverse brands. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8,9 ud af 10 manifesterer god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 brugere fans af Plantetorvet.dk, og herpå har netshoppen modtaget 1288 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,45 ud af 5, hvilket lige så vel er meget godt.\nBlomsterverden.dk er nu en af de mest benyttede online firmaer med planter og blomster. Firmaets sortiment favner på den anden side af 2000 produkter fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 markerer en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 2413 ratings, hvoraf 2189 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2866 mennesker fans af Blomsterverden.dk, og her har webshoppen modtaget 21 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,3 af 5, hvilket også er ret så flot.\nPlantorama.dk er i dag en af de største online virksomheder der sælger planter og blomster. Forhandlerens udvalg består af ca. 10000 produkter fra flere brands. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 8 ud af 10 giver indtryk af stærk tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 1468 anmeldelser, hvoraf 1019 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 74484 personer fans af Plantorama.dk, og herpå har virksomheden modtaget 293 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4 ud af 5, hvilket ligeledes er usædvanligt flot.\nPlanteshop.dk er pt. imellem de førende webshops inden for planter og blomster. Webshoppens udvalg favner ca. 150000 produkter fra en række brands. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,9 ud af 10 bevidner stor kundeloyalitet. Tallet er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Planteshop.dk, og herpå har forhandleren modtaget 1288 evalueringer med en middel vurdering på 4,45 ud af 5, som tillige er temmelig imponerende.\nHaveHandel.dk er aktuelt iblandt de førende online forretninger der sælger planter og blomster. Webbutikkens sortiment indbefatter omtrent 1000 produkter fra flere brands. Webbutikkens Trustpilot-score på 8,2 af 10 er et udtryk for en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 20 anmeldelser, hvoraf 17 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 686 mennesker fans af HaveHandel.dk, og herpå har forretningen modtaget 4 anmeldelser med en middel vurdering på 4,1 af 5, hvilket tillige er super imponerende.\nEn hel del internet firmaer yder i øjeblikket en lang række forskellige leveringsløsninger. En af de mest anvendte er nu til dags at få afleveret pakken hos en pakkeshop, som gør at du kan hente din nyindkøbte vare den dag der passer dig. Fragtmuligheden er jo ualmindeligt ligetil, samt ofte derudover den mest letkøbte leveringsversion.\nDu bør alternativt tænke over at bestille pakken til levering til din lejlighed eller til når du er på job. Leveringstypen bliver til tider en tand mere omkostningsfuld, men samtidig temmelig ukompliceret. Den prisbilligste leveringsudgave af asters er utvivlsomt at hente produkterne selv, men dette er betinget af at du opholder dig i kort afstand af asters e-shoppens adresse.\nAntal dages levering er naturligvis rigtig essentiel hvis man mangler ordren øjeblikkeligt, og med det formål er det selvfølgelig centralt at vi checker tidshorisonten for levering for det relevante produkt.\nEn del asters internet forretninger annoncerer levering efter en enkelt hverdag på deres favorit produkter, som trods alt påkræver at bestillingen indsendes forinden et nøjagtigt tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få asters betjent før medarbejderne får fri.\nEnkelte online selskaber yder fragt uden betaling, men ofte stiller det krav om at man aftager for en bestemt sum. I øvrigt burde man beslutte sig for den mindst kostelige metode til levering, hvilket gerne – uafhængig om man befinder sig tæt på Fredericia, Farum eller Lemvig – vil være at få dem til at køre din ordre til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være ultra enkelt for almindelige mennesker at sammenligne priser på asters på forskellige internet shops, og for det har langt de fleste webbutikker været presset til at at formindske prisniveauet på deres produkter – til juniorer, men ligeledes til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange love levering uden gebyr.\nDet kan dog alligevel vise sig gavnligt at prøve diverse internet butikker efter asters rabatkoder forud for at du handler, således at du er skudsikker på at få den mindst kostelige pris.\nDu må alligevel være så påvagt, at i tilfælde af at en online shop sælger asters til en udsalgspris som anses for urealistisk beskeden, kan det i nogle tilfælde være en varsel om en uoprigtig e-butik. Køb med gængse betalingskort er i hvert fald omfattet af en bestemmelse, der skærmer dig som kunde imod uægte firmaer på nettet.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som en anden løsning bør du benytte en afdragsordning som fx ViaBill, hvis du ønsker at afbetale pengene senere.\nForinden nogen bestiller asters i en shop kan man i reglen studere netshoppens regler, det er dog i mange tilfælde ikke særlig interessant.\nEn nem løsning kunne måske være at granske om online forretningen er medlem af e-mærket, da det almindeligvis er en sikkerhed for at online shoppen retter sig efter de danske retningslinjer, tillige med at forretningen en gang i mellem besøges af sagkyndige som forstår de gældende bestemmelser. Derudover tilbydes du genvej til at få assistance, hvis du får besvær med din ordre.\nDerudover støtter vi at køberen er obs på de mest centrale forhold gældende for handlen, fx den returpolitik på asters internet forhandleren anvender. I den forbindelse er det virkelig relevant, at man til enhver tid gemmer sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden vil kunne dokumentere ordren, uanset om man søger et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot indebærer fuldstændig fornemme chancer for at evaluere ganske mange øvrige køberes betragtninger og derfor er det smart, at du eksaminerer e-forhandlerens asters kritik forud for at du bestiller.\nFacebook leverer ydermere ultra solide løsninger til at få indsigt i e-forretningens popularitet. Derudover er der en række netshops hvor det er muligt at skrive en vurdering af virksomhedens service, som tillige bør drages fordel af til at danne dig et indtryk af kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har aftaler med en stribe internet shops i Danmark derved at vi promoverer virksomhedernes varer, og modtager godtgørelse forudsat en bruger fra vores hjemmeside gennemfører en ordre.\nData om asters og online selskaber vedligeholdes hele tiden, men vi kan ikke stilles ansvarlig for modifikationer der muligvis er foretaget efter at vi senest opdaterede hjemmesidens oplysninger.


ABA-forum - TreeHouse arrangement om autisme og ambitioner - England (oktober 2008)\nForside » ABA i andre lande » England (oktober 2008)\nABA-skolen TreeHouse afholdt den 22. oktober sin årlige forelæsning. Emnet var ’Er vi ambitiøse nok omkring autisme?” og hovedtaler var formanden for den amerikanske fond Autism Speaks. Formålet med de årlige forelæsninger er at samle et bredt publikum omkring centrale autismepolitiske emner. Publikum var voksne med autisme, forældre til børn med autisme, fagfolk, frivillige foreninger og opinionsdannere.\nFormanden for Autism Speaks er Bob Wright, som tidligere var bestyrelsesformand for den amerikanske tv-station NBC. Han er bedstefar til Christian Wright, som har autisme. Bob og Suzanne Wright har i løbet af en kort årrække gjort Autism Speaks til den største og mest indflydelsesrige autismespecifikke fond i USA.\nI sin forelæsning fortalte Bob Wright om sine personlige oplevelser med barnebarnets autisme – den lange proces fra mistanke til diagnose og fagfolkenes passive og opgivende holdning, som han sammenfattede i udtrykket “goodbye and good luck”.\nSom en reaktion på denne manglende optimisme hos fagfolkene skabte Bob og Suzanne Wright Autism Speaks i 2005. Det primære formål at var at skabe opmærksomhed omkring autisme. Kun i kraft af en sådan opmærksomhed kan der genereres økonomiske midler til forskning i autisme og autismebehandling.\nEfter tre års aggressive kampagner er det lykkedes at indsamle mere end US$ 110 mio. til forskning i autisme (641 mio. DKK), og sammen med andre autisme-organisationer er det lykkedes at få gennemført loven Combating Autism Act, som afsætter US$ 900 mio. til forskning og ydelser til personer med autisme (5,2 mia. DKK).\nIfølge Bob Wright er en tilsvarende indsats nødvendig i England. 1 procent af befolkningen i England – mere end en ½ mio. personer – har en autismespektrumforstyrrelse. Alligevel bliver disse mennesker stadig mødt med en blanding af ligegyldighed og fordomme. Udbredelsen af autisme i England er større end i USA og autisme bliver i stigende grad en økonomisk byrde for det engelske sundheds- og velfærdssystem. En engelsk undersøgelse fra 2007 viste, at de samlede samfundsomkostninger for en person med autisme kan være op til UK£ 4,7 mio. set i et livsperspektiv (44.mio. DKK). Dette beløb indbefatter sundhedsudgifter og udgifter til uddannelse og støtte samt indkomsttab hos de personer, der må opgive at arbejde eller gå ned i arbejdstid for at tage sig af en slægtning med autisme.\nAlligevel anvendes der under ½ procent af de britiske udgifter til behandling, prævention og behandling på autisme. Selv om autisme er den barndomslidelse, som vokser hurtigst, er det samtidig den sygdom, der udløser færrest økonomiske midler.\nBob Wright påpegede i sit foredrag, at den strategi, der har vist sig effektiv i USA bør prøves i England. Det vil sige en trebenet strategi, der omfatter oplysning, lovgivning og forskning. Befolkningen og især fagfolk må oplyses om autisme og om behandling af autisme, og regeringen skal påvirkes til at øge bevillinger til forskning i bedre interventioner for børn med autisme.\nVi ved – fortsatte Bob Wright – at tidlig diagnose (gerne i 1-års alderen) er altafgørende for igangsættelse af øjeblikkelig behandling. Vi ved også, at alle børn med autisme bør have behandling baseret på anvendt adfærdsanalyse (ABA), som i dag er den eneste effektive behandlingsmetode. En sådan kombination kan sætte op mod halvdelen af børn med autisme i stand til at begynde deres skolegang i den lokale skole sammen med jævnaldrende uden autisme.\nBob Wright sluttede med at sige, at det er muligt at lette belastningerne for familier til børn med autisme. Men håb og fremskridt kan kun komme via en forøget offentlig opmærksomhed, ny lovgivning og mere forskning i autisme. Det er det, Autism Speaks handler om.\nKilde: The Times, 23. oktober 2008\nDen omtalte undersøgelse af økonomiske konsekvenser af autisme i UK er\nKnapp, M., Romeo, R., & Beecham, J. (2007). Economic consequences of autism in the UK. London: Foundation for People with Learning Disabilities.\nAutism Speaks har webadressen http://www.autismspeaks.org/. Den britiske afdeling af Autism Speaks har webadressen http://www.autismspeaks.org.uk/\nI forbindelse med deres besøg i London har Bob og Suzanne Wright haft samtaler med centrale britiske politikere – heriblandt premierministerens hustru Sarah Brown og oppositionslederen David Cameron. Sarah Brown har tidligere arbejdet for personer med autisme og deltog for nylig i UN World Focus on Autism i New York, arrangeret af Autism Speaks.


Fake news – en del af kampen om Amager Fælled | knuderiks blog\nTom Jensen er chefredaktør på Berlingske Tidende. Her har han en blog. Den bruger han til at slynge om sig med bastante og nogle gange firkantede meninger – mod en venstrefløj, som han åbenbart har et eller andet fobisk forhold til.\nSidst den 5. november, hvor han skrev om fake news. Han havde her mange relevante betragtninger om fake news, Når han brugte et eksempel, så var det imidlertid med en tvistning, så han fik det til at se ud som om det var Amager Fælleds Venner, der bragte fake news. Du kan se hans blogindlæg og fake news her (klik) og et andet her og nu om Økotosser (klik)\nSom jeg har oplevet det, så har de godt etablerede i partierne (i sær socialdemokraterne) og de større medier været hovedleverandører og hovedformidlere af fake news. Det har ikke været Amager Fælleds Venner. Vi har i stedet måttet bruge megen tid på at imødegå de mange fake news.\nDet skrev jeg et indlæg om og sendte det til Berlingske Tidende. Det valgte de ikke at bringe, så jeg bringer det i stedet her. Under stregen:\n[indsendt til Berlingske Tidende men ikke optaget]\nTom Jensen skriver i sin blog relevante ord om fake news og mediernes ansvar. Han bruger debatten om Amager Fælled som eksempel. Han ser imidlertid ikke, at hans eksempel også er en fake news. Det virker som om han ikke ser, at det i høj grad har været etablerede medier og etablerede partier, der ukritisk har viderebragt fake news om Amager Fælled.\nTom Jensen skriver rammende, at en af fake news formerne er en fortælling, som kun udgør en delmængde af den fulde fortælling. Med andre ord, hvis man udelader noget væsentligt, så kan det man fortæller reelt blive til fake news.\nHan skriver om Amager Fælled sagen, at det er fake news kun at skrive om frøerne på Amager Fælled uden at skrive om de 2 mia. kr. ’der skal kradses ind hos de københavnske borgere’. Og ligeledes kun at skrive om økonomien.\nTom Jensens fortælling om økonomien er imidlertid kun en halv fortælling. Den mangler at indregne By&Havn i fortællingen. Han får det derfor til at se ud som om Københavns borgere automatisk skal betale 2 mia. kr. over skatten, hvis der ikke bygges på strandengen på Amager Fælled. Det er ikke rigtigt.\nDe 2 mia. kr. (hvis det er så meget) er penge, som By&Havn kommer til at mangle. By&Havn pengekasse er ikke automatisk forbundet med kommunens. By&Havn er et statsligt og kommunalt interessentselskab. Kommunen skal derfor først betale, hvis By&Havn går konkurs.\nDet er så rigtigt, at By&Havn har en anstrengt økonomi og har brug for de 2 mia. kr. Den anstrengte økonomi har sin årsag i mange forhold. Problemerne skyldes blandt andet, at stat og kommune i 2014 pålagde By&Havn at betale 6-8 mia. kr. til mere metro og til Nordhavnstunnelen.\nDen fulde historie burde også indeholde information om, at By&Havn helt efter bestemmelser i loven om By&Havn og intensionerne i loven vedlagsfrit kan stille grunde til rådighed til rekreative formål.\nFortællingerne om økonomien er imidlertid ikke de eneste fake news, medierne ukritisk har viderebragt\nFortællingen om, at Danmarks Naturfredningsforening (DN) er løbet fra en ’aftale’ om, at der skal bygges på strandengen er en anden fake news. Den fortælles som om der var tale om en aftale mellem parter. Det var der ikke. DN gav sin tilslutning til en plan – Helhedsplanen – som var oplæg til kommuneplanen i København. En kommuneplan revideres hvert fjerde år og kan dermed ændres.\nDN sagde dengang i offentligheden, at der var et udestående om netop strandengen. DN lagde derfor vægt på, at strandengen var det sidste, der skulle bebygges. DN håbede, at kommuneplanlægningen inden 2025 vil blive ændret, og sagde det offentligt. DN så Helhedsplanen som en plan, der kunne ændres og ikke en aftale. Det var en vigtig præmis for DN.\nDer har været flere fake news. Strandengen udgør en helt særlig biotop på Amager Fælled og udgør kun en lille del af Amager Fælled – ca. 6 pct. Det meste af det øvrige Amager Fælled er gammel losseplads og dermed en helt andet biotop. Når medierne så lægger vægt på, at det kun er 6 pct. så fordrejer medierne konteksten. Debatten var om en unik biotop og ikke om hele Amager Fælled. Det område, der skulle bebygges udgør 70-80 pct. af den unikke biotop, som mange ønskede bevaret.\nDet har i medierne og på nettet heddet, at bebyggelsen ville give billige boliger. Den halve sandhed var, at den ville blive 40 pct. billigere ved privat udlejning. Få har fortalt, at det ikke kunne lade sig gøre, hvis By&Havn skulle have deres ’normale’ grundpris – og at en almen familiebolig ikke ville blive billig og ville koste 10.000 kr. om måneden.\nFælles for disse fake news har været, at de kommer fra det ’etablerede’ – fra kommunen og fra mange etablerede medier.\nAmager Fælled, By&Havn, Danmarks Naturfredningsforening, Fake news, Strandengen


Ny godkendelse eller tillæg | Miljøgodkendelsesvejledningen\nEn miljøgodkendelse er et samlet dokument, der fastsætter rammerne (vilkår) for, hvordan en række virksomheder må indrette og drive virksomheden.\nVirksomheder, der er listet på godkendelsesbekendtgørelsens bilag 1 og bilag 2 (listevirksomheder), må ikke anlægges eller påbegyndes, før de har fået en miljøgodkendelse.\nDu må heller ikke udvide eller ændre bygningsmæssigt eller driftsmæssigt, herunder ændre affaldsfrembringelsen, på en måde som indebærer forøget forurening, før udvidelsen eller ændringen er godkendt.\nDet er vigtigt, at du sikrer, at ansøgningen er fyldestgørende, ellers kan myndigheden ikke behandle din ansøgning, og det kan forsinke og besværliggøre processen.\nVejledningen i udarbejdelse af en ansøgning om miljøgodkendelse er struktureret efter de trin, som processen indeholder:\nHvis du ikke er fortrolig med udarbejdelse af ansøgninger, kan det derfor være en god idé at tage kontakt til myndigheden tidligt i processen for at få en bedre forståelse af, hvilke informationer myndighederne har behov for - som supplement til denne vejledning.\nMyndigheden har pligt til i fornødent omfang at yde vejledning og bistand til personer, der retter henvendelse om spørgsmål inden for myndighedens sagsområde, jf. forvaltningslovens § 7, stk. 1.\nDerudover kan du som part i en sag på ethvert tidspunkt af sagens behandling lade dig repræsentere eller bistå af andre. Myndigheden kan dog kræve, at du medvirker personligt, når det er af betydning for sagens afgørelse, eller hvis din interesse i at kunne lade dig repræsentere eller bistå findes at burde vige for væsentlige hensyn til offentlige eller private interesser, eller hvor andet er fastsat ved lov, jf. forvaltningslovens § 8.\nHusk i den forbindelse, at myndigheden alene kan medvirke til at afklare, hvilke problemstillinger, der skal håndteres i ansøgningsprocessen. Myndigheden hverken kan eller må give konkrete råd om, hvilke løsninger du skal vælge.


Anlægsgartner Tinglev: Få 3 tilbud fra anlægsgartner Tinglev\nFind en billig anlægsgartner i Tinglev\nHer kan du finde kontaktinformation til anlægsgartnere i Tinglev. Vi har forsøgt at samle alle Tinglevs anlægsgartnere her på siden, så det er nemt for dig at finde en gartner, som du kan kontakte. Vil du gerne spare penge på dit haveprojekt, kan du også prøve at indhente 3 tilbud hos 3Byggetilbud, som vi gør reklame for. Deres service er helt gratis, og du kan måske spare mange penge.\nFind en anlægsgartner i Tinglev\nEn anlægsgartner i Tinglev kan skabe en fantastisk have til dig\nEn anlægsgartner i Tinglev kan hjælpe med både store og små opgaver som fx\nØnsker du en dejlig have med individuelle løsninger, som passer til lige præcis dit behov og din måde at bruge haven på? Så kan vi kun anbefale dig at tage kontakt til en anlægsgartner i Tinglev.\nCirkelhaven hjælper dig med at finde en anlægsgartner i Tinglev. Anlægsgartner til en fordelagtig pris.


Forside - City Logistic\nCity Logistic reducerer trængsel og emissioner ved at gentænke city logistik med modtageren i centrum og elektriske leveringer.\nModtageren i centrum\nVi hjælper vores kunder med leverancer, der passer til dem, konsolideret når de har brug for dem i et flow, de ønsker. Vi håndterer også retur logistikken\nVi benytter mikrohubs, så vi kan være tæt på vores kunder og udnytte det fulde potentiale af vores 100% elektriske flåde fra cykler til varebiler og lastbiler.\nVi reducerer trængsel ved at konsolidere leverancer på tværs af transportører og holder de store lastbiler udenfor bymidten.\nTrængslen i byerne eksploderer. Trængslen i de indre byer vokser med 16% pr. år.\nDe stadig mere komplekse forsyningskæder medfører at leverancer presses ud til modtageren, uden mulighed for tilpasning\nI dag leveres mere end 90% af pakker og paller i diesel varebiler og -lastbiler\nDetailvirksomheder, transportører og offentlige institutioner skal finde nye last-mile logistik løsninger\n40 byer har nu underskrevet GHS erklæringen, hvor de forpligter sig til nul emission\nVi gentænker infrastrukturen, så vi kan løse problemerne ved at kombinere den nyeste teknologi og en grøn flåde\nDen typiske Transportløsning\nMange leveringer fra forskellige leverandører i løbet af dagen\nCity Logistic løsningen\nEn levering koordineret og håndteret af en leverandør\nElektriske transport findes allerede og det samme gør vedvarende energi. Når de bliver kombineret rigtigt med det rette koncept, kan vi løse infrastrukturbehovene. Det er den fremtid, vi stræber efter.\nCity Logistic er facilitatoren af last-mile leveringerne med et komplet økosystem\nVores mission er at accelerere den globale transition til bæredygtige last-miile løsninger ved hjælpe af egenudviklet teknologi og forbedret effektivitet\nVores vision er at blive den foretrukne last-mile logistik partner gennem leveringer tilpasset modtageren. Samtidig reducerer vi omkostninger, trængsel og emissioner.\nCity logistic er videre fra proof of concept og er i fuld drift\nDanske byer om bord\nInternationale pilotbyer 2021-2022\nHubs dækker +65% af DK\nCity Logistic handler om:\nKomplet logistisk ecosystem\nCity Logistic koordinerer gods og pakker ud fra modtagerens behov, hvad enten det er opbevaring, levering eller håndtering af leveringer fra 3. part\nModtager fokuseret udgangspunkt\nCity Logistic tilpasser leverancerne til modtagerens behov, eks. tidspunkt, sted og mængde ud fra kundens ønske\nTeknologi- og service udbyder\nCity Logistic tilbyder et fuldt servicekoncept, der gør det muligt for kunderne at spare tid, kapacitet og ressoucer til eks. modtagelse, opbevaring, håndtering, forsendelse, returnering samt genbrugsmaterialer og emballage.\nAbonnement baserede services\nCity Logistic tilbyder en månedlig abonnementbaseret servicemodel med mulighed for tilkøb af ekstra services\nCity Logistic bruger kun elektriske køretøjer samt reducerer trængsel og emissioner som følge af konsoliderede leverancer.\nBig data og indsigt\nEksklusiv adgang til validerede grønne miljøeffekter, eks. CO2 reduktion og reduktion af trængsel. Samt en enestående indsigt i indre-by transportflows på tværs af transportører som eks. kørselsmønstre, bestillingsmønstre mm.


Energimærkning - Center for Selvmordsforskning\nOm centret / Bestyrelse, drift og organisering / Energimærkning\nI Danmark har vi lovpligtig energimærkning af bygninger over 60 m2. Boliger, offentlige bygninger og bygninger til handel og service er omfattet af reglerne om energimærkning. Et energimærke er gyldigt i 10 år.\nMærkningen skal give et overblik over de energimæssige forbedringer, som er rentable at gennemføre – hvad de går ud på, hvad de koster at gennemføre, og hvor stor besparelse der kan opnås på el- og varmeregninger.\nMærket fortæller altså om bygningens kvalitet – ikke om måden den bruges på eller om vinteren var kold eller mild.\nMærkeskalaen går fra A til G og svarer til den, som kendes fra en række energiforbrugende produkter, blandt andet hårde hvidevarer.\nOvenstående er forfattet af Energistyrelsen.dk\nDenne tekst blev senest opdateret den 18/05/2021\nMålplaner og resultatkontrakter\nCenter for Selvmordsforsknings persondatapolitik


Tegn på gigt. Leddegigt (reumatoid artritis)\nSite map Gigt - hvad er det? Det har hidtil været antaget, at fejl i immunsystemet er årsagen. Vi bruger cookies til statistik og til at gøre din oplevelse på hjemmesiden bedre. Hvis du får disse symptomer, bør du altid tale med lægen. Sådan var det også for Birgitte Jansbak, der havde symptomer i flere år og endte ud i et 11 tegn langt tegn. Du kan have en følelse af at "have ondt over det gigt. Få guiden Senest opdateret Ændringer i bevægeapparatet efterhånden som man bliver ældre kan medføre smerter og ændret og forringet funktion. Kontakt Rådgivningen Gigtforeningens eksperter giver dig personlig og gigt hjælp og vejledning. Har du smerter og stivhed i dine led, og er et eller flere led hævede og varme? Læs om symptomer på gigt – og hvornår du skal gå til læge. Ledsmerter, hævede led, træthed og feber er nogle af symptomerne på leddegigt . Læs mere om typiske symptomer ved sygdommen.\nTEGN PÅ GIGT - dronninglund sparekasse netbank. Symptomer på leddegigt\nTegn på gigt, jakke til lang kjole Hvad er leddegigt?\nGigtangreb udvikler sig under indflydelse af visse negative grunde. Oftest er dette forud for mad og spiritus. Har du smertende, ømme og stive led, der samtidig virker knasende og skurrende? Så har du måske slidgigt. Læs mere om symptomer ved slidgigt. Fibromyalgi kan give forskellige symptomer, der typisk veksler fra dag til dag. Typiske kendetegn er kroniske og diffuse muskel- og ledsmerter. Hvis dine led er hævede, varme og ømme, kan det være tegn på en inflammation (gigtbetændelse). Inflammationen kan skyldes en autoimmun gigtsygdom som abel.kosreqor.se leddegigt, psoriasisgigt eller urinsyregigt: Eller den kan være en reaktion på, at leddet er overbelastet, så der er opstået en betændelsestilstand i bløddelene. Huden over leddene kan måske føles lidt varmere end andre steder på kroppen. Hvis brusken bliver ødelagt senere i sygdomsforløbet, vil ledfladerne blive ujævne, og det vil gøre ondt at bevæge leddene. Smerten behøver altså ikke at være tegn på, at ledbetændelsen er blusset op. Få mere viden og gode råd om kroniske smerter. gaja sushi hjørring take away Urinsyregigt er den mest almindelige inflammatoriske gigtsygdom. Blandt de flere end forskellige gigt er urinsyregigt tegn af de hyppigst forekomne. Stigningen skyldes blandt andet vores livsstil, den stigende levealder og brug af vanddrivende medicin. Urinsyren udskilles via nyrerne og skylles ud af kroppen sammen med urinen.\nFibromyalgi kan give forskellige symptomer, der typisk veksler fra dag til dag. Typiske kendetegn er kroniske og diffuse muskel- og ledsmerter. sep Det er meget vigtigt at sætte ind med behandling, hvis man er ramt af inflammatorisk gigt. Her kan du læse om det, der kan være første tegn på. Gigt og sygdomme i bevægeapparatet giver ofte symptomer med smerter i led, sener og muskler og ledhævelser. Der findes mange gigtsygdomme og. sep Det er meget vigtigt at sætte ind med behandling, hvis man er ramt af inflammatorisk gigt. Her kan du læse om det, der kan være første tegn på. Gigt og sygdomme i bevægeapparatet giver ofte symptomer med smerter i led, sener og muskler og ledhævelser. Der findes mange gigtsygdomme og. Gigten kommer som regel snigende, og nogle kan i flere år forud for det egentlige ledangreb have tegn på leddegigt enkelte steder. Leddegigt rammer. aug Sygdommen kan komme akut, og nogle pt. kan udpege en bestemt dag, hvor sygdommen begyndte. Hyppigere viser leddegigt sig ved en. 1. maj De karakteristiske symptomer er stivhed i leddene om morgenen, smerter og hævelser af flere led, oftest håndled og fingerled. En forstuvning eller et knoglebrud kan påvirke ledbrusken i fingeren så meget, at der gradvist udvikles en form for gigt i fingeren. Symptomer på gigt i fingrene kan være smerter, stivhed og snurren. Ved kronisk leddegigt i fingrene sker det ofte, at fingrene bliver deforme. Læs om de forskellige muligheder for behandling af gigt i fingrene.\nTEGN PÅ GIGT - min internet hastighed. Symptomer på leddegigt\nHar du smertende, ømme og stive led, der samtidig gigt knasende og skurrende? Så har du måske slidgigt. Læs mere om symptomer ved slidgigt. Slidgigt - eller artrose - er en kronisk sygdom, der udvikler sig over lang tid. Du kan opleve perioder, hvor gigten udvikler sig hurtigt, tegn der kan gå adskillige år mellem de enkelte stadier af forløbet.\nLeddegigt, symptomer tegn på gigt Træthed på trods af almindeligvis tilstrækkelig søvn; Vægttab uden slankekur. Disse symptomer kan dog også være symptomerne på en række andre sygdomme som fx Sclerose. Det betyder dermed ikke, at man ikke skal gå til lægen, hvis man oplever disse symptomer, da det kan være tegn på flere ubehageligheder. Et andet tegn på gigt er, hvordan din albue ser under angrebet. Gigt vil få din albue til at blive betændt eller hævede. Denne betændelse kan starte på din albue og flytte til andre områder af din krop, så som din underarm eller fingre. Derudover kan du bemærke, at huden på din albue ser skinnende, sammensnøret og rød.\nDe første tegn på gigt skål fra georg jensen\nGigt er en stofskifte, hvor salte af urinsyre kendt som urat deponeres i leddene. Gigt kaldes ellers "kongs sygdom", en gammel sygdom, der var kendt selv i Hippokrates tid. Gigt er ofte kronisk.\nsep Det er meget vigtigt at sætte ind med behandling, hvis man er ramt af inflammatorisk gigt. Her kan du læse om det, der kan være første tegn på. aug Sygdommen kan komme akut, og nogle pt. kan udpege en bestemt dag, hvor sygdommen begyndte. Hyppigere viser leddegigt sig ved en. Gigten kommer som regel snigende, og nogle kan i flere år forud for det egentlige ledangreb have tegn på leddegigt enkelte steder. Leddegigt rammer. På dette stadium, symptomer opstår inden for to uger i fravær af behandlingen og varer mindre end to uger, hvis sygdommen begyndte at arrestere. Desuden kan sygdommen opstå implicit, når en periode på uger, måneder eller endda år, at patienten ikke bemærker nogen tegn på gigt.\nTegn på gigt, male fliser i bruseniche Hvad er leddegigt?\nBemærk: Denne mail er ikke sikker. Din mail bør derfor ikke indeholde personfølsomme oplysninger. Gå til hovedindhold. Du forsøger muligvis at få adgang til dette websted fra en sikret browser på serveren. Af Henning Bliddal, professor dr. Det er en sygdom, hvor immunsystemet af ukendt årsag aktiveres og reagerer med at angribe væv. Her er det dels leddenes hinder ledhinden, synovialissom står for skud, dels andre væv, som har lignende karakter, for eksempel seneskeder og slimsække bursa.\nSep 12, · Mærker du uforklarlig træthed uden nogle af de andre nævnte symptomer, er ikke nødvendigvis et tegn på, at du har gigt. Men det er værd at bemærke, at . Stivhed og smerte rammer ofte ældre hunde, og det kan være et tegn på gigt. Hver femte voksne hund (over ét år) lider af gigt* og mere end 90% af hunde over 5 år har begyndende gigt**. Når din hund eller kat bliver ældre kan der opstå helbredsproblemer, der kræver dyrlæge. Tegn på gigt hos kvinder og behandlingsmetoder. Hvordan er gigt manifesteret hos kvinder, og hvad er de vigtigste metoder til behandling? Gigt er en fælles skade forårsaget af udslip af urinsyre salte. Denne patologi findes hos mange mennesker, især i alderdommen. Gigt hos kvinder, normalt udvikler sig i overgangsalderen, betændelse. Symptomer er tegn på sygdom, som du selv kan mærke eller se. Her kan du finde en oversigt over symptomer og hvilke sygdomme, der kan være tale om. Husk at oversigten kun er vejledende. Indholdet på abel.kosreqor.se må ikke og kan ikke bruges som basis for . Et andet tegn på gigt er, hvordan din albue ser under angrebet. Gigt vil få din albue til at blive betændt eller hævede. Denne betændelse kan starte på din albue og flytte til andre områder af din krop, så som din underarm eller fingre. Derudover kan du bemærke, at huden på din albue ser skinnende, sammensnøret og rød. Symptomer på gigt kan være meget forskelligartede pga. de mange gigtformer - alligevel er et inflammation et gennemgående symptom. Læs om gigt symptomer her. Symptomer på gigt kan være meget forskelligartede pga. de mange gigtformer - alligevel er et inflammation et gennemgående symptom. Læs om gigt symptomer her. Sep 21, · Det er meget vigtigt at sætte ind med behandling, hvis man er ramt af inflammatorisk gigt. Her kan du læse om det, der kan være første tegn på sygdommen, og hvorfor det er vigtigt med en. Andre interessante sider\nSymptomer på gigt – har du ledsmerter og hævede led? tegn og symptomer på gigt i albuen\nAnterior: « « Vejledning til espd\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Tegn på gigt abel.kosreqor.se


FriendOfFriends | Microsoft Surface Studio i høj efterspørgsel, og mange ser nu leveringsdato 2017\nForside nyheder Microsoft Surface Studio i høj efterspørgsel, og mange ser nu leveringsdato 2017\nMicrosoft skubber hårdt på markedet for hybrid pc'er og bærbare computere, og forbrugerne er konstant på udkig efter nyheder om de seneste nyeste udgivelser. Produktet, der i øjeblikket er målet for en slags jagt, er Microsoft Surface Studio. Først begyndte Microsoft at tage forudbestillinger på enheden med løfter om at sende den en gang i midten af december, men tingene er ikke gået efter planen.\nDet rapporteres, at efterspørgslen er så stor, at Microsoft blev tvunget til at skubbe udgivelsesdatoen for sin nye computer tilbage og lover nu kunder, at de vil se en Microsoft Surface Studio-udgivelse allerede i 2017. Surface Studio forventes i tre forskellige modeller og alle tre blev påvirket af denne ændring.\nDenne situation kunne fortolkes på flere måder, men ingen af dem konkluderer med, at enhver part går lykkeligt hjem. På den ene side har du Microsoft, der ikke kan sende sin nye Surface-enhed imid-december som oprindeligt beregnet. Men i slutningen af dagen kan det ikke rigtig klage over at have for meget forretning i dine hænder.\nKunder har dog ingen gode nyheder at falde tilbage på, og de har en forudbestilt forsendelse sent. Det er værd at nævne, at disse enheder ikke kommer billigt, og i betragtning af baren, som alle tre Surface Studio-modeller hæver med hensyn til pris, er de ikke noget, de fleste mennesker køber tilfældigt. De fleste kunder håbede sandsynligvis på at få fat i en af Surface Studio-modellerne lige i tide til jul.\nDetaljerne om alle tre modeller er nedenfor:\n1 TB plads på harddisken\n2 GB grafikprocessor\n2 TB harddiskplads\n4 GB grafikprocessor\nStore rabatter for den originale Surface Book lever nu på Amazon\nForudbestil den nye Surface Book i7 og Surface Studio nu\nMicrosofts alt-i-en enhed kunne kaldes Surface Studio\nCortana til at kommunikere med Universal Windows 10-apps på Xbox One\nWindows 10 Mobile Build 10586.545 bringer systemforbedringer og fejlrettelser\nWindows 10 Redstone 2 første builds vil bringe Strukturelle forbedringer


Billeder: Et spændende træningsanlæg har taget form og åbnes snart - sn.dk - Stevns\nHverken Henrik Brehm Pedersen eller andre må betræde den nystøbte gummibelægning ved den såkaldte bevægelsesbane, som derfor er hegnet godt og grundigt ind. I løbet af de næste 14 dage færdiggøres anlægget, så der kan åbnes i starten af maj. Foto: Erik Nielsen\nArtiklen: Billeder: Et spændende træningsanlæg har taget form og åbnes snart\nStevns - 18. april 2021 kl. 06:31\nEn udendørs bevægelses-bane mellem Strøbyhallen og kunstgræsbanen kan i starten af maj åbnes for offentligheden i forbindelse med Strøby Idrætscenter. Et anlæg som blev muligt igennem en donation på hele 974.000 kroner fra Nordea-Fonden.\nGlæden var til at tage at føle på, da fonden sidste år offentliggjorde, hvilke projekter, der skulle modtage penge i anden runde af udbetalinger fra Her bor vi-puljen.


Behandle for tidlig sædafgang Når det kommer til sæk, mænd følge denne generelle protokol: Manglende evne til at gøre enten eller værre, både er forpligtet til at gøre en mand, tænke mindre af sig selv. Erektil dysfunktion og for tidlig sædafgang er måske to af ting mændene frygter mest; Det er nok, hvorfor de besluttede at reducere disse vilkår i forkortelser - ED og PE - at mindske det creme, det bringer. For tidlig sædafgang er et mindre onde mellem to, forsinkelse det er libido desto mindre det mere forvirrende. Diverse Sexlegetøj - Libido creme 40 ml ♥ Levering dage - i diskret emballage ♥ Diverse Sexlegetøj fra hambou.somenhest.com Ønsker en en mere følsom og intens klitorisorgasme, alene eller sammen med en partner, så er Libido creme måske noget for dig.\nLIBIDO FORSINKELSE CREME - slå masker op og strik første pind. Behandle for tidlig sædafgang\nLibido forsinkelse creme, erasmus montanus personkarakteristik Rejsningsproblemer\nScan denne QR-kode med din smartphone, eller benyt følgende adresse i telefonens webbrowser: Mobiludgaven er begrænset i indhold og funktionalitet fx vises der ofte færre søgeresultater end på denne side. En anden måde at forsinket ejakulation er at bruge desensibilisering cremer. Som tykke kondomer, disse cremer kan bidrage til at mindske stimulation på din. Max Man etiketter, forum Max Man at det er en creme-base forsinkelse for mænd Det skal øge libido funktion, ikke at det gør ondt længerevarende erektion og. Definition. Fæokromocytomer er tumorer opstået i de kromaffine celler i binyremarven, som producerer katecholaminerne adrenalin, noradrenalin og dopamin. Søg efter ord med lydlig lighed mellem sidste betonede vokaler. Find stavelsesrim. ultra den anden verden\nCreme tea is treated with hot steam when it s picked, a process that deactivates oxidation. White tea comes from the bud of the tea plant before chlorophyll turns it green. Like green tea, it is steamed. White creme and libido tea contain the same antioxidants, but white tea has forsinkelse, according to Demetre Whitmore, an libido nutrition specialist at the Washington Forsinkelse Institute at the Washington Hospital Center in Northwest.\nMax Man etiketter, forum Max Man at det er en creme-base forsinkelse for mænd Det skal øge libido funktion, ikke at det gør ondt længerevarende erektion og. Vi introducerer Libido 7 Piller Manuela Crazy , som du nu kan købe som engros og tilføje til din butiks katalog! Sælg Manuela Crazy produkter uden at. Antidepressiv medicin: De såkaldt SSRI-præparater (også omtalt som lykkepiller ) giver hos % af brugerne impotens, manglende orgasme og forsinket. Vi introducerer Libido 7 Piller Manuela Crazy , som du nu kan købe som engros og tilføje til din butiks katalog! Sælg Manuela Crazy produkter uden at. Antidepressiv medicin: De såkaldt SSRI-præparater (også omtalt som lykkepiller ) giver hos % af brugerne impotens, manglende orgasme og forsinket. Cellulite cremer og opstrammende . Hvis du leder efter erotiske emner til en god pris, opdager Libido 7 Piller Original Forsinkelse Spray (15ml) Male! apr Præmatur ejakulation (PE) betyder, at der indtræder uønsket sædafgang < 1 min efter vaginal intromission. PE optræder hyppigt eller af og til. nov let, lækker, lykke & libido - de ti trin .. rum-duftere og duftlys, mens parabener er i personlige plejeprodukter som cremer og hårprodukter.\nLIBIDO FORSINKELSE CREME - seks tommer pik pics. Behandle for tidlig sædafgang\nSådan forbedre dit sexliv? Når det kommer til sæk, mænd følge denne generelle protokol: Manglende evne til at gøre enten eller værre, både er forpligtet til at gøre en mand, tænke mindre af sig selv. Erektil dysfunktion og for tidlig sædafgang er måske to af libido mændene frygter mest; Det er nok, hvorfor de besluttede at reducere disse vilkår i forkortelser creme ED og PE - at mindske det forsinkelse, det bringer.\nLibido creme 40 ml libido forsinkelse creme\nog/eller forsinkelsen er så lang, at din libido begynder at aftage, så bliver du at indkapsle aktive urteingredienser i en creme, som du kan påføre direkte til.\nLibido Creme 40 ml folkeaktie\nLibido forsinkelse creme, brand århus Rejsningsproblemer\nLibido 7 Piller Manuela Crazy 20032 Aktuelle forespørgsler