VENDEPUNKTER. Recoveryforløb i et brugerperspektiv. Evaluering. Merete Dobusz Marts PDF\nVENDEPUNKTER. Recoveryforløb i et brugerperspektiv. Evaluering. Merete Dobusz Marts 2011\nDownload "VENDEPUNKTER. Recoveryforløb i et brugerperspektiv. Evaluering. Merete Dobusz Marts 2011"\n1 VENDEPUNKTER Recoveryforløb i et brugerperspektiv Evaluering GRIBDITLIVNYCHANCEFINDGLÆDENVERDENERFULD VERDENVENTERPÅDIGTAGMEDSKABDITLIV ED LIV MGRIBDITLIVNYCHANCEFINDGLÆDENVERDENERFYLDT LIVETERDITTAGKONTROLLENSKABDIGSELVOPLEVLIVETFINDSTYRKEN AFMuligheder Merete Dobusz Marts 2011 LAP København-Frederiksberg er en brugerorganisation for mennesker med psykisk problemer. LAP har i flere år arbejdet med projekter, som har til formål at bistå mennesker med psykiske problemer med at komme sig.\n2 Indhold Indledning...5 Omslag og lay-out: Anja S. Nielsen Udgivet af: LAP København og Frederiksberg Vesterbrogade 103, 1.tv 1620 København V mail: tlf.: Udført af: Konsulentkompagniet Aps Herredsvejen Hillerød tlf ISBN: Rapporten kan downloades fra de respektive hjemmesider. 1. Hovedresultater og sammenfatning...7 a. Hovedresultater 7 b. Succeskriterier 10 c. Overvejelser over fremtidig organisering Baggrund og teoriforståelse...13 a. Idégrundlaget 13 b. Recovery og empowerment 15 c. Kort præsentation af Vendepunktsforløbet Evaluering...21 a. Formål 21 b. Succeskriterier for kurserne 21 c. Fremgangsmåde Resultater...25 a. Målgruppe og organisering 25 a1. Deltagerkredsen 25 a2. Organisering og fysiske rammer 26 a3. Deltagelse 29 b. Kursusforløb 30 b1. Indhold 30 b2. Metode 33 b3. Arbejdsformer og redskaber 34 b4. Gennemgående elementer i undervisningen 39 c. Deltagernes personlige udbytte 40 c1. Virkninger på kort sigt 40 c2. Virkninger på mellemlangt sigt 45 c3. Virkninger på langt sigt 51 d. Socialpsykiatriske tilbuds syn på Vendepunkter 55 Bilag...59 Bilag 1. Evalueringsdesign 59 Bilag 2 63 Bilag 3 64 Litteraturliste\n3 Indledning Foreningen af psykiatribrugere, LAP København-Frederiksberg 1 har siden 2004 tilbudt særlige kurser til mennesker, der er eller har været brugere af psykiatrien, og som ønsker at få en bedre hverdag. Kurserne holdes under fællesbetegnelsen Vendepunkter I og II. Vendepunkter bygger på en opfattelse af, at mennesker med alvorlige psykosociale problemer kan komme sig helt eller delvist (recovery, og at mennesker bliver i stand til at handle selv, så de oplever en sammenhæng i tilværelsen. og derved får kontrol over deres eget liv (empowerment). Udgangspunktet for kurserne er deltagernes egne ønsker og behov, og på kurserne arbejder den enkelte med at forbedre sine muligheder for at skabe sig selv en bedre hverdag. Det sker i rammer, hvor den enkelte selv er med til at bestemme indholdet af kurset. Resultatet af undervisningsforløbene af Vendepunkt 1 fra 2004 til 2009 kan læses i denne evalueringsrapport, som er udarbejdet af Konsulentkompagniet 2. Rapporten indledes med en sammenfatning af evalueringen samt overvejelser over en evt. fremtidig organisering af tilsvarende kurser (kap. 1). Herefter kommer en indføring i LAPs baggrund for kurserne, herunder LAPs forståelse af begreberne recovery og empowerment samt en kort præsentation af kurserne og deres finansieringsgrundlag samt LAPs succeskriterier (kap. 2). I kap 3 beskrives, hvordan evalueringen er foretaget, og i kapitel 4 gennemgås resultaterne. Kapitel 4 er opdelt i evalueringen vedr. a) målgruppe og organisering, b) kursusforløbet og c) deltagernes personlige udbytte samt d) socialpsykiatriske tilbuds syn på Vendepunkter. Disse afsnit rummer desuden en række citater fra interviews med deltagerne. Evalueringen er udført af Merete Dobusz i samarbejde med Vivian Boucherat, Ole Hammer og Bjørn Christensen. Evalueringen er finansieret af Socialministeriet. 1 LAP København-Frederiksberg er en brugerorganisation for mennesker med psykiske prob lemer der støtter hinanden, tager fælles initiativer, formulerer politik og stiller krav til indsatser, der kan forbedre forholdene for tidligere og nuværende psykiatribrugere. LAP blev stiftet i 1999 og har 200 medlemmer i København og på Frederiksberg. Se mere på www. psykiatribrugere.dk. 2 Konsulentkompagniet er en kooperativ, uafhængig udviklings- og vidensvirksomhed. Den blev stiftet i 1987 og er hjemmehørende i Hillerød. Konsulentkompagniet har i en lang årrække beskæftiget sig med forskellige opgaver på velfærdsområdet. 4 5\n4 1. Hovedresultater og sammenfatning Hvad var det, der gjorde, at jeg kunne se fremad at mit liv blev bedre? a. Hovedresultater Virkninger for den enkelte deltager Formålet med evalueringen har været at se på virkningerne for de enkelte kursusdeltagere, uanset om de har været på et Vendepunkt-kursus for fem år siden, eller de har afsluttet forløbet en måned før interviewet. Det fremgår af samtalerne med deltagerne, at kurserne for nogle er blevet startskuddet til en personlig udviklingsproces, for andre understøtter det en udvikling, som allerede var i gang, da de startede på kurset. Vi har derfor i evalueringen valgt at spørge deltagerne, om de kunne huske, hvad de fik ud af kurset, og hvor de er nu. Det er de kortsigtede virkninger, de fleste deltagere fortæller om, når de beskriver, hvad der kom ud af Vendepunkter. De lange og mellemlange virkninger beskriver, hvor deltagerne er i dag, og kan ikke kun tilskrives kurserne, men også de mange andre ting, som deltagerne har foretaget sig i deres liv efter Vendepunktsforløbet. De deltagere, der melder sig til et Vendepunkt-kursus, er mennesker som efter langvarige behandlingsforløb i psykiatrien ønsker at finde måder til at skabe sig en bedre tilværelse. Hovedparten af deltagerne peger på følgende virkninger, som de umiddelbart fik ud af kursusforløbet: På Vendepunkter får deltagerne en viden om recovery og håb om, at det er muligt at opnå en mere tilfredsstillende tilværelse og leve et godt liv i samklang med de psykosociale vanskeligheder. På Venderpunkter bliver denne udvikling understøttet, og deltagerne får kompetencer til at finde egne veje til at skabe sig en god hverdag og redskaber til at udvikle et godt velvære i hverdagen. Deltagerne udvikler strategier til at bevare et godt helbred, kompetencer til at lære at leve med et sårbart sind og opnår opmærksomhed på de triggere, som kan udløse vanskeligheder. Samlet medvirker det til at forebygge indlæggelser. 6 7\n5 Deltagerne får indblik i de samfundsmæssige og personlige mekanismer, som er med til at stigmatisere dem, og som medvirker til at fastholde dem i en modtagerrolle (rolle af tillært hjælpeløshed). De får øje på personlige kvaliteter, mod og kompetencer til at ændre på deres situation. trien, herunder den betydning egen indsatsen har for helbredelsen.det, som mange især har været optaget af, er en mere nuanceret viden om diagnoser og medicins virkninger og bivirkninger. Både oplysninger om fordele og ulemper har været præsenteret. Deltagerne siger, at det har været befriende at have et rum, hvor det var legalt at være helt åben omkring medicinens påvirkninger. Deltagerne får trænet sociale kompetencer og får genopdaget styrken ved at indgå i ligeværdige relationer med mulighed for at bidrage og modtage, efter så lang tid at have modtaget hjælp. De er blevet åbne for at se egne og andre brugeres styrker og erfaringer som værdifulde. Deltagerne har fået øje på, at ændring af personlig adfærd og mønstre er en langvarig proces. Og de har fået en forståelse for, at menneskelige udviklingsprocesser ikke er en fremadskridende proces, men at det er helt normalt at der undervejs er stilstand og nogle gange også tilbagegang. Den forståelse er med til at mindske deltagernes selvstigmatisering og til at give dem modet til fortsætte med at skabe sig en bedre hverdag på trods af modgang. Af langsigtede virkninger peger deltagerne på følgende: Et tredje tema, som har haft stor betydning, er stigmatisering og selvstigmatisering og alle de følelser, der følger med dét at føle sig ekskluderet. Deltagerne fortæller, at det har været krævende og ikke altid behageligt at snakke om, men samtidig udfordrende for dem. Deltagerne er blevet opmærksomme på at de har samme rettigheder som alle andre mennesker til at være som de nu er med deres handicap. De har også fået øje på deres rettigheder som psykiatribrugere og information om, hvad de kan gøre for at håndhæve deres rettigheder Deltagerne er blevet mere opmærksomme på, hvad de siger til sig selv. De genopdager, at de grundlæggende er som alle andre almindelige mennesker med samme rettigheder, ønsker og behov, men med nogle særlige vanskeligheder, som de selv kan påvirke, ved at forbedre deres velvære, eller lære at leve med de vanskeligheder, som det sårbare sind giver. En del har efter Vendepunkter orienteret sig mod andre sociale netværk eller mod en mere individuel personlig udvikling. Mange er blevet aktive i brugerbevægelsen enten i bestyrelsesarbejde, som mentorer for andre brugere eller aktive i andre frivillige sociale organisationer. Andre er blevet medlemmer af kreative fællesskaber som f.eks. at dele atelier med andre malere, deltage i skriveværksteder, deltage i oplæsningsgrupper mv. Andre har søgt at komme ind på arbejdsmarkedet gennem tildeling af skåne- eller fleksjob. Det har dog vist sig ganske vanskeligt i praksis at få fodfæste på arbejdsmarkedet. Undervisningens indhold Et andet formål med evalueringen var at se på, hvilke temaer i undervisningen der især havde sat spor i deltagerne bevidsthed. De temaer, som især blev nævnt, var følgende: Deltagernes anvendelse af metoder og redskaber Evalueringen har desuden til formål at se på, hvilke af Vendepunkters metoder der virker, og hvilke konkrete redskaber og kompetencer deltagerne efterfølgende har anvendt i praksis: Det, som i følge evalueringen har haft den største betydning for deltagerne, har været at indgå i lærende fællesskaber med andre brugere, hvor de har udvekslet erfaringer, som har givet både inspiration og konkrete handlemuligheder. Et af de metodisk vigtigste elementer er udvikling af brugernes sociale kompetencer gennem brugen af gruppeprocesser, hvor oplevelser deles og erfaringer udveksles. Dette betyder at deltagerne igennem forløbet får øje på, at de besidder kompetencer som kan komme andre til gode. Mange oplevede gennem forløbet betydningen af de andre deltageres erfaringer for deres egen recoveryproces. Ligesom de erfarede at deres egne erhvervede kompetencer fik betydning for andre deltageres proces. Alle deltagere kan huske den ny viden, de har fået om recovery at man kan komme sig. Flere fortæller, at det har givet dem øget indblik i deres egen situation og en bedre forståelse for andres. Det har givet dem håb om at det er muligt at opnå en bedre tilværelse. Et andet centralt punkt for næsten alle deltagerne er, at de har fået et bredere syn på psykia- Et andet resultat er opdagelsen af egne ressourcer. Alle interviewpersoner nævner, at det har været meget betydningsfuldt at opdage, at de mange år, som de har været brugere af psykiatrien, ikke bare har været vanskelige og spildte, men at de har opbygget værdifuld viden og erfaringer, som kan hjælpe dem selv og andre brugere i deres recoveryproces. 8 9\n6 Lige så stor betydning har det haft, at der var undervisere med brugerbaggrund og med forskellig tilgang til og erfaringer fra psykiatrisk behandling. Det har været vigtigt for deltagerne at opleve nuværende og tidligere brugere gennemføre en undervisning, hvor det har været muligt at sige tingene, som de opleves, og være åben omkring det, som er svært. Noget som deltagerne har meget få at snakke med om om nogen. De har følt sig forstået og respekteret som mennesker med muligheder det har givet håb. Håb om et liv med mening og mod til at prøve nye veje. Evalueringen viste, at mange af deltagerne melder sig til Vendepunktskurserne for at afprøve, om de overhovedet er i stand til at gennemføre kursusforløb i fremmede rammer med ukendte mennesker. De turde melde sig, fordi kurserne foregik i brugernes egne rammer, og fordi de var tidsmæssigt overskuelige til tre timer om ugen og periodisk overskuelige til 12 uger. Det har ligeledes været af stor betydning, at der eksisterer kursustilbud som foregår i rammer, som er brugerens egne. Og som opfordrer til deltagelse og ansvarlighed, og hvor der er rum for udfoldelse på den enkeltes præmisser og i den enkeltes tempo. Hvor det er muligt at spørge om hjælp uden at behøve at bekymre sig om registrering, krav eller stigmatisering, og hvor det er muligt at modtage hjælp uden krav om at skulle efterleve hjælpen. psykosociale problemer og komme til at fungere. Om de enkelte succeskriterier viser evalueringen følgende: Får deltagerne mere magt over eget liv? Evalueringen bekræfter, at deltagerne opnår større viden og bredere forståelse mht egne psykosociale problemer. De opnår flere valgmuligheder om indholdet af eget liv og får flere ressourcer i form af personlige redskaber og styrket kompetence. Tror deltagerne tror mere på sig selv? Deltagerne opnår større tiltro til egne handlemuligheder og dermed mindre selvstigmatisering. På kurserne kommer de til at snakke om følelser, de ellers ikke snakker om, og det har positiv betydning for udviklingen af eget liv. Fører deltagernes omgang med andre til forandringer? Mange deltagere udvider deres sociale netværk, bliver aktive i brugerbevægelsen eller i andre foreninger. Deltagerne oplever, at deres indsats har betydning for andre brugere. Bruger-tilbruger hjælp har vist sig at være en anvendelig tilgang. Deltagelsen i Vendepunkter har for mange deltagere været startskuddet til fortsat kompetenceudvikling i anden kursusvirksomhed. Evalueringen viser at mange af deltagerne har haft god gavn af den personlige arbejdsbog. For de deltagere, som har været i stand til at arbejde med den, har det været et værdifuldt redskab også efter kursus ophør. Bogen har givet dem ideer til konkrete handlinger og redskaber, som både har hjulpet dem til at bevare deres velvære og været med til at forebygge indlæggelse. Deltagere, der ikke var i stand til at arbejde med arbejdsbogen, efterlyser en anden måde at arbejde med den på. De har et ønske om at anvende den, men har behov for en mere individuel hjælp for at kunne arbejde med spørgsmålene i bogen. b. Succeskriterier LAP har opstillet følgende succeskriterier for Vendepunkt-kurserne: Er deltagernes liv stadig i vækst og udvikling? Deltagerne erfarer, at recoveryprocessen er en udviklingsproces, som tager lang tid. Den er kompliceret og svær at håndtere, og der er ind imellem tilbageskridt. Det giver mod til forandring at vide, at der er tale om en udvikling, som består af små skridt fremad og enkelte tilbageskridt. Konklusion Overordnet set er det lykkedes for LAP at udvikle et kursuskoncept som kan hjælpe mennesker med psykiske lidelser med deres recoveryproces. c. Overvejelser over fremtidig organisering Der er opnået omfattende viden om, hvad der skal til for at mennesker med psykosociale problemer kan udvikle deres velbefindende gennem at træffe valg om forhold, der rører deres eget liv. Kurserne har givet LAP København-Frederiksberg redskaber og kompetencer, som organisationen fremover kan anvende i forbindelse med udviklingen af recovery-orienterede tilbud. At deltagerne får mere magt over eget liv. At deltagerne får mere selvtillid og begynder at kunne udtrykke deres følelser. At deltagerne oplever, at dét at have omgang med andre kan føre til forandringer. At deltagerne bliver opmærksomme på, at det er muligt at udvikle sig, fjerne sig fra de Det er derfor LAPs opfattelse, at fremtidige kurser bør bygge videre på de indhøstede erfaringer, specielt når det gælder om at fastholde bruger-til-bruger perspektivet. Det betyder: 10 11\n7 at fremtidige kurser bør tilrettelægges med udgangspunkt i samme indhold, metoder og arbejdsformer, som de evaluerede Vendepunkt-kurser, at ansvaret for fremtidige kurser bør varetages af brugernes egne organisationer, at undervisningen bør foregå i velkendte rammer for brugerne, samt at deltagelse i kurserne bør være frivilligt. Desuden vil der være behov for at uddanne flere brugere som undervisere. Der findes blandt dem, der allerede har gennemført Vendepunkt-kurserne et vigtigt potentiale, som kan anvendes. Det vil både være til glæde for kommende kursister og for de pågældende selv, der på denne måde vil opleve, at erhvervede kompetencer anerkendes og anvendes. LAP har en vision om at oprette psykiatribrugernes egen landsdækkende recovery center, som omfatter både nuværende og kommende tilbud i et samlet recovery-program. Centeret skal baseres på brugerbevægelsens erfaringer fra blandt andet de vendepunktsforløb, som LAP København og Frederiksberg har gennemført de senere år, og som er evalueret i nærværende rapport. Centeret kan omfatte: Organisering af bruger bruger hjælp (peer support) Et modulopbygget recoveryorienteret kursusprogram Formidling af arbejdstilbud for skåne- og fleksjobbere Organisering af frivilligt socialt arbejde Sekretariat som styrer, planlægger og markedsfører tilbuddene Forudsætningerne for at realisere visionen er: Der opnås en grundfinansiering af stat og/eller kommuner Der udvikles en selvstændig brugerstyret organisation Organisationen baseres på at brugerne anvendes som undervisere, så det frivillige potentiale i brugerbevægelsen udnyttes og optimeres At tilbuddene baseres på frivillighed og åbenhed, så psykiatribrugere kan anvende et tilbud, når livet bliver vanskeligt. 2. Baggrund og teoriforståelse a. Idégrundlaget LAP København-Frederiksberg er initiativtager til og udbyder af Projekt Vendepunkter. Projektet udspringer af LAP Københavns mangeårige erfaring med brugerstyrede projekter og arbejde med at forbedre forholdene for nuværende og tidligere psykiatribrugere. Recovery-tankegangen er ikke noget nyt fænomen i international sammenhæng. Adskillige udenlandske undersøgelser har fremhævet fordelene ved at arbejde mere recovery-orienteret. LAP er da også inspireret af den internationale psykiatri-brugerbevægelses arbejde med tankegange om recovery, empowerment og inklusion. Vendepunkt-kurserne kom derfor til at handle om psykiatribrugernes egen kompetenceudvikling, båret af et håb om forandring, kombineret med muligheden for at tilegne sig viden gennem erfaringsudveksling med ligesindede. Hele tiden med det perspektiv at skabe forudsætninger for at den enkelte selv kan gennemføre konkrete ændringer af dagliglivet. Kompetenceudviklingsforløbet er baseret på LAPs tidligere erfaringer med de valg, psykiatribrugere foretager, og som kan føre til, at den enkelte f.eks. kan: Være sammen med andre mennesker i hverdagen. Deltage i frivilligt arbejde eller være aktiv i sit lokalsamfundet. Være aktiv i brugerbevægelsen. Komme på arbejdsmarkedet eller i uddannelse. Gennem udvikling af sociale kompetencer får deltagerne således mulighed for at bidrage til udviklingen af samfundets sociale kapital, som den udtrykkes i organisationer, virksomheder og lokalsamfund. LAP ønskede også at skabe muligheder for, at mennesker med alvorlige psykosociale problemer kunne få mulighed for at udvikle sig gennem livslang læring i lighed med andre mennesker. LAPs hensigt med Vendepunkter er således at give den enkelte deltager mulighed for at lære at anvende redskaber og opnå kompetencer, som kan betyde: At den enkelte deltager kan komme sig fra alvorlige psykosociale problemer. At den enkelte deltager opnår størst mulig grad af selvstændig funktion i samfundet. At den enkelte deltager forbedrer kvaliteten af sin hverdag igennem egen medvirken. I dette afsnit præsenteres empowerment og recovery begreberne i forhold til mennesker med 12 13\n8 alvorlige psykosociale problemer. Præsentationen er centreret omkring en teoretisk definition af begreberne, hvorefter denne sættes i forhold til psykiatribrugernes perspektiver på begreberne i deres praktiske anvendelse. I det psykiatriske system har der ifølge LAP altid været meget fokus på behandling af symptomerne, hvilket vil sige medicinbehandling, kombineret med samtaler om, hvordan medicinen virker. Der har været megen fokus på sygdomsbegrebet, man bliver patient, og modtager behandling, i stedet for at være med til at udvikle egne strategier til et bedre liv. LAP ønsker at give deltagerne kompetencer til at øge eget velvære. b. Recovery og empowerment LAP har tilrettelagt Vendepunkt-kurserne ud fra en opfattelse af, at mennesker med alvorlige psykosociale problemer kan komme sig helt eller delvist (recovery) og at det opnås ved at få kontrol over eget liv (empowerment). Recovery bygger på, at mennesker med en sindslidelse har været udsat for en tilpasning og skal selv bidrage til at skabe forandring og opleve en sammenhæng i tilværelsen. LAP beskriver recovery og empowerment på følgende måde: For at kunne fungere i det psykiatriske behandlingssystem tilpasser man sig derfor sin egen rolle som patient, og det kan med tiden føre til passivitet og hjælpeløshed. Langsomt mister folk fodfæste og magten over eget liv, oplever at der er noget galt med dem selv, og at de professionelle ved bedst. Gør man, hvad der bliver sagt, har man en forventning om, at man kan komme til at fungere. Men det sker ikke nødvendigvis. Selvom man følger behandlingsplanen og f.eks. tager sin medicin, får man ikke automatisk et bedre liv. Recovery Ifølge LAP tager recovery afsæt i den tanke, at mennesker med alvorlige psykosociale problemer helt eller delvist kan komme sig (recovery betyder at komme sig ). Dermed ligger der i begrebet recovery, at alvorlige psykosociale problemer ikke nødvendigvis er kroniske, men mulige at overkomme. Der er således tale om et paradigmeskift fra tidligere opfattelser, hvor alvorlige psykosociale problemer blev betragtet som livsvarige og invaliderende sygdomme. I stedet ønsker LAP, at psykiatribrugere får mulighed for at udvikle kompetencer til at øge egen velvære og genvinde magten over eget liv. Recovery betragtes ikke nødvendigvis som en særlig tilgang eller metode, men som en særlig form for personlig udviklingsproces. I psykiatrien oplever man ifølge LAP overgreb og forbud. Der bliver truffet beslutninger, uden at man bliver spurgt. Det bidrager til selvstigmatiseringen (man er ikke mere værd, end at andre kan tillade sig at sætte grænser for én). Man begynder at isolere sig og kommer let ind i en selvforstærkende og negativ spiral. LAP mener også, at man lærer, at de drømme og ønsker, man har for sit liv, ikke kan opfyldes. Sjældent høres det, at man kan komme sig, eller at sygdomstilstanden ikke nødvendigvis er permanent. Til sidst får man en følelse af, at man er noget helt specielt, som kræver noget helt specielt. Man fjerner sig fra normaliteten, og sygdom bliver virkelighed. Recovery kan ses som en personlig udviklingsproces mod at komme sig, hvor målet er at blive i stand til at leve et tilfredsstillende og meningsfyldt liv på trods af de begrænsninger, man bærer med sig. Der er tale om en dybt personlig proces, der er meget forskelligt fra menneske til menneske. Det tager tid at komme sig, og det er individuelt, hvor meget tid det tager, og hvor langt man kommer. Det nye er således også, at det gennem en særligt tilrettelagt proces og i et samarbejde mellem ligesindede er muligt at komme sig så meget, at man kan få magt over eget liv og få skabt en mening i hverdagen. Der foregår dermed en stigmatisering og diskrimination i samfundet af mennesker med psykosociale problemer. Den fører til, at den enkelte kommer til at bære på en individuel skyld og skam over, at den enkelte ikke kan præstere det, samfundet eller familien forventer. Men den enkelte bidrager også selv til stigmatiseringen De ydre betingelser bliver individualiseret og man opfatter sig selv som syg. Endelig peger LAP på, at alle mennesker har samme rettigheder. Mange folk oplever, at deres rettigheder fjernes, når de bliver patienter i det psykiatriske behandlingssystem. LAP siger, at man skal være opmærksom på, at man ikke er retsløs, fordi man har alvorlige psykosociale problemer. Man skal så at sige genopdage sine rettigheder. Selvom dét at komme sig er en individuel proces, der kun kan ske i den enkelte selv, udfoldes processen med at komme sig i et socialt rum. Andre mennesker spiller derfor en rolle. Ingen kommer sig alene, og dét at komme sig kan derfor kun opnås ved samspil med andre, som er med til at fremme processen. Empowerment Empowerment-begrebet spiller en central rolle i forhold til recovery, og skal betragtes som indlejret i recovery-tanken. Empowerment betyder at blive i stand til at handle selv. LAP definerer empowerment ved at 14 15\n9 opnå kontrol over eget liv. Det vil sige at opnå kontrol over de kritiske og afgørende faktorer, der holder mennesker fast i undertrykkelse eller afmagt, hvor de ikke har kontrollen. Alle mennesker har behov for at skabe sig et godt liv, og det gode livs fundament er at opleve en sammenhæng i tilværelsen, således at den opleves som begribelig, håndterbar og meningsfuld. Empowerment betyder magt, kraft og styrke, hvor vækst i erkendelse, indsigt og selvforståelse går hånd i hånd med en kraftfuld handlen. Empowerment er således både en del af en proces og et mål i sig selv. Empowerment-begrebet rummer både en individuel og en fælles proces. Den individuelle proces handler om at give deltagerne forudsætninger for at tage magten tilbage over eget liv. Til det hører grundlæggende information og viden om de rettigheder og muligheder, man har som psykiatribruger, samt om den diskrimination, man kan udsættes for på grund af psykosociale problemer. Den fælles proces består af to processer: den, som handler om, at en afgrænset gruppe med samme type af problemer udveksler erfaringer og kan medvirke til den enkeltes udvikling. Derfor er peer support (bruger-til-bruger hjælp) en integreret del af undervisningsforløbet (se kap.4). Den fælles proces handler desuden om, at gruppen kan handle til fælles bedste med det formål at ændre forholdene for gruppen en mere politisk indsats. Dette sidste udgangspunkt ligger til grund for succeskriteriet om, at deltagerne bliver i stand til at gøre noget for andre. Empowerment-begrebet og recovery-begrebet har således et fælles udgangspunkt i den enkeltes ressourcer og muligheder samt i evnen til selv at handle. Recovery og empowerment i et brugerperspektiv For at understrege sammenhængen mellem empowerment- og recoverybegrebet i forhold til psykiatribrugere, benytter LAP følgende citat Recovery in the user-movement has always been more about empowerment. (Recovert in the usermovement, 2009:2). Psykiatribrugere, der arbejder med recovery, pointerer ifølge LAP, at recovery i sin essens ikke handler om at slippe for symptomerne, som følger med tilstanden, men i højere grad at fokusere på, hvilket liv de ønsker for sig selv (Recovery in the usermovement, 2009:2). Dermed bliver recovery i høj grad et spørgsmål om at få magten over eget liv Den tilgang, der anvendes i Vendepunkter, er bl.a. funderet på Alain Topors tanker, beskrevet i bogen Vendepunkter, 2002, hvor særligt fire faktorer spiller en rolle i recoveryprocessen: De tre punkter som LAP især har fokuseret på er det individuelle udgangspunkt, hvor dét at komme sig betragtes som en kontinuerlig proces, og selve målet, der er at genvinde eller blot vinde en værdsat rolle. Dette skal ikke kun forståes som et ydre forhold, hvor der for eksempel kan være tale om en tilbagevenden til arbejdsmarkedet, men også i forhold til det indre, hvor livet skal leves på en meningsfuld, tilfredsstillende og bidragende måde. Andres betydning. Det kan se ud, som om recovery er et individuelt projekt, men recovery må og kan ifølge LAP ikke betragtes som en isoleret proces. Recovery-processen har sit udspring i det enkelte menneske, men i samspil mellem personen og dennes omgivelser. Udgangspunktet er funderet i det enkelte menneskes håb om, at det rent faktisk kan lade sig gøre at komme sig. Fokus er ikke kun på de psykosociale problemer, men omhandler også overvindelsen af følgevirkninger, tilstanden har. Eksempler herpå omhandler aspekter som tab, udstødelse, fattigdom og diskrimination. Et andet væsentligt udgangspunkt er den enkeltes fokus på at bidrage til det samfund, hvori han eller hun indgår. Alvorlige psykosociale problemer opfattes af brugerne langt mere komplekse end den diagnose, de evt. har fået stillet, og ofte møder brugerne i psykiatrien et ensidigt perspektiv på diagnosen og ikke på andre faktorer, der har betydning. Dermed er recovery ikke såkaldt antipsykiatri, ligesom det ikke er muligt at anvise en særlig behandling eller social støtte som recovery-proces. Der eksisterer ikke en manual for recovery. Det, som recovery kan, er ifølge LAP at udfordre et ensidigt, dominerende og medicinsk perspektiv. Omvendt betyder dette ikke, at recovery tager afstand fra det medicinske perspektiv udgangspunktet er i stedet det enkelte menneske og dets sociale og kulturelle indlejring, hvor behandlingssystemet og den sociale sektor må forstås som en del af dette\n10 Det individuelle forandringsperspektiv I det individuelle recovery-forløb er det uvæsentligt, hvilken årsagsforklaring det enkelte menneske har til sine psykosociale problemer, og hvordan den pågældende har det med medicinsk behandling. Det har ingen indflydelse på, hvor langt man kan nå i sin udvikling kun betydning for det afsæt udviklingen har, og de veje udviklingen gennemgår. følge af deres psykosociale vanskeligheder. Forløbene er finansieret af Socialministeriets Tips- og Lottopulje samt Københavns kommunes 18 midler og Frederiksberg kommunes 18 midler. Hertil skal lægges det betydelige frivillige arbejde, som LAP udfører omkring rekruttering, udvikling og organisation. Drivkraften i recovery-forløbet etableres bl.a. ved at foretage et fantasifuldt spring ud i fremtiden. Ud til de mål, som endnu ikke kan nås, og ud til den person man gerne vil være. Håbet, viljen, nysgerrigheden og længslen bliver drivkraften. Kreativiteten, refleksionen og samværet med andre bliver midler til at bevæge sig mod målene. Det er vigtigt at være opmærksom på, at der er forskellige vinkler på den psykosociale tilstand og på, hvad der kan gøres, afhængigt af, hvor man befinder sig i verden. Det giver deltagerne mulighed for at få deres egen synsvinkel på tilstanden og på løsningerne, f.eks. erkendelsen af at alvorlige psykosociale problemer kan være periodiske i stedet for konstante eller at man kan komme sig, c. Kort præsentation af Vendepunktsforløbet Projekt Vendepunkters kurser er recovery-inspirerede kompetenceudviklingsforløb. De første kurser blev bygget op om et selvhjælpssystem, der er skabt af Mary Ellen Copeland Hun har selv været maniodepressiv i mange år, og har skrevet mange artikler og bøger om recovery. Når deltagerne starter på kurserne udleveres Copelands bog Wellness Recovery Action Plan (forkortet WRAP udleveres i dansk bearbejdelse). Den bygger på hendes studier og egne erfaringer med at komme sig. Senere er kurserne blevet justeret og videreudviklet med brug af andre undervisningsmaterialer, bl.a. som følge af nye undervisere. Vendepunkter består af to processer, som supplerer hinanden: en individuel proces og en gruppeproces. En vigtig pointe i vendepunktsforløbene er den læring, som foregår mellem ligestillede deltagere, som alle har erfaring med at tackle psykosociale vanskeligheder på forskellig vis. Gruppeprocessen indebærer, at deltagerne undervejs i forløbet kan profitere af hinandens erfaringer og derigennem finde nye veje til, hvordan de hver især bedst muligt kan tackle den situation, som de står overfor. Den individuelle proces tilrettelægges, så den enkelte deltager gennem forløbet udarbejder sin egen personlige arbejdsbog. Den kan så efter kurset fungere som et personligt redskab med konkrete forslag til, hvordan de kan tackle nogle af de vanskeligheder, som kan opstå som 18 19\n11 3. Evaluering a. Formål Formålet med evalueringen er: 1. At opnå en mere detailleret viden om deltagernes udbytte af deltagelsen i kurset og betydningen af deltagelsen efter kursets afslutning. I hvilket omfang er Vendepunkters succeskriterier indfriet? 2. At få viden om hvilke redskaber og kompetencer deltagerne efterfølgende har anvendt i praksis, og hvilken betydning disse har haft? Giver dette anledning til revision af forløbet, de anvendte metoder og redskaber? 3. At afklare hvordan lignende kompetenceforløb kan forankres, så andre brugere kan få gavn af erfaringerne. 4. At opnå et samlet grundlag for at videreudvikle projektet, inkl. metoder og redskaber. Det har især været væsentligt at undersøge brugernes egne oplevelser af Vendepunkt-kurserne, samt at få udvalgte væresteders syn på, hvad brugerne får ud af at deltage i kurserne. Evalueringen er derfor baseret på interview med såvel deltagere som undervisere samt medarbejdere på nogle af de væresteder, som modtager materiale om Vendepunktskurserne Desuden har LAP ønsket, at der som led i evalueringen, kunne opsættes forslag til evt. kommende kurser og deres organisering samt financiering. b. Succeskriterier for kurserne LAP København-Frederiksberg har opsat en række succeskriterier for Vendepunktsforløbene og for den enkelte deltager: 1) At deltagerne får mere magt over eget liv (får mere viden og informationer om mulighederne, både i forhold til det psykiatriske system og til det almindelige system). Ved at få viden om rettigheder og muligheder får man flere valgmuligheder og bliver opmærksom på, at man selv kan handle. Man kan sige ja eller nej og ikke nødvendigvis acceptere alle tilbud. Man får flere personlige ressourcer og bliver opmærksom på, hvordan man kan tage hånd om sig selv og holde sig frisk og rask og styrke sig selv (frisk luft, motion mv.)\n12 2) At deltagerne får mere selvtillid og begynder at kunne udtrykke deres følelser (glæde, vrede, sorg osv.). At man kan gøre en forskel, har noget at bidrage med og får et mere positivt selvbillede. Begynder at lytte til sig selv og tage sig selv alvorligt. 3) At deltagerne oplever, at dét at have omgang med andre kan føre til forandringer at man kan skabe netværk og opleve, at andre også har noget at bidrage med. Man får indflydelse og begynder at bruge sine rettigheder. Man opdager, at man kan være til nytte, både over for de andre og i lokalsamfundet (f.eks. i boligforeningen). Man kommer ud af sin egen verden og flytter fokus fra sig selv til omverdenen. 4) Deltagernes liv er stadig i vækst og udvikling. Deltagerne bliver opmærksomme på, at det er muligt at udvikle sig, fjerne sig fra sygdommen og komme til at fungere i samspil med andre. har varet ca. 3 timer og er optaget på bånd. Citaterne er i anonymiseret form anvendt fra båndudskrifterne i let tilrettet sproglig form. Alle underviserne er blevet interviewet med henblik på at få beskrevet og uddybet undervisningens metode og indhold. Endelig er der gennemført telefoninterview med 25 medarbejdere på udvalgte bo - og væresteder om deres oplevelse af brugeres udbytte af kurserne samt af de anvendte rekrutteringsstrategier og det udsendte materiale. Se i øvrigt evalueringsdesign, bilag 1. Målene for den enkelte deltager er at lære at anvende redskaber og opnå kompetencer, som kan betyde: At den enkelte deltager kan komme sig fra alvorlige psykiske lidelser. At den enkelte deltager opnår størst mulig grad af selvstændig funktion i samfundet. At den enkelte deltager forbedrer kvaliteten af sin hverdag igennem egen medvirken. c. Fremgangsmåde Evalueringen har fundet sted i perioden og omfatter de 12 Vendepunktsforløb, som LAP har gennemført i perioden Evalueringen har omfattet : Gennemgang af eksisterende materialer om Vendepunkter, interviews med projektledelsen og observationer af undervisningsforløbet. For at få et nærmere billede af, hvem der deltager i Vendepunkter, er der udsendt spørgeskema til alle 152 deltagere. 56 kom retur. Der er desuden gennemført et fokusgruppe interview med 8 deltagere, som på forskellig vis var aktive i LAP. På baggrund af holdlisterne blev der udvalgt to tilfældige deltagere på hvert hold. De blev ringet op og inviteret til at deltage. Hvis de ikke ønskede at deltage eller ikke var til at komme i kontakt med, tog vi den næste på listen. Derefter blev 25 deltagere fra 10 af de i alt 12 gennemførte forløb interviewet. Hvert interview 22 23\n13 4. Resultater a. Målgruppe og organisering Projekt Vendepunkter henvender sig til mennesker med alvorlige sindslidelser, som gerne vil finde ud af, hvordan de får en bedre hverdag. Målgruppen er både medlemmer af LAP og andre med alvorlige sindslidelser, som selv ønsker at bidrage til at forbedre deres hverdag. a1. Deltagerkredsen Rekruttering Der er ca. 200 medlemmer af LAP i Storkøbenhavn, som alle har modtaget en folder om projektet. Derudover er folderen sendt til boformer og væresteder samt til distriktspsykiatrien og til jobcentrene. Mange har desuden fået en folder ind af døren eller hørt om det fra venner og bekendte. Man kan tilmelde sig uden visitation. I forbindelse med evalueringen fortæller deltagerne, at de var glade for at få netop denne mulighed. Mange henvendte sig for at få mere at vide, og mange vendte tilbage med en tilmelding. Pludselig kom et tilbud ind af døren, der lignende en mulighed for at komme ud af den nuværende situation et kursus, som havde med én selv at gøre. Det var overskueligt i omfang, det lå på et godt tidspunkt, og det var let at komme til, f.eks. med offentlige transportmidler. Samtidig lå det uden for behandlingspsykiatrien. Det var også vigtigt, at man blev kursusdeltager. Og så var det frivilligt. For nogle var det med til at give ugen struktur og sætte en proces i gang. De færreste deltog i vendepunktsforløbet for at opnå konkrete færdigheder. Bare det, at man er i gang med noget. Det er med til at strukturere en uge, hvor der ellers ikke er nogen ting, og der ikke er noget at holde fast i. Du kommer til at snakke med nogen søde mennesker okay mennesker og nogen snakker du bedre med end andre, men altså du kommer til at snakke med nogen møder nye folk og ja, bliver på den måde holdt lidt fast i én eller anden altså holdt fast i en positiv forstand. Du skal op til det tidspunkt, og du skal afsted dér og på den måde såh, ja. Om deltagerne kan samlet siges, at de oplever at der mangler relevante tilbud indenfor psykiatrien, som kan hjælpe dem videre i en proces, som kan føre til et bedre liv. Sammensætning Evalueringen viser, at det er en meget bred sammensat gruppe, som har benyttet Vendepunktkurserne. Deltagerkredsen har bestået af førtidspensionister samt dagpenge- og kontanthjælps\n14 Der er overvejende enighed blandt interviewpersonerne om, at 12 uger er passende. Det er til at overskue at deltage i et forløb af den varighed. Flere af deltagerne giver også udtryk for, at de er stolte og lettede, når de har gennemført forløbet det har været en sejr i sig selv at genmodtagere. Der var en stor aldersspredning blandt deltagerne, men de fleste var mellem 36 og 60 år. Hovedparten boede alene (se bilag 3). stedet ligger så centralt, og at det er let at komme til lokalerne med de offentlige transportmidler: De fleste har haft kontakt med det psykiatriske behandlingssystem gennem flere år, enkelte helt op til 15 år, mens andre kun har været præget af psykiske vanskeligheder i et par år. Hovedparten har fortsat kontakt til psykiater eller med socialpsykiatrien i form af bostøtte eller ved at benytte sig af et eller flere af de socialpsykiatriske tilbud. Deltagernes diagnoser er ikke registreret særskilt i forbindelse med projektet, men på baggrund af interviewene kan vi konstatere, at deltagerne besidder en mangfoldighed af diagnoser - fra skizofreni og psykoser til angsttilstande, personlighedsforstyrrelser og stresstilstand. Mange lider af depression. Det vigtigste kendetegn ved deltagerne er i øvrigt, at de har overvundet sig selv og tilmeldt sig et kursusforløb, som handler om at kigge fremad og se nye muligheder. Deltagerne har ifølge deres egne udsagn grundlæggende haft et ønske om at udvikle sig, at undersøge muligheder for at gøre noget for sig selv. Karakteristika ved deltagerne er i øvrigt, at de oplever en række udfordringer: som at: Jeg synes, det er hyggeligt at sidde i sådan en lejlighed med tæt trafik og det hele. Og man kan også sige, det er det, at det er LAP det er en brugerorganisation så man risikerer heller ikke at støde ind i for mange fremmede mennesker eller ja, hvordan jeg nu kan formulere det.... Til forskel fra, hvis det var i nogle erhvervslokaler, hvor der render en masse mennesker rundt på arbejde. Undersøgelser viser (Ficher 1996), at bruger-til-bruger rådgivning og erfaringsudveksling i et miljø, der ikke er præget af behandling (som f.eks. hos en psykiater eller på et hospital), er en meget vigtig del af recovery-processerne. Det skyldes, at rammerne lægger op til de emner og temaer, der bliver drøftet. I LAP København s lokaler bliver det emner og temaer, som ofte ligger tættere op af de problemstillinger, brugerne selv er optaget af. Den ene udtrykker det således: Psykiatrien fokuserer på, at psykisk sygdom befinder sig i hjernen. Det fører ikke folk videre. Selvom folk følger behandlingsplanen og f.eks. tager deres tager medicin, får de ikke et bedre liv. Der skal andet til. I brugerorganisationen anerkendes det, at der er en sammenhæng mellem hjerne og hjerte. Så vi har valgt at udvikle et alternativ, som kan hjælpe folk videre i deres liv. have været isoleret i lang tid, have været udenfor arbejdsmarkedet eller uddannelsesområdet i lang tid, have mistet troen på egne sociale, personlige og faglige kompetencer og færdigheder, have personlige og/eller sociale problemer, være præget af psykiske vanskeligheder i perioder, have et minimum af daglig kontakt med andre mennesker, opleve at have begrænsede muligheder for aktiv deltagelse, føle sig deprimerede, angste, mismodige og med et lavt selvværd a2. Organisering og fysiske rammer Det er vanskeligt for brugerne at være totalt åbne i psykiatrien. Medarbejdere i psykiatrien har bestemte roller og funktioner, og det medfører, at der er ting de ikke kan tillade eller forstå. Det betyder, at psykiatribrugerne ikke får arbejdet med det, der kan skabe en meningsfuld hverdag. I brugerorganisationen har vi nogle meget trygge rammer, hvor man sørger for at der er mulighed for at deltagerne kan komme ind til der, hvor problemerne egentlig er. Ikke at vi skal gå med ind, men folk skal selv kunne komme tættere på problemerne og finde nogle løsningsmodeller, som er holdbare for deres liv, siger den anden underviser. Undervisningens omfang Undervisningen forløber over 12 uger med 1 ugentlig lektion på 3 timer. Undervisningen foregår fortrinsvis i LAPs lokaler på Vesterbrogade 103 i København. Det er en gammel patricierlejlighed, der fortsat er indrettet til almindelig beboelse, der benyttes til kursussted. Stedet bærer således præg af hjemlige forhold i stedet for et skole- eller institutionsmiljø. Forløbets længde er afstemt efter de erfaringer, underviserne har gjort med, hvor mange timer de fleste af deltagerne kan koncentrere sig på en dag, og hvor mange dage det er optimalt at have imellem forløbene. Varigheden på tre timer pr. gang synes at være det optimale, med den variation i koncentrationsevne, deltagerne har. Lokalernes indretning og beliggenhed Der ligger fra LAPs side en bevidst beslutning bag anvendelsen af lokaler, som er hjemligt indrettede. Denne beslutning bakkes op af deltagerne. Mange fortæller også, at de nyder at 26 27\n15 nemføre, siger de. Samtidig sættes en personlig udviklingsproces i gang, som er længerevarende, og flere ønsker at kunne arbejde videre. En af deltagerne, som efter vendepunktsforløbet fik tilbudt andre støtteforanstaltninger, fortsatte med et nyt forløb. Han syntes, de 12 uger var for lidt: Fordi man går ind i en proces, som han udtrykte det. kan få vand, man kan også få frugt. Altså jeg synes, der er så mange gange, hvor dem, der spiser frugt er usynlige fordi den står på wienerbrød, den står på rundstykker og slik. Og man kan sige, specielt for nogen, der tager forskellige former for medicin, de er specielt i farezonen for at spise for meget. Så der synes jeg det er fint, at der ind imellem er noget mad, der er kaloriefattigt og sundt. En anden fandt det svært og fandt også ud af, at det var hårdt, men samtidig en befrielse at komme ud igen: Fordi det altså oven i andre aktiviteter, jeg har i hverdagen så synes jeg, at det var lidt meget. Der er senere oprettet et opfølgende Vendepunktskursus 2, og mange af de interviewede har deltaget i dette. Netværksopbygning Deltagerne kan bruge LAPs lokaler og iværksætte nye aktiviteter, hvis de ønsker det, eller de kan deltage i forskellige former for aktiviteter, der foregår i LAP. Det kan være grupper, som arbejder politisk for at forbedre forholdende for psykisk syge, eller det kan være mere interessebetonede aktiviteter fx kreativt værksted. Ligesom det er muligt at blive mentor og hjælpe andre videre i deres recoveryproces. Tidspunkt og holdstørrelse Kurset foregår på hverdage fra kl. 12 til 15. Ifølge underviserne er det ikke så væsentligt, hvornår på dagen undervisningen finder sted, bare den ikke lægges for tidligt om morgenen. De færreste deltagere er A-mennesker, og mange har fået byttet lidt rundt på dag og nat. Tilsyneladende betyder det ikke noget, om forløbet ligger efter frokost eller om aftenen. Der er stor efterspørgsel på Vendepunkter, så derfor er holdene blevet større. De startede med 8-10 personer men er nu oppe på mellem deltagere. Deltagerne er stort set enighed om, at holdene ikke skal være for store deltagere er det, de fleste nævner som passende. På de hold, som var oppe på 15 deltagere, siger deltagerne, at der til alt held var nogen, der faldt fra, så de endte med ikke at være så mange. En del føler det skræmmende at skulle møde nye mennesker, og så bliver det krævende, hvis der er for mange og rummet er for lille. Flere af dem, som er holdt op, siger at der var for mange mennesker, og at det blev for uoverskueligt for dem. Ja men jeg vil så også sige, at det har stor betydning med holdstørrelsen. Der var jo ikke ret mange på vores hold der var egentlig plads til flere, men der var nogen, der faldt fra. Så vi endte med ca. 8. Og det var rart så var der tid til at alle kunne blive hørt, og vi kom til at lære hinanden bedre at kende. Forplejning Betydningen af, at der bliver taget godt vare på deltagerne, herunder sund mad, nævnes også i interviewene. Kursustilrettelæggerne fortæller, at der på hvert hold er deltagerne, som vender tilbage til LAP på et senere tidspunkt og bliver aktive i bestyrelsesarbejdet eller forsætter i vendepunkt II en overbygning, som en udviklet indenfor de sidste år. Desuden fortsætter en del i et andet kursusforløb med henblik på at blive recoverymentorer. a3. Deltagelse Det fremgår af oplysninger fra kursustilrettelæggerne, at interessen for at deltage i Vendepunktsforløb har været støt stigende de senere år. Der er til stadighed venteliste for at komme på Vendepunkter. Men ikke alle tilmeldte møder op. Nogle deltagere tilmelder sig flere gange, inden det lykkedes at møde op Erfaringsmæssigt falder der 2-3 fra, inden kurserne overhovedet kommer i gang.. Dette tages der højde ved optag, så holdet har en størrelse på 8-12 deltagere, når det kommer i gang. I starten af kurset er det forventeligt, at der falder endnu et par deltagere fra. Kurset er et åbent tilbud, og det betyder at nogle deltagere melder sig for at finde ud af, om det indholdsmæssigt er noget for dem. For andre er formålet at få afklaret, om de overhovedet er i stand til at deltage i et forløb med så mange andre mennesker. Begrundelserne for frafald, er: Jeg kunne ikke holde til at være der. Det sagde mig ikke noget. Jeg var længere i arbejdet med mig selv. Det var for skræmmende at være sammen med de andre deltagere. Ja eller bare sådan noget som det dér henne, ikke? Man kan få te, man kan få kaffe, man Når gruppen efter de første tre gange er etableret, bliver der en større stabilitet. De primære 28 29\n16 grunde til, at der fortsat er deltagere, der holder op senere i forløbene, er ifølge underviserne udefra kommende årsager. Det kan være, de får tilbudt en plads på forløb, de har været skrevet op til i længere tid el.lign. b. Kursusforløb I dette afsnit beskrives kursus indhold og metode baseret på skriftligt materiale og interview med underviserne om intentionerne bag forløbet, samt interview med deltagerne om deres udbytte af forløbet. b1. Indhold De følgende undervisningselementer er en præsentation af de indholdsmæssige muligheder, som hvert kompetenceudviklingsforløb omfatter. Da holdene selv vælger, hvordan de vil vægte temaerne, er det forskelligt fra hold til hold, hvordan indholdet konkret bliver. Basisviden om psykiatrien, socialpsykiatrien og de alternative behandlinger Oplæg med gennemgang af tilbuddene og den organisatoriske sammenhæng i og imellem hospitalspsykiatrien, socialpsykiatrien og socialvæsenet. Alternative behandlingsformer, fordele og ulemper. Hovedmålet med den første del er at få gruppen til at fungere på en måde, så alle er aktive (giver af sig selv til gruppen, modtager og reflekterer). Indholdet i undervisningen i de enkelte grupper bliver således tilpasset det, der er mest lyst til at diskutere. Der er tale om temaer, som skaber debat imellem deltagerne, og som kan flytte opfattelsen af den enkeltes egen situation et nyt sted hen, hvorfra der kan øjnes nye handlemuligheder og genereres håb. Det kan være temaer som: Forskelsbehandling i og udenfor psykiatrien. Hvad er konsekvensen af en psykiatrisk diagnose, set med behandlerøjne og set med brugerøjne? Hvad vil det sige at være rask? Hvilken forståelse har jeg selv om baggrunden for mit sygdomsudbrud? Er det naturligt at blive sindssyg? Forløbet bruges også til at få den enkelte deltager til at vænne sig til gruppen og til at få gruppen til at fungere. Det bruges også til at pejle sig ind på gruppens ressourcer, så indholdet af det enkelte forløb kan tilpasses deltagerne. Basisviden formidles af personer med forskellige synsvinkler og erfaringsområder. Deltagerne går ikke videre til næste undervisningselement, før underviserne mærker, at gruppeprocessen fungerer. Derfor kan dette forløb strække sig over to til fem undervisningsgange, afhængigt af, hvordan gruppen er sammensat. Recovery hvad og hvordan gør man? Dét, der er vigtigt i forbindelse med at komme sig, er at finde ud af, hvem og hvad der kan understøtte, at man kommer sig. Når man er helt ude af sig selv i en mental krise og ude af stand til selv at bringe sig ud af tilstanden, så er det af afgørende betydning, at der kan skabes et håb om en vej ud af håbløsheden og lidelsen. Det er afgørende, at man ser at andre har klaret det, mærker at nogen forstår ens situation og ens lidelser, og at man finder rammer hvor man bliver accepteret som medmenneske. Det kan f.eks. dreje sig om håb, personlig ansvarlighed, uddannelse, at forstå livssituationen, at kunne svare for sig selv, opbakning og vejledning, at få en god og helbredende behandling samt håndtering af medicin. Udvikling af individuelt velvære I denne fase af forløbet bliver deltagerne præsenteret for et bredt udvalg af værktøjer, som brugere rundt om i verden har gode erfaringer med. Deltagerne laver evt. deres egen brainstorming og diskuterer forskellige muligheder. De laver en samling af velvære-værktøjer og ender med at udvikle en individuel velvære-værktøjskasse. Eksempler på fremgangsmåder, som anvendes på kurserne: Tal med en ven, snak med en behandler, brugerrådgivning eller gensidig aktiv lytning, fokuseringsøvelser, afspænding og stressreduktionsøvelser, guidet visualisering, egen journalisering, livsfortællinger, kreative selvbekræftende aktiviteter, kostomlægning, motion mv. Værktøjskasserne afspejler i praksis deltagernes individuelle situation. Man kan være optaget af en bestemt problemstilling, som man søger mulighed for at kunne udvikle, så resultatet af ens bestræbelser rykker sig i nye retninger. Så dét at kunne få øje på noget nyt at gøre er vigtigere end kendskab til alle mulige forskellige måder, andre kan gøre tingene på. Et overordnet tema i denne fase er ofte empowerment. Dét at udvikle metoder og værktøjer, som gør én i stand til selv at håndtere psykiske symptomer og sociale situationer. Dét at tage sig retten til selv at finde ud af, hvad man har behov for og dét at kunne få det tilrettelagt på en måde, så behovene kan opfyldes. Velvære-handleplan På kurserne sker der en identifikation af, hvad velvære er for den enkelte deltager. Samtidig udarbejdes en handleplan for, hvad man skal gøre dagligt for at bevare velvære og hvad man 30 31\n17 skal gøre, hvis der opstår symptomer på, at en krise, som kan true velværet, er under opsejling. Der er tale om en egentlig kriseplan, som træder i kraft, hvis tingene bryder sammen, f.eks. en psykiatrisk forhåndserklæring om, hvad netværket skal overtage eller foretage sig. Desuden laves der en efterkriseplan, som beskriver, hvornår og hvordan kriseplanen kan afbrydes, og man selv tager over igen. At skrive ned hjælper den enkelte til erkendelse af, hvad der er vigtigt i dagligdagen, og er et vigtigt værktøj, der styrker opmærksomheden på de små signaler, så man kan handle på dem. Individuelle udviklingsforløb I forbindelse med rækken af oplæg og workshops kommer den enkelte deltager til at skulle tage stilling til individuelle emner og gøre egne mål klare. Underviserne har fokus på det, den enkelte selv ønsker sig i livet, og hvad der er vigtigt at genvinde. b2. Metode Vendepunkt-kurserne er baseret på nogle antagelser om, hvad der skal til for, at den enkelte kan få et bedre liv: Det er vigtigt, at man får mulighed for at (gen)opbygge kompetencer. Både individuelle kompetencer (at kunne håndtere sin sygdom, og at kunne vokse som person) og sociale kompetencer (mange har mistet den kompetence i sygdomsforløbet). Derudover kan der være nogle faglige kompetencer, som skal genlæres eller tilføjes. De erfaringer, man har opbygget som sindslidende, er betydningsfulde for en selv, og for andre. Det er ifølge LAP ikke kun psykiateren, der ved, hvad der er bedst. Det ved man også selv. Der er mange forskellige måder at få det bedre på og holde sig i form (fysisk og psykisk, følelsesmæssigt og tankemæssigt), og medicinen kommer langt nede på listen hos kursusdeltagerne. Det enkelte hold vælger selv, hvordan de forskellige temaer skal prioriteres. F.eks. vil nogle grupper gerne lave en individuel specificeret kriseplan, mens andre hellere vil bruge tid på velværehandleplaner, der er tættere knyttet til at opretholde en tilfredsstillende dagligdag. Andre orker ikke pt. at forholde sig til dét at gå i krise. Eksempler på emner, som tages op på kurserne, enten af deltagerne eller af underviserne: Opbygge selvværd Ændre negative tanker til positive Bruger-til-bruger støtte (peer suport) Arbejdsrelaterede emner Beskæftigelsesrelaterede interesser Traume bearbejdning Forebyggelse af selvmord Håndtering af stemmer Håndtering af angst o.lign. Forløbet er desuden orienteret mod, at den enkelte deltager bliver i stand til at skabe sig en meningsfuld beskæftigelse, f.eks. flexjob, besøgsven, brugerlærer, ansættelse i socialpsykiatrisk tilbud mv. For dem, der gerne vil fortsætte efter det første forløb, er der lavet en overbygning ( Vendepunkter II ) samt en mentorordning og -uddannelse. De erfaringer, den enkelte har samlet, bliver brugt til erfaringsudveksling med de øvrige projektdeltagere. Dermed bevæger den enkelte sig fra kun at være modtager til også at være bidragyder. Et andet centralt element for LAP er håbet om at kunne komme sig. Her er metoden både at benytte tidligere brugere som undervisere ( rollemodeller ) og at vise, at andre har fundet veje til at komme sig og rent faktisk er kommet sig. På denne måde åbner verden sig, og nye muligheder kommer til syne, både for at håndtere den aktuelle situation og for at få det bedre. I patientrollen er psykiatribrugere vant til at modtage hjælp. I hjælperrollen har brugerne lært, at det er hjælperen som er ansvarlig for at få relationen til at fungere. I bruger-til-bruger hjælp (peer support) er begge parter ansvarlige for at få relationen til at fungere. Bruger-til-bruger hjælp er således baseret på ligeværdighed mellem parterne. De deler sårbarhed, og det styrker at finde værdi i hinandens hjælp. Det fører til, at begge lærer af hinanden. Begge parter er med til at fastlægge reglerne for, hvordan samtalen forløber, og magtstrukturen er på bordet og bliver forhandlet. Herigennem bevæger man sig frem til at være medborger i stedet for at være hjælpemodtager. Endnu et vigtigt element i Vendepunkter er at arbejde med at have en aktiv rolle. Derfor vælger arrangørerne et sted for kurset, som er brugernes eget sted og/eller et sted, hvor de kan lave deres egne spilleregler (gruppens samvær, indhold af undervisningstemaer, udviklingsrum, hvornår vil de lave kaffe, hvem henter frugt el.lign.). Der er således en stor grad af selvvurdering af, hvad man magter at bidrage med. Og man kommer til at opleve en anerkendelse af det, man bidrager med. Dette bekræftes i øvrigt af 32 33\n18 interviewpersonerne. Vendepunkter består ifølge underviserne af to processer, som supplerer hinanden. Henholdsvis en individuel proces og en gruppeproces. En vigtig pointe i forløbene er den læring, som foregår mellem ligestillede deltagere, som alle har erfaring med at tackle psykiske vanskeligheder på forskellig vis. Gruppeprocessen tilrettelægges på en måde, der indebærer at deltagerne undervejs i forløbet kan profitere af hinandens erfaringer og derigennem finde nye veje til, hvordan de hver især bedst muligt kan tackle den nye situation, de står overfor. Den individuelle proces tilrettelægges, så den enkelte deltager gennem forløbet udarbejder sin egen personlige arbejdsbog. Den kan efter kurset fungere som et personligt redskab med konkrete forslag til, hvordan den enkelte kan tackle nogle af de vanskeligheder, der kan opstå som følge af deres psykiske vanskeligheder. Gruppedebatter Når deltagerne skal pege på, hvad der har været særligt betydningsfuldt i forløbet, giver de alle udtryk for, at det mest givende og lærerige var gruppedebatterne og gruppearbejderne. Deltagerne er meget forskellige og har mange forskellige erfaringer, hvilket giver mange vinkler på de ting, der bliver snakket om. En siger: Nu er vi alle sammen så forskellige men man har jo en idé om, at de ved lidt om hvad det er, man går og bøvler med, når de har set det hele indefra. Altså de havde stor forståelse, det gjorde det lettere at snakke om de ting, synes jeg. En anden siger: Så kom der også nogle flere indspark og selv om underviserne selv har erfaring fra systemet, så er de jo stadigvæk undervisere, og der er elever på den anden side. Så det er rart at være i en flok, som er måske ikke på samme sted, men som ved hvad det er. Og deltagerne udveksler erfaring på lige fod og bliver klogere på sig selv: Der udfærdiges desuden en tryghedskontrakt, hvor man fra starten gør alle medansvarlige for det, man selv og de andre får ud af forløbet. Det betyder, at deltagerne får forventninger til hinanden.. Der er fra arrangørernes side tale om et bevidst valg ved i vid udstrækning at anvende undervisere med brugerbaggrund. Tre af underviserne har brugerbaggrund én har ikke. Tilrettelæggerne mener, at det optimale ville være, at alle undervisere har brugerbaggrund med en faglig overbygning, der gør dem i stand til at iværksætte gruppedynamisk undervisning af ligestillede. Det er jo det magiske igen det er ligesom en selvhjælpsgruppe hvis man sidder og snakker og er seriøs og problemopdelt, ikke? Men det at sidde og snakke med andre! Den dér genkendelse ved at sidde og høre, hvordan andre har det, og man er på lige fod det er ikke en terapeut eller en psykiater eller en behandler eller støtteperson eller nogen som helst man er på lige fod. Flere af deltagerne fortæller, at de på Vendepunktskurserne har haft lejlighed til at tale åbent om deres psykiske tilstand, som de ikke har følt sig trygge ved at snakke med andre om hverken familie eller psykiater. b3. Arbejdsformer og redskaber Ny viden Deltagerne opnår på Vendepunkter ny og bredere viden om psykiatrisk behandling. Deltagerne får en introduktion til alternative behandlingsformer og et andet syn på psykiatri fra andre lande, hvor f.eks. medicinsk behandling ikke har en så fremtrædende betydning. Denne viden giver deltagerne tro på, at det er muligt at ændre forholdene for dem selv. Det alternative syn på psykiatriske patienter eller hvad skal man sige på behandling blev stimuleret. Jeg synes også det var meget spændende med Laplandsmodellen. Faktisk at man havde overvundet en del af sygdommen altså nu var det så skizofreni det synes jeg var spændende. I det hele taget var det godt at få det internationale i det med det synes jeg var inspirerende. Her blev det muligt at udforske og stille alle de mulige og umulige spørgsmål, der trængte sig på og som jeg, trods følelsen af omsorg, rummelighed og respekt fra lægelig side alligevel ikke turde stille dem. Også fordi det var for tidligt i processen jeg var endnu ikke distanceret nok og parat til at afklare fænomenet blandt mennesker, der kunne udskrive medicin og skrive skæbnesvangre journaler. Gruppedebatterne har hjulpet deltagerne til at være åbne om deres vanskeligheder og acceptere de vanskeligheder, de hver især kæmper med. En deltager, som er fortsat på et af LAP København s andre kurser, siger: Ja, det var et stort vendepunkt for mig ja, for pokker da. Jamen jeg har fået mit liv igen. Det lyder virkelig lidt popsmart. At det har haft så stor betydning for mig at komme til at se andre ligeværdige og snakke og dele mine oplevelser med. Dvs., der var ingen på Vendepunkter der vidste, hvad min diagnose var, hvad jeg havde fejlet eller noget. Det gør de fleste 34 35\n19 faktisk her på Mentorkurset. Men det er jeg heller ikke flov over mere. Dét at få et rum, hvor deltagerne kan tale frit og føle sig genkendt, er en del af recovery-processen. Ja, ja, vi kender hinanden, også baggrunden. Det er også rart at møde folk, hvor det er legalt, det der med at man har været indlagt. I stedet for at man møder nogen på gaden, og det stadig er tabu, og jeg har ikke lyst til at fortælle, at jeg har været indlagt. Det er sådan noget, der kommer senere. Men det er rart at være sammen med nogen, hvor alle sammen ved, hvor man har været henne og kender til det. Man kender også den afmagt ved at være indlagt eller være på den lukkede der er ligesom en indforståethed. Samarbejde mellem deltagerne På kurserne deltager kursisterne i det omfang de kan, og yder i det omfang de kan nogle gange kan man meget, andre gange mindre. Der er plads til, at man kan deltage og føle sig som bidragende. Der er en accept af, hvem man er, og en fornemmelse af en forståelse af de ofte svære ting, som den enkelte deltager kæmper med. Undervisere som rollemodeller Et forhold, som deltagerne har lagt stor vægt på, er anvendelsen af rollemodeller i undervisningen. De fortæller, at det virker mere troværdigt at en, som selv har oplevet stigmatisering, formidler viden om rettigheder. Men det har også en betydning, når der undervises i recovery, og deltagerne med egne øjne kan se, at man kan komme sig uanset diagnose, når underviserne selv er kommet sig på. Det giver deltagerne en følelse af accept og ligeværd. Det betød rigtig meget. Det gav mig en tryghed, for han var jo virkelig én, der var kommet videre, og jeg følte ikke, der blev kigget skævt til mig. De gange jeg før har meldt mig til et kursus, har jeg hoppet fra, fordi jeg har tænkt, at de kan se på mig, at jeg er syg. Her havde vi alle sammen den samme indstilling til, at vi havde været syge, og vi gerne ville videre, ikke? Og det var rigtig vigtigt. Og så synes jeg, at de spillede godt sammen, de to undervisere. Først og fremmest fortæller mange af deltagerne at det gav håb, at blive undervist af to som selv er eller har været psykiatribrugere, og som er kommet sig. Det bliver muligt at identificere sig med dem og se fremad. F.eks. siger én: Du behøver ikke hænge i den her sump resten af livet og der var ikke noget pres. Men der var en hvad skal man sige følelse af, at man var i gode hænder på den måde, at okay der er nogen, der forstår dig. Der er nogen, der har været lige så langt ude, som du har og ved, at hvis bare du starter, så skal du nok komme i gang. Hvis bare du starter med at gå ét skridt altså jeg tror, at det er meget vigtigt, at man får tid, når man skal komme over nogle meget svære kriser. Så er det utrolig rart at opleve nogen, som siger okay ja, men vi går ikke lige på dig, vi går lidt rundt og ser er der måske noget lige dér, sådan omme bagved. Og nogle, der er opmærksomme på dine fremskridt, selvom de er mikroskopiske. Samværet med de andre deltagere var helt centralt. Det var det bærende element og det der gjorde at deltagerne mødte op selv på dårlige dage. Der var skabt en gensidig forventning til deltagelse og en ramme, som gjorde det legat at møde op, selvom man ikke kunne yde så meget. En anden siger om underviserne: Godt at de selv har haft erfaringer. De er gode til at sætte sig ind i, hvordan man har det. Det havde været kedeligere, hvis de ikke selv prøvet det. På hovedparten af de forløb, som indgår i evalueringen, har der været en underviser med brugerbaggrund og en underviser uden brugerbaggrund. På spørgsmålet om betydningen af undervisere med brugerbaggrund, svarer en stor del af deltagerne, at det ingen betydning har haft, fordi de har været meget glade for begge undervisere. Det vigtigst er at Vendepunkters undervisere har en accepterende og anerkendende tilgang, i modsætning til mange af de andre undervisere/ behandlere, de har mødt. Alligevel vender en del tilbage til spørgsmålet senere i interviewet og peger på at det har haft stor betydning at en af underviserne selv har brugererfaring. Det har givet adgang til at rejse spørgsmål, som de ellers ikke snakker med andre om, hverken familie eller professionelle. Det er også noget med humøret altså det vigtigste ved at komme her hvis vi havde en dårlig dag, så kunne man bare sætte sig bagerst og sige i dag lytter jeg bare. Man har det bedre ved at komme her end at sidde derhjemme og være sur. Det var vel nok noget af det vigtigste for mig at møde nogle mennesker, som fortæller om deres besværligheder, hvad enten det nu er, hvad man skal lave en formiddag eller hvad man gør når man sover for lidt og ikke kan falde i søvn. Det var ikke sådan, at det decideret motiverede mig til, at nu gør du det eller det eller det. Det er mere en følelse af, at der er nogen, der har været turen igennem, som ved, at hvis der skal ske forandringer, så må man anlægge et langsigtet perspektiv. Det kan godt tage tid det er det vigtigste, synes jeg. Altså det, der er forskellen, tror jeg, det er at folk, der selv har været igennem en psykisk lidelse, eller har været igennem den og stadig har den, ved at det tager tid. De ved, at det ikke er noget, man lige får resultater på. Det bliver så resultatorienteret i de der pædagogiske 36 37\n20 sammenhænge øh, altså der er bare en anden tilgang til det jeg har svært ved at sige præcist, hvad det er, men øh det er nok det, at jeg tror, at almindelige pædagoger, der ikke selv har haft en psykisk lidelse, de bliver let for utålmodige. Jeg vil ikke udelukke, at der er folk, der har arbejdet f.eks. i LAP, eller som har været sammen med psykiatribrugere i lang tid, som har tilegnet sig lidt af den samme ånd og den samme tilgang men det betyder noget, at det er i LAP og ikke i de andre regi. Jeg lavede ikke så meget, men det har fået mig til at tænke over nogle ting. Samme forhold går igen, når vi spurgte deltagerne, om de så bruger bogen i dag. Mange svarede nej. Én sagde: Jeg var så sur på den, at jeg smed den væk, da kurset var slut. Det har jeg fortrudt i dag. Individuelle arbejdsbøger For at styrke deltagernes evne til at passe på sig selv og arbejde for at forbedre deres velvære er det meningen, at man udarbejder sin helt personlige og individuelle arbejdsbog, som den enkelte kan have med sig. I bogen står der f.eks. noget om, hvordan man kan tackle sin psykiske sygdom, og hvad man kan gøre godt for sig selv, så man kan bevare sit velvære. Hvad er det for ting, som tricker én, og hvad skal man være opmærksom på? Deltagerne har delte meninger om, hvordan det har været at arbejde med de spørgsmål, der lægges op til med bogen. Ligesom de fortæller, at der er stor forskel på, hvilken gavn de bagefter har haft af den. Nogle deltagere følte faktisk ikke, at de var parat til at arbejde med de personlige værktøjer. Flere fandt det for vanskeligt at sidde og forholde sig til nogle meget personlige ting og åbent snakke om dem i gruppen. De deltagere, der repræsenterede denne gruppe, forslog at der skulle være bedre mulighed for individuel hjælp til afklaring af, hvad deltagerne har svært ved, og hvordan den enkelte deltager kan gribe det an i sin situation. En siger det sådan: Vedkommende fortrød ud fra en senere erkendelse af, at den vil være et godt redskab. Men flere fortalte, at de faktisk bruger den. Når de er ved at få det dårligt, ser de lige i bogen for at tjekke op på, hvad de kan gøre for at få det bedre, og det hjælper. Bogen bruges på mange forskellige måder. Så synes jeg virkelig, at den der bog har været rigtig, rigtig god for mig, og jeg bruger den stadigvæk og når jeg bliver nedjusteret i medicin, så sætter jeg en lap ind i den der bog og skriver dato, at nu har jeg nedtrappet og så ved min familie og mine nærmeste venner hvor den bog ligger og hvis der skulle ske et eller andet så kan de slå op i den, ikke? Og den er selvfølgelig også blevet opjusteret med, at hvis jeg skulle blive indlagt, hvem jeg gerne vil se og der er jo nogen gange, hvor venskaber forandrer sig og sådan noget, og så bliver de streget og et nyt navn sat på. Altså bogen har virkelig været et godt redskab til mig, For mig virker den også lidt som sådan et akut-kort, ikk.? Altså nu kommer du i en situation, hvor du måske bliver presset eller et eller andet...? Så trækker du dit akut-kort op og så behøver du ikke at tænke på en masse nyt, vel? b4. Gennemgående elementer i undervisningen Så skulle der måske have været sådan en hel individuel samtale med lærerne måske. Ikke at jeg vil have eneundervisning, men det skulle have noget at gøre med, at man satte sig og sådan helt individuelt fandt ud af, hvad man har svært ved, og hvordan vi kan gribe det an i lige min situation. Andre deltagere har fået rigtig meget ud af det individuelle arbejde. Det har givet adgang til en personlig udvikling, også selvom det var problematiske forhold, man skulle forholde sig til: Hvor har jeg lært meget. Jeg har aldrig været særlig god til at sidde og arbejde for mig selv, jeg har det bedst med gruppearbejde. Men det gjorde, at jeg skulle tænke tingene selv. Og det var sundt, fordi det er så let at sidde i en gruppe og blive inspireret af hinanden. Men når du sidder med bogen alene, så er det dine egne tanker 100% der kommer ned, og det tror jeg faktisk, er meget vigtigt. Nogle af de elementer, der har haft stor betydning for deltagerne, uanset hvornår de deltog i Vendepunkter, har været: At recovery betyder, at der er muligheder for at udvikle et liv, hvor det ikke er evt. psykiske krisesymptomer, der definerer hvor man kommer hen i livet, og hvad ens fremtidsudsigter er. Processen fra offer til aktiv deltager (empowerment). Fralæggelsen af tillært hjælpeløshed. Hvordan man håndterer den forskelsbehandling, man møder. Psykisk lidelse forstået ud fra forskellige synsvinkler og udvikling af egen forståelse som basis for en videre individuel udvikling. Brugen af bruger-til-bruger rådgivning\nVENDEPUNKTER. M u li g h. Recoveryforløb i et brugerperspektiv. Evaluering. Merete Dobusz Marts 2011 BD I A T D V ER D E N\nVENDEPUNKTER Recoveryforløb i et brugerperspektiv Evaluering HANCEFIND N FINDSTYRKE LI VN YC LIVETER ed er VE NTERPÅ L T DI B RI K ET NS IG SE LVO P E ÆD L G GM A T DIG D ME LE G A BD N FYLDT M u li g


VVM-tilladelse til vådområdeprojekt Hjeds Sø\nVådområdeprojekt Hjeds Sø i den øvre del af Binderup Å vest for Støvring og nord for Suldrup i Rebild Kommune – VVM tilladelse og sammenfattende redegørelse\nNaturstyrelsen har den 4. marts 2016 givet Naturstyrelsen Himmerland VVM-tilladelse til etablering af vådområdeprojekt Hjeds Sø beliggende i den øvre del af Binderup Å vest for Støvring og nord for Suldrup i Rebild Kommune. Tilladelsen er givet efter VVM-bekendtgørelse nr. 1832 af 16. december 2015 § 7.\nProjektets beliggenhed fremgår af kortet.\nVVM-tilladelsen og den sammenfattende redegørelse inkl. bilag kan ses her på siden eller fås ved henvendelse til Naturstyrelsen, som også kan give yderligere oplysninger om projektet.\nAfgørelsen kan påklages til Natur- og Miljøklagenævnet af enhver med retlig interesse i sagens udfald samt af landsdækkende foreninger og organisationer, der som hovedformål har beskyttelsen af natur og miljø eller varetagelsen af væsentlige brugerinteresser inden for arealanvendelsen jf. planlovens §§ 58 og 59.\nKlagefristen er 4 uger fra afgørelsens offentlige bekendtgørelse på Naturstyrelsens hjemmeside.\nUdstedelsesbrev til VVM-tilladelsen\nNaturstyrelsens sammenfattende redegørelse


Badeværelse - Murermester Andre Holst\nDu er her: Start / Arbejdsområder / Badeværelse\nMurermester Andre Holst har stor ekspertise inden for badeværelser, ligesom vi har et stort udvalg af sanitet. Derfor kan vi tilbyde dig et spændende nyt badeværelse, der lever op til alle krav og regler. Desuden tilbyder vi totalentrepriser, så du kun skal have kontakt med en håndværker, uagtet hvor meget arbejde, der skal udføres.\nDu kan få nyt badeværelse eller renovering af det gamle\nMurermester Andre Holst er blandt branchens bedste, når det kommer til nyt badeværelse i blandt andet Aarhus og Østjylland i øvrigt. Vi klarer både små reparationer og store moderniseringer, så dit gamle badeværelse bliver som nyt.\nVi tager altid udgangspunkt i dine ønsker og ideer, samt behov og økonomiske rammer, således både design og indretning af et nyt badeværelse kommer til at matche dit hjem, din stil og din dagligdag.\nVi er kreative og dygtige når vi opfører et nyt badeværelse\nVores medarbejdere er dygtige murere, som har stor erfaring inden for faget. Vi lægger vægt på kvalitet og godt håndværk fra start til slut, uanset om det gælder et nyt badeværelse eller en renovering af et eksisterende. Desuden er vi kreative og har altid masser af ideer til dit nye projekt.\nKontakt Murermester Andre Holst hvis du ønsker inspiration og et godt tilbud på et nyt badeværelse. Du kan ringe på telefon 51 26 17 16, sende en e-mail til andre@murer-holst.dk eller bruge formularen her. Sammen kan vi finde mulighederne inden for sanitet, renoveringer og nye badeværelser, som passer netop til dig.


June 2017 - MinTech\nSkal jeg vælge fibernet eller bredbånd til hjemmet?\nHvis du står over for en beslutning om at skulle vælge enten traditionelt bredbånd og fibernet til hjemmet, kan du med fordel læse videre, hvor denne artikel fortæller dig, hvilke fordele og ulemper der findes ved henholdsvis bredbånd og fibernet.\nFibernet er kort og godt en del hurtigere og mere stabilt end traditionelt bredbånd, men det betyder ikke, at du skal smide flere hundrede kroner efter fibernet hver måned – for har du overhovedet brug for det?\nFibernet: er det overhovedet muligt?\nInden du går i gang med at lave en liste over fordele og ulemper ved henholdsvis bredbånd og fibernet, skal du starte med at undersøge, om du overhovedet har mulighed for at få fibernet på din adresse.\nDet er nemlig langt fra alle danskere, der kan få fibernet, og specielt på Sjælland er det svært at gøre brug af det eftertragtede fibernet, da der simpelthen endnu ikke er gravet kabler ned til det.\nEn af de største ulemper ved fibernet er som sagt, at det langt fra er alle i Danmark, der kan få dette.\nFordelen ved bredbånd er, at alle i hele landet kan gøre brug af denne internetforbindelse. Nu bliver det en smule teknisk: fibernet er i forhold til ADSL bredbånd bedre, da dette er et symmetrisk internet.\nDet betyder, at både upload og downloadhastigheden er ens – det er den ikke ved almindeligt bredbånd. Her vil downloadhastigheden altid være højere end upload hastigheden.\nFibernet er nemlig en ny type kabel, som bruger lysets hastighed, hvilket betyder, at dit internetsignal transporteres via lys, og det er netop derfor muligt at opnå disse ekstremt høje hastigheder.\nFibernet er altså langt hurtigere end bredbånd, og det er ydermere også meget mere stabilt.\nBredbånd er støjfølsomt, hvilket betyder, at afstanden mellem dig og centralen kan have stor betydning for hastigheden, samt at hastigheden kan blive forstyrret, hvis der er mange, der anvender den enkelte bredbåndsforbindelse – alt dette undgår du ved fibernet.\nDu kan sammenligne priser på fibernet hos Kpn eller Netkablet og blive endnu klogere på, hvilken internetforbindelse du skal vælge fremover.\nSelvom fibernet for længst har overhalet bredbånd, hvad angår performance, betyder dette ikke, at du skal vælge fibernet – for måske har du slet ikke brug for det.\nHvis du bor alene og kun bruger dit internet til at streame film et par gange om ugen og ellers surfer lidt rundt på nettet, kan traditionelt bredbånd sagtens klare mosten. Så er der ingen grund til, at du smider flere penge end højst nødvendigt efter dit nye internet, hvis du alligevel ikke bruger de fordele, du egentlig betaler for.\nDet gælder altså om, at du finder det internet, der matcher dine behov bedst muligt, så du ikke betaler mere end nødvendigt.\nDu er forhåbentlig blevet en del klogere på, hvad fibernet er, og hvorfor det er så populært.\nDermed ikke sagt, at traditionelt bredbånd ikke længere kan klare jobbet – det kommer blot helt an på, hvad dine behov er.\nThis entry was posted in IT on June 21, 2017 by admin.


19-årige Sølvi blev mishandlet af bæver - syet med 22 sting – Ekstra Bladet\nMandag d. 13. jun. 2016 - kl. 22:09\n19-årige Sølvi blev mishandlet af bæver - syet med 22 sting\nNorske Sølvi Elise Worps var i livsfare, da hun blev bidt af en bæver mens hun var ude og svømme\nSølvi Elise Worps måtte syes med 22 sting efter angrebet. (Foto: Tor Magne Gausdal).\nNormalt er bævere sky og bange for mennesker, men Sølvi Elise Worps stødte på en særdeles aggressiv en af slagsen, da hun mandag sidste uge tog sig en svømmetur i en flod ved Kvinesdal i Norge.\nDen 19-årige norske kvinde var taget på udflugt i den flotte natur for at bade med nogle kammerater:\n- Vi er i vandet og pludselig hører jeg et gigantisk plask. Jeg er overbevist om, at det er en laks, der springer bag mig. Vi fortsatte derfor med at bade og så skete det, fortæller hun til Aekkefjords Tidende.\nPludselig gik bæveren til angreb:\n- Jeg kunne pludselig mærke, at jeg blev bidt i låret, ja nærmest gnavet på . Jeg kiggede ned og så et brunt dyr med en masse pels, som bed mig i låret. Den bed igen og igen - omkring tre til fem gange. Jeg gjorde ikke modstand, men bæveren gav ikke op. Jeg holdt fast i et klippefremspring. Det føltes som at være med i 'Dødens Gab'.\nSølvis mandlige venner flygtede op af floden. Til sidst slap bæveren sit tag i den 19-årige pige og hun blev hastet til hospitalet, hvor hun blev syet med 22 sting. Biddene var tæt på hovedpulsåren - Sølvi slap heldigt fra angrebet:\n- Efter min oplevelse har jeg læst om andre der er blevet angrebet af bævere. En mand blev bidt i hovedpulsåren og døde af angrebet. Det kunne være gået helt galt, konstaterer Sølvi Elise Worps i interviewt med Aekkefjords Tidende.\nI Danmark kan bæveren opleves i Vestjylland og Nordsjælland. Bæveren er normalt et sky dyr og angriber kun mennesker, hvis den føler sig truet. Bæverens klask med halen i vandet er et tegn på at der er fare på færde.\nI Hviderusland blev en mand i 2013 bidt ihjel af en bæver.


Business boost Styrker din business på 6 uger - Upgradeit\nStyrk din business med 6 ugers business boost - og få den forretning du ved, du fortjener\nArbejder du med mennesker? Og vil du gerne være en endnu dygtigere coach/rådgiver og en sand mester til at sælge din viden? Business boost er et 6-ugers forløb til selvstændige og ledere med hands-on værktøjer og konkrete redskaber til dig, der både vil udvide din værktøjskasse og udvikle din business.\n6 dage (mandag formiddage)\nEr du klar til at skabe den business, du drømmer om?\nBemærk: Vi starter næste hold op i august 2021. Men søg nu for at sikre dig tilskuddet fra Iværksætterpuljen.\nfor at få mere information eller hjælp til at søge tilskud\nFor at sikre, at vi er det rette match, tilbyder vi en uforpligtende samtale, hvor vi sammen finder ud af, om forløbet er noget for dig.\nDu udvikler en større gennemslagskraft i din personlige kommunikation\nDu får ny indsigt i, hvordan du afkoder andres kropssprog – og bruger dit eget bevidst og strategisk.\nDu får konkrete værktøjer til at brande dig effektivt og målrettet\nDu lærer, præcis hvorfor mange brands fejler – og hvad du skal gøre anderledes.\nDu lærer, hvordan du får adgang til din kreativitet og bruger af den – uden at opbruge den\nDu lærer, hvordan du altid er ét skridt foran i din forretning og får konkrete metoder til at forudse dine kunders behov\nDu får indsigt i, hvordan du bruger din tid mest effektivt (og hvilke tidsslugende opgaver du har)\nDu får forklaringen på, hvorfor du aldrig overholder egne deadlines – og lærer, hvad du gør ved det.\nDu får hemmeligheden bag ethvert salg og lærer, hvordan du bruger den strategisk\nDu lærer den ene ting ved menneskets psyke, som er afgørende for succes med salg\nDu får en fejlprøvet metode til at sikre, at dine kunder hungrer efter det, du sælger\nDu får mit hemmelige trick til at fjerne tvivl og usikkerhed i enhver salgssituation.\nDu lærer, hvordan du træner din hjerne til at eksekvere på højt niveau hver eneste dag\nDu udvikler din mentale og faglige ballast, så du står stærkt i dig selv og din business – også når der er modgang\nDu får en konkret teknik til at sælge din viden – uden din kunder oplever det som et salg\nDu får det mindset-switch, der skal til, for at du tiltrækker dine drømmekunder – bare ved at være dig selv.\nGIV DIG SELV OG DIN BUSINESS ET BUSINESS BOOST\nDet behøver ikke være svært at vækste din business\nHvis jeg kender dig ret, kæmper du lige nu:\nDu bruger oceaner af tid på at jage nye kunder\nDu søger internettet tyndt efter nye teknikker, guides og ‘proven frameworks’ til at få gang i forretningen\nDu knokler derudaf i 12-14 timer om dagen – men ser ingen forandring i forretningen\nDu er kørt fast, slækker på opgaverne og overvejer nu, om du skal kaste håndklædet i ringen.\nOg det dræner dig.\nSelvfølgelig. Men hør her.\nDet, du har brug for, er ikke nye, smarte metoder med fancy navne.\nDu har brug for et godt gammeldags boost.\nEt boost, der giver dig overskud og energi til at arbejde på og i din forretning igen.\nEt boost, der giver dig et kærligt spark bagi, sparring med ligesindede og konkrete redskaber til at få din business på ret kurs igen – uden at knokle dig i stykker.\nEt boost, der får dig til at forelske dig i din business igen.\nBusiness Boost er et forløb for selvstændige (og andre ambitiøse ledere), hvor du får konkrete redskaber og hands-on værktøjer til at udvide og udvikle din business – på kun 6 uger.\nMindre teori, mere praksis\nDu får ikke en masse bullshit-teori, som ikke har nogen relevans for din hverdag. Her får du kun lavpraktiske, handlingsorienterede redskaber og værktøjer til at vækste din business. Helt konkret og uden pis.\nDet er nemt at sige, det hele er coronas skyld. Men det får ikke gang i din business igen. På Business Boost får du redskaberne til at tage styrepinden i din business – og en accountability partner, der sørger for, du kommer ud over stepperne.\nFå konkrete værktøjer til at skabe interesse og stå stærkere i din business – og bliv klædt på mentalt og fagligt til at eksekvere på højt niveau hver eneste dag.\nSkab større salg – lettere end nogensinde\nNår du først lærer værktøjerne at kende og forstår, hvordan du bruger teknikkerne, vil du opleve, at det bliver langt lettere og sjovere at hjælpe andre – samtidig med du skaber de vildeste resultater.\nHar jeg tid til det?\nJeg ved godt, hvad du tænker: “Men har jeg tid til det her?” Og jeg forstår din tvivl. Du knokler jo derudaf lige nu. Hvordan skal du presse det her ind i en allerede fyldt kalender? Men det handler om, hvordan du bruger din tid. At du lærer at bruge dine timer mere effektivt og strategisk. At du lige nu bruger alt for meget tid på opgaver, der dræner dig. Og at du bliver kvalt langsomt af at kæmpe hver dag uden at kunne høste gevinsten af dit arbejde. På forløbet her får du konkret indsigt i, hvilke opgaver du skal fokusere på, og hvilke du kan skære fra. Du får et helikopterblik på din forretning og lærer, hvordan du bruger din tid klogest – så du får maksimal output af den. Og jeg tør godt garantere dig, at du bliver overrasket over, hvor meget tid (og energi) du kan finde ved at justere dit mindset og den måde, du arbejder på. Spørgsmålet er i virkeligheden, om du har tid til at lade være …\nTØR DU SATSE PÅ DIN VIRKSOMHED\nSalg er et håndværk, der skal trænes\nHer er et lille udsnit af, hvad du skal forvente på det eksklusive Business Boost-forløb:\nDu møder nogle af Danmarks bedste inden for deres felt. Som har levet af at coache både erhvervsliv og private med stor succes i mere end 10 år.\nDu får adgang til og indsigt i alle de vigtigste forretningsværktøjer og lærer, hvordan du anvender dem, så du finder den indre styrke, der giver dig ro i dit arbejde og øger dit salg år efter år.\nDu vil være et sted, hvor de bedste af de bedste iværksættere ønsker at være.\nDu går efter de 6 uger med værktøjer, der vil forandre både dig dine resultater markant.\nBook en gratis afklarende session og find ud af, om Business Boost er noget for dig.\nStå stærkt og skab tydelige resultater\nDu bliver undervist af businessmentorer med praktisk erfaring, som dagligt har fingeren på pulsen ude hos klienterne.\nØnsker du at lære de spørgsmål, der får kunden til at spørge efter netop dig som deres foretrukne valg? De spørgsmål, som får kunden til at indse, at de har en udfordring, som du skal hjælpe dem med at løse?\nSkal du arbejde smartere og mere intelligent med din virksomhed end i dag, skal du også bruge mindre tid på at øge din omsætning og dit afkast?\nHvordan påvirker det din salgskurve dig og dermed din energi og din forretning?\nHar du lidt berøringsangst for salg, så er dette forløb også stedet, hvor du får metoderne til at få så meget ro på dit salg, at du ligefrem kommer til at elske at sælge.\nPraktiske informationer om forløbet\nPå forløbet får du indsigt, viden og hands-on værktøjer til at tage din business til et nyt (og langt federe) niveau.\nForløbet består af 6 undervisningsdage spredt ud over 6 uger. Udover undervisningen får du individuel 1-1 businesssparring med fokus på at omsætte og implementere værktøjerne i din business.\n*Din pris 5.5995 ex moms\nUddannelsesdagene er spredt over 6 uger ( 30 kursusdage) og ligger typisk mandag formiddage. I forløbet er der også individuel business mentoring inkluderet.\nMulighed for opstart inden sommerferien er en af de følgende datoer:\nHej! Vi hedder John og Julie, og det er os, der står bag Business Boost-forløbet.\nI de sidste knap 20 år har vi arbejdet med at coache og udvikle ledere på alle plan. Og vi elsker at være med til at flytte mennesker og organisationer.\nFor os er det evigt spændende at hjælpe mennesker med at få trivsel, performance og resultater til at gå hånd i hånd.\nSå det er det, vi laver.\nOg lige nu ser vi desværre, at mange selvstændige kæmper en brav kamp for at få deres business på ret køl igen.\nDe knokler for at få nye kunder ind, resultaterne står ikke mål med indsatsen og rigtig mange er kørt trætte i arbejdet med deres forretning.\nDerfor har vi lavet det her forløb.\nFor at give selvstændige (og andre coronaramte) et tiltrængt boost, så de kan skabe den forretning, de fortjener.\nVi håber, du har lyst til at snuse til forløbet. Det kan du gøre ved at booke en gratis afklarende samtale og finde ud af, om forløbet er noget for dig.\nDu er også velkommen til at hilse på os ovre på LinkedIn – find John her og Julie her.\nVi glæder os til at høre fra dig – og til at hjælpe dig med at vækste din business.\nEr du klar til at vækste din business?\nSå book en snak med John Andersson som er en af underviserne på forløbet.


Falck skal slukke brandene i Hedensted Kommune | TV SYD\n17. okt 2017, kl. 07:46\nFalck skal slukke brandene i Hedensted Kommune\nFalck skal fra nytår slukke brandene i Hedensted Kommune. Foto: Falck\nFalck skal fra nytår slukke brandene i Hedensted Kommune, mens Horsens Kommune fortsætter med at drive brandstationen i Horsens.\nBrandslukningen i Hedensted og Horsens kommuner har været i udbud - og nu foreligger resultatet.\nFalck skal fra 1. januar 2018 og 10 år frem skal stå for brandslukningen i Hedensted Kommune og i den del af Horsens Kommune, der dækkes fra brandstationen i Brædstrup, mens Horsens Kommune i samme 10 års periode fortsat skal drive brandstationen i Horsens. Ud over slukningen af ildebrande omfatter aftalerne også frigørelse af fastklemte ved færdselsuheld og de øvrige opgaver, som brandvæsenet løser til dagligt.\nDet oplyser de to kommuners fælles beredskab, Sydøstjyllands Brandvæsen, der står for den overordnede drift - og altså i fremtiden med Falck og Horsens Kommune som entrepenører.\nI Hedensted Kommune overtager Falck driften af brandstationerne i Hedensted, Tørring, Hornsyld og Klakring. Det har Trekantsområdets Brandvæsen stået for i de seneste år - men de bød ikke på opgaven i Hedensted Kommune i det nye udbud.\nI praksis vil de samme frivillige og heltidsansatte brandfolk komme til at slukke brandene.\nUdbuddet omfattede den praktiske drift af i alt seks brandstationer i de to kommuner. Fem af brandstationerne bemandes på deltid, det vil sige med tilkalde-brandfolk, mens brandstationen i Horsens er en kombination af fuldtids- og deltidsansatte brandfolk.\nDet bærende element i udbuddet er mandskab, herunder løn og ansættelse, uddannelse og udrykninger. Der er også blive tale om, at leverandørerne skal levere enkelte brandkøretøjer til Sydøstjyllands Brandvæsen.


Tjekker du også Facebook, Instagram og Snapchat flere gange om dagen? Det skal du måske stoppe med. En rapport viser nemlig, at risikoen for at føle dig ensom fordobles af bare få timer på sociale medier\nDu scroller igennem Instagram og ser det ene perfekte billede efter det andet, og pludselig føler du, at dit liv er uperfekt og ensomt – det er du ikke alene om.\nEn rapport udarbejdet af amerikanske psykologer viser, at du fordobler risikoen for at føle social isolation, hvis du bruger over to timer om dagen på sociale medier, skriver BBC.\nUndersøgelsen er lavet med 19 til 32-årige. (Foto: All Over)\nEksklusion og isolation\nRapporten siger, at udsættelsen for ideelle præsentationer af andre personers liv kan forårsage misundelse. Samtidig kan brug af sociale medier forstærke følelsen af eksklusion, hvis du eksempelvis kan se, at dine venner er til et arrangement, som du er ikke inviteret til.\nLæs også: Klumme: Jeg valgte ensomheden\nDer lægges dog vægt på, at sociale medier ikke nødvendigvis er den eneste grund til, at du føler dig trist, men de kan forstærke de følelser, du allerede har:\n– Vi ved endnu ikke, hvad der kom først: Brugen af sociale medier eller opfattelsen af social isolation, fortæller medforfatter til rapporten Elisabet Miller og fortsætter:\n– Det er muligt, at unge, som allerede følte sig ensomme, har vendt sig mod sociale medier. Eller det kan være, at deres forøgede brug af sociale medier på en måde har ført til følelsen af isolation fra den rigtige verden.\nLivet skal ikke leves online\nTeorier i rapporten foreslår, at jo mere tid en person bruger online, jo mindre tid har de til relationer i den virkelige verden, og det er et problem, der skal tages hånd om:\n– Det her er et vigtigt problem at undersøge, fordi mentale sundhedsproblemer og social isolation er på et epidemisk niveau blandt unge, siger professer Brian Primack og fortsætter:\n– Vi er fra naturens side sociale skabninger, men det moderne liv har det med at opdele os i stedet for at bringe os sammen.\nLæs også: Er du ensom? Så er der hjælp på vej\nDer er heldigvis hjælp at hente, hvis du føler dig ensom. Er du mellem 15 og 25 år, tilbyder Ventilen arrangementer for ensomme unge. Der er 15 mødesteder i Danmark, som har åbent et par dage om ugen. Her kan du møde andre unge i samme situation og få sat ord på dine følelser.


Volvos lillesøster er klar med ny model, der skal bygges i Belgien – Ekstra Bladet\n27. mar. 2018 kl. 12:29\nLynk & Co. har lanceret sin anden bil, der vil kunne fås på abonnement og nemt kan lånes ud til andre\nLynk 02 skal bygges på samme fabrik i Belgien som Volvo XC40, men vil kun kunne fås med hybrid- eller ren elmotor. Foto: Lynk & Co\nDen nye Lynk 02 ligner ved første øjekast endnu en af de skarptskårne SUV'er, som bilproducenterne i disse år oversvømmer alverdens vejnet med. Men kig en ekstra gang, og du vil se, at der alligevel er noget bekendt ved bilen fra det endnu lidt ukendte mærke Lynk & Co.\nDen deler nemlig platform, dimensioner og fødested med ingen ringere end årets bil i Europa, Volvo XC40.\nVolvo og Lynk & Co er begge ejede af kinesiske Geely, og den nye Lynk 02 skal derfor også bygges på Volvo-fabrikken i Belgien, når produktionen efter planen går i gang i 2019.\nDesignmæssigt minder de to biler dog ikke så meget om hinanden, og særligt fronten på Lynk 02 giver associationer til biler som Porsche Macan. Lynk 02 bliver samtidig lidt mindre og lidt mere coupé-formet end mærkets første bil, kaldet Lynk 01.\nVolvo laver nyt bilmærke i stærkt samarbejde\nDet er dog ikke på udseendet, bilen kommer til at skille sig mest ud. Lynk & Co vil nemlig tilbyde bilen på abonnement og lade hele salgsprocessen foregå online.\nModsat etablerede bilproducenter har man heller ingen planer om skrabede basismodeller og lange udstyrslister. Bilen vil kun kunne fås i én, fuldt udstyret modelvariant.\n- Dette er for dem, der kan lide at køre bil, men ikke vil eje en, siger vicedirektør i Lynk & Co, Alain Visser ifølge svenske Expressen, under lanceringen af Lynk 02 mandag.\nUnder lanceringen fortalte han også, at det skal være muligt at låne bilen ud og måske endda tjene lidt penge på den, når man ikke selv bruger den.\n- Hvis du eksempelvis tager væk, så tryk på den knap, der viser andre, at de kan låne bilen i mellemtiden. Vi tager ikke noget af lejen, og du kan helt sikkert tjene penge på den, siger han ifølge Expressen.\nLynk & Co satser på hybridteknologi i Europa, og bilerne vil derfor kun kunne fås med enten hybrid- eller ren elmotor.\nSelv om Lynk 02 primært skal sælges online, har producenten også planer om at åbne enkelte showrooms. Samtidig med lanceringen af 02 annoncerede Lynk & Co, at man vil åbne sit første showroom i Amsterdam, og herefter følger Barcelona, Berlin, Bruxelles og London.\nDertil kommer flere pop-op forretninger i andre europæiske storbyer. Det er endnu ikke meldt ud, hvordan interesserede danske købere får fingrene i en af de nye Lynk 02, ligesom priserne heller ikke er blevet offentliggjort.