AngstAvisen. Angstforeningens nyhedsbrev. ISSN - PDF\nAngstAvisen. Angstforeningens nyhedsbrev. ISSN\nDownload "AngstAvisen. Angstforeningens nyhedsbrev. www.angstforeningen.dk ISSN 1601-8591"\n1 Marts AngstAvisen Angstforeningens nyhedsbrev Tema om stress: Er stress en gammel tante? Tema om børn med angst: Tør angstramte få børn? Årsregnskab Selvhjælpsgrupper Forårets arrangementer ISSN\n2 Indholdsfortegnelse Redaktion: Kamma Kaspersen (ansv. red.) Marie Särs Andersen Peter Risby Hansen Produktion: Toptryk Grafisk ApS Oplag: Layout: Dupont1 Artikler i Angst-Avisen udtrykker ikke nødvendigvis redaktionens eller Angstforeningens holdning. Redaktionen er bekendt med navn og adresse på skribenter. Bidrag på diskette eller mail til Peter Bangsvej 1, G, Frederiksberg C Tlf.: Vi frakender os ansvar for tilsendt materiale, vi ikke har bestilt. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte og redigere i materiale. Angst-Avisen er Angstforeningens medlemsblad og udkommer 4 gange årligt. Kontingent 2007: kr.150 årligt. Biblioteksabonnement: 250 kr. Institutionsabonnement privat: kr. årligt. (op til 10 blade pr. nummer). Institutionsabonnement offentligt: 500 kr. årligt. Gavebeløb på mindst 25 kr. pr. medlem medvirker til at bevare vores godkendelse til driftsstøtte fra tips- og lottomidlerne. Løssalg: 20 kr. Gaver og sponsoreringer op til og med kr. årligt er fradragsberettiget iht. Ligningslovens 8A. Der skal dog betales skat af de første 500 gavekroner. INDHOLD 2 Redaktion 3 Leder 4 Tema: børn og angst 4-5 Kan man sætte børn i verden Mor, jeg vil hjem 8 Selvhjælpsgrupper 9 Visualisering 10 Pillen, der kan få dig til at glemme 11 Billigere at give store gaver 12 Tema: Stress og angst 13 Stress og tænkning Årsregnskab 16 Er stress en gammel tante? 17 Lægemiddelstyrelsen Bogreolen Stress-høring Personlige historier 24 opslagstavlen Tema om børn og om stress I Angstforeningens Forum har der været en diskussion om, hvorvidt det er forsvarligt at sætte børn i verden, når den ene af forældrene lider af angst. Meningerne er delte, men det kom lidt bag på mig, at så mange angstramte alligevel havde valgt børnene fra, især pga. deres egne oplevelser som barn med en angstramt forælder. Der er mange præventive metoder, man kan benytte, for at forhindre at ens børn får en angstlidelse. I den forbindelse er der mange gode råd at hente i de boganmeldelser af bøger omhandlende børn og angst, der er med i temaet om børn i dette blad. Det er ganske almindelige praktiske råd, som stort set alle kan efterleve uden afsavn. Viden er som bekendt vejen til større indsigt og bedre livsvilkår. Vi bringer bl.a. en historie om, hvordan skolen er medvirkende til, at en angstlidelse kan blusse op. Vores andet tema handler om stress. Et meget misbrugt ord efterhånden. Der går ikke en dag, uden at medierne benytter ordet stress i flæng, så man må tro, at hele den danske befolkning lider af stress. Sådan forholder det sig selvfølgelig ikke. Der er bare gået inflation i ordet. Det negative ved at alle har stress kan være, at det ender som i historien om Peter og Ulven. Råber man stress for mange gange, er der til sidst ingen, der tager det alvorligt. Det er også trist, at der tilsyneladende stadig er så stort tabu om psykiske lidelser, at mange med angst, OCD og depression fornægter deres primære lidelse og siger, at de lider af stress i stedet. Kald dog en spade for en spade, ellers forstiller vi os - og tager ikke os selv alvorligt. Husk! Det er ingen skam at lide af angst, og det er ikke finere at lide af stress. Det ved de, der virkelig lider af stresstilstande. Læs mere om dette i anmeldelsen af Stressbogen, der grundigt kommer hele vejen rundt om emnet, samt psykologens og psykiaterens artikler om stress. I øjeblikket samarbejder vi med OCD- og DepressionsForeningen om at lave konferencer om fremtidens behandling af de ikke-psykotiske lidelser, bl.a. for at råbe politikerne op og gøre opmærksom på de manglende behandlingstilbud. Der vil være en konference i hver region, dato og sted fremgår af Opslagstavlen på bagsiden. Håber mange af jer vil sætte kryds i kalenderen, når turen kommer til jeres region. Vi går inden længe i gang med at producere to nye brochurer: en om børn og unge og angst og en om stress. De er gratis og kan bestilles nogenlunde samtidig med, at næste udgave af AngstAvisen, nr. 18, kommer ud i juli/august. Det er også tid til betaling af kontingent for Nogle har allerede betalt, og resten vil få et girokort ind ad brevsprækken inden længe. Tag godt imod det! Uden jeres støtte, var vi her ikke. Venlig hilsen Kamma Kaspersen\n3 TEMA - Børn og angst Kan man forsvare at sætte børn i verden, når man har angst? Af Marie S. Andersen i samarbejde med Marianne Breds Geoffroy, overlæge i psykiatri, Ph.d På Angstforeningens forum har det været diskuteret, hvorvidt det er forsvarligt at sætte børn i verden, når man har angst, og indlæggene indeholder argumenter både for og imod. En skriver: Ligegyldigt hvor meget man skærmer børnene, kan de ikke undgå at opfange angsten og indoptage den selv eller få andre destruktive reaktionsmønstre. En anden, der er vokset op med en forælder, der har en angstlidelse, skriver: Jeg synes, det var meget, meget hårdt at være barn af en angst person - det skaber en enorm utryghed og gjorde, at jeg selv blev et ængsteligt barn. (Indlægsskriveren har i dag panikangst og mener ikke, hun kan forsvare at sætte børn i verden). Det er som bekendt en arvelig faktor, der afgør, om et barn er disponeret til at få angst eller ej. Men det er ikke nødvendigvis sådan, at hvis mor har socialfobi, så får barnet også socialfobi, eller hvis far har panikangst, så får barnet panikangst. Barnet risikerer derimod at arve en generelt større følsomhed og en lavere tærskel i kroppen for, hvornår alarmberedskabet aktiveres. Afhængigt af, hvordan forældrene og omgivelserne spiller sammen med barnet under opvæksten vil nogle børn kunne udvikle forskellige former for angst. Ofte er det først i situationer, hvor det bliver svært at være til fx ved drillerier, forældrenes skilsmisse, svær sygdom eller de krav, der er til barnet i teenagealderen, at barnet kan få en egentlig angstlidelse. Man kan ofte se i en tidlig alder, hvilke børn i børneflokken, der har arvet mors eller fars ængstelighed. Det barn, der har de ængstelige træk vil typisk være overopmærksomt på den forælder, der har en angstlidelse og er bekymret eller perfektionistisk. De af ens børn, som ikke har ængstelige træk vil typisk være ret upåvirkelige af den overpylrende mor eller far eller blive irriterede og gøre lidt oprør. Det ængstelige barn vil imidlertid selv kunne mærke i kroppen, at uhh, jeg skal passe på, og på den måde vil forældre, der ikke selv er klar over, hvordan man skal tackle ængstelighed uden at vide det komme til at forstærke dette barns ængstelighed/tendens til angstlidelse. Som forældre kan vi ikke gardere vores børn mod os selv eller livets med- og modgang. Men er vi opmærksomme på, at et eller flere af vores børn kan være disponeret for en angstlidelse, har vi et godt udgangspunkt for at forebygge. Som en indlægsskriver udtrykker det på Forum: At være bevidst om, at man har et problem, tror jeg er guld værd. Så har man noget at arbejde ud fra, så man ikke kommer til at overføre sine problemer til barnet. Marianne Breds Geoffroy, overlæge i psykiatri, Ph.d, brugte i et foredrag formuleringen man skal passe på ikke at opdrage sit ængstelige barn til at tænke socialfobisk. En formulering der fortæller noget om, i hvor høj grad man kan påvirke den måde, ens barn lærer at tænke på. Hvis man fx hele tiden siger til det ængstelige barn: Sid nu pænt, så du ikke spilder! Husk nu at sige tak, så de ikke synes, du er uopdragen! Hvad tror du ikke folk tænker, hvis du kommer til at spilde? osv. vil barnet efterhånden begynde at måle sit værd ud fra hvad (det tror) andre tænker om det. Det vil udvikle andreværd, og begynde at stille store krav til sig selv om at være perfekt for at opnå andres kærlighed og accept. En umulig opgave, der ofte ender i en ond cirkel, hvor barnet har svært ved at leve op til sine egne krav om perfektionisme og derfor oplever nederlag, usikkerhed og selvbebrejdelser. Nogle små tips kan være, at man netop undlader at referere til, hvad (man tror), andre tænker. Samtidig bør man undlade at sætte for meget fokus på barnets præstationer, men i stedet fokusere på barnets oplevelser. Har et barn fx fået nye cowboybukser, kan man i stedet for at sige: Syntes de andre, at dine nye bukser var flotte, sige: Er du glad for dine nye cowboybukser? Og i stedet for altid at sige: Du er vel nok dygtig til at skrive stil, kan man også sige: Det må have været spændende at skrive den stil. På den måde flytter man fokus fra præstationen til glæden ved at udføre en opgave. Man skal også være opmærksom på ikke at overføre sin egen bekymring til barnet. Hvis det fx kommer hjem fra børnehaven og fortæller, at de skal på tur til ZOO, kan man i stedet for at få rynker i panden og sige: Pas nu på, at du ikke kommer i klemme i togdøren træne sig selv i at reagere positivt: Det bliver vel nok spændende. Og med træning i, hvordan man tackler sine egne katastrofetanker, vil man i nævnte eksempel fx kunne komme frem til, at formaningen om togdøren under alle omstændigheder er overflødig, fordi man i stedet kan sætte sin lid til, at pædagogerne nok skal se efter. (Læs fx Kognitiv Terapi Metoder i hverdagen, som er anmeldt i denne AngstAvis). Man kan også øve sig i at være modig og gå foran og vise barnet, hvordan man tackler situationer, der udløser uro i maven. Det er vigtigt at vise, hvordan alle vi mennesker er bange på forskellige måder nogle har kroppe, der bliver forskrækkede, når det lyner og tordner, nogle har kroppe, der bliver forskrækkede, når der kommer en lillebitte edderkop spankulerende forbi osv. Der er masser af ting, vi alle kan være bange for, og hvor vi sammen med vores barn kan undersøge og træne os i at lære det fremmede, der gibber i kroppen, at kende. Samtidig kan vi hjælpe barnet ved at sætte ord fx på uroen i maven: Det er bare hoppebolden i maven, du mærker nu sådan én har mor også. Nogle gange er det en god idé at lave små afspændingsøvelser sammen, inden man skal ud og træne sammen med sit barn. På den måde vænnes barnet til at få slappet af i kroppen og lærer den farlige situation som jo reelt ikke er farlig at kende. Gradvist vil barnet på den måde kunne trænes til at have det rart (eller rarere) i situationen. Børn er desuden hurtige til at kopiere voksne. Så hvis man fortæller, at man arbejder med sine egne angstsituationer, vil man inspirere barnet til også at arbejde med eventuelle angstsituationer. En 10-årig pige, hvis mor gik på fobiskole, for at lære at holde oplæg og tale i forsamlinger, brød sig ikke om at gå i butikker. Men da hendes mor havde fortalt, at hun trænede, det hun var bange for, sagde datteren en dag: Mor, jeg vil gøre lige som dig. Jeg vil gøre det, jeg ikke kan li og øve mig i at gå i butikker. (Hun kunne som 10-årig sagtens overføre moderens arbejde med at tale i forsamlinger til sit eget arbejde med butikker, og i dag har hun ingen problemer med butikker). I det hele taget er det vigtigt, at man er opmærksom på ikke at gøre angst til tabu. (Mon ikke det har været noget af det mest tyngende i hjem med angste forældre, at børnene kunne fornemme, at der var noget galt, men at man ikke kunne tale om det?) Hvis man som forælder taler om sin egen angst på en måde, der passer til barnets udviklingstrin så forebygger man, at barnet laver sine egne mærkelige forestillinger, som tit ikke hjælper ret godt. Samtidig gør man det til noget legalt og naturligt at være åben omkring angst. Endelig skal man huske, at vi mennesker er forskellige. Vi har alle arvet træk, der styrker og træk der svækker os, og det lever vi med, så godt vi kan. Det angste træk er jo et overlevelsestræk, og derfor er der også gode sider ved at være ængsteligt anlagt: Man er et meget opmærksomt og ofte meget vidende menneske, fordi man suger en masse informationer til sig fra omgivelserne hele tiden. Bagsiden er så, at det kan være belastende at være så aktiv i sit sanseapparat og det er det, man kan træne sit barn i at håndtere. I disse år er der heldigvis ved at komme større fokus netop på forældrenes rolle i forebyggelsen af angstlidelser, og forbereder man sig lidt, er der som sagt mange muligheder for at forebygge og afhjælpe. Endelig er der, som Kamma Kaspersen konkluderer på Forum, udsigt til behandlingsgaranti for børn og unge, hvis det skulle komme dertil. Alt i alt er den lille ny generation på mange måder i denne sammenhæng langt bedre stillet end tidligere generationer. AngstAvisen 17_2006\n4 TEMA - Børn og angst Mor, jeg vil hjem! Af Marianne Breds Geoffroy, Speciallæge i psykiatri Nu havde han sådan glædet sig til at sove hos sin bedste ven fra børnehaven. Men kl. 22 har du din grædende søn i telefonen. Han kan ikke mere. Han vil hjem. Hvad gør du? Du henter ham. Så skal der arbejdes med angst og utryghed i den kommende tid. I skal i gang med - ved fælles hjælp - at forberede ham til, at det bliver en succesoplevelse næste gang, bedstevennen inviterer. Kroppen larmer. Der er hjertebanken, uro i benene, måske tissemyrer i armene, hoppebolde i maven eller en ubehagelig krible-krable-fornemmelse over det hele. Det er ikke spor rart. Sådan kan hjemve føles.. Børn med tendens til ængstelighed og uro i kroppen vil ofte kunne få deres første panikanfald, når de for første gang skal til at sove ude hos fremmede. Men det kan også komme, når man er hjemme hos bedsteforældre, selvom man har sovet der flere gange før. Og det går ikke nødvendigvis over af sig selv med tiden. Når det barn, der havde glædet sig vildt til at sove hos bedstevennen, pludselig får en ubærlig trang til at komme hjem, skyldes det, at det føles i kroppen, som om der er noget galt, og at der kan ske noget ubehageligt. Det behøver ikke være en konkret frygt bare et modbydeligt ubehag. Når man får trigget angst i kroppen, er der to muligheder: kamp eller flugt. Børn vælger naturligt Kig også på dig selv, mor! Har du et barn, der har tendens til at være ængstelig, kan du måske hjælpe ved at ændre lidt på dig selv. For to forældretyper risikerer at fremme angsten hos deres allerede ængstelige børn. Hører du til en af disse typer, kan du med fordel bløde lidt op på faconen. Det er: 1. Pylrede forældre, der ikke lader barnet gøre ting på egen hånd. Barnet er konstant sammen med de voksne og trænes ikke gradvist i at gå til kiosken eller andre alderssvarende aktiviteter, der kræver gradvis oplæring. Ofte kan det være det sidste barn i søskendeflokken, der bliver overbeskyttet, fordi mor har mere tid til den sidste. flugt, med mindre de har lært at håndtere angsten. I det øjeblik mor eller far træder ind af døren, forsvinder uroen flugtvejen er etableret. Derfor har mange forældre svært ved at forstå, hvad det er, barnet oplever. Hvis forældrene blot slår det væk som pjat, vil barnet føle, at hjemve er forkert, og at det selv er forkert. Barnet vil måske forsøge at bære sit problem alene og dermed blive tvunget til at leve med angsten og en idé om at være unormal. Hjemveen vil blive tålt, men barnet vil ikke få lært rigtigt at håndtere den ængstelse, der ligger bag. Det modsatte - at overbeskytte og opgive at barnet kommer ud at sove hos fremmede - er lige så uhensigtsmæssigt. Dit barn har ikke brug for at blive bundet til hjemmet på den måde, det har brug for hjælp til at blive selvstændigt og stærkt. Der findes eksempler på, at forældre i misforstået godhed sågar lader deres store børn sove i forældrenes seng helt op til teenagealderen, fordi forældre kan tro, at hvis barnet får masser af kærlighed og tryghed, så går angsten over. Men det gør angst ikke angst trives og vokser, hvis man undlader at opsøge det frygtede og lærer at mestre det. Hjemve er udtryk for det, som psykiateren kalder separationsangst, direkte oversat: Angst for adskillelse. Og da angst er en naturlig medfødt følelse, der skal hjælpe os til at overleve, er hjemve helt normalt. Følelsen af hjemve er koblet sammen med en tanke: Jeg vil hjem til dem, der kan beskytte mig. Barnet har med andre ord en idé om, at man ikke kan blive beskyttet godt nok, dér hvor det befinder sig. Nogle gange er det fordi, man ikke tror, man kan bede andre voksne om noget hvis nu man skulle få brug for det! Derfor bliver det utrygt at være ude: Man ser sig selv som helt alene, især når dem, man 2. Overkontrollerende og kritiske forældre, der irettesætter barnet meget: Sæt dig nu roligt, hold nu op med at larme, se nu spilder du igen, hvad tænker de andre mon. Øv jer hellere i at lave småfejl sammen. Mor taber et glas på gulvet Uh hvor er hun klodset grin og sjov. Det er ikke farligt at være klodset. Stav forkert og være model på, hvordan man sagtens kan rette ting op ved at strege over/viske ud. Glem at købe mælk og gå sammen ned i kiosken, fordi den voksne har været glemsom osv. Små situationer der fjerner angst for ikke at gøre alting rigtigt første gang, og hvor den voksne er model for barnet, så det kan se, at man kan gøre ting på mange måder uden at være forkert. er hos, sover. Børn med separationsangst kan bl.a. tænke, at selv om man turde forstyrre de voksne, ville de ikke kunne forstå, hvad man har brug for selvom man prøver at sige det. Mor og far de kan trøste, selvom de ikke forstår. Tanken om ikke at kunne få hjælp giver panik det er dét, der ligger bag følelsen af hjemve. Panikanfaldet kaldet hjemve, er så væmmeligt, at barnet ikke vil ud og sove hos fremmede mere. Voksne der får et angstanfald i supermarkedet vil heller ikke hen i supermarkedet igen. Men det er rigtig synd for børn, hvis deres normale barneliv skal indskrænkes, så de ikke kan komme hjem og sove hos andre og ikke kan tage på lejrtur med klassen. Hjemve kan som andre former for angst afhjælpes, hvis man tager et skridt af gangen. Forældre er gode til fx at træne deres barn i at omgås hunde ved gradvist at lade barnet lære hundehvalpe at kende for dernæst at nærme sig lidt større hunde. Man kan kalde det at træne trin for trin op ad en modighedsstige. Først kigger de sammen på en lille hund. Så lader de hunden snuse forsigtigt, så kan man klø hunden lidt på brystet. Så går turen til en større hund. Efterhånden lærer barnet at sige goddag til hunde, når ejeren og mor siger, det er en god hund. På samme måde kan forældre gradvis træne deres barn i at lære kroppens reaktioner at kende og træne det i, hvad andre gør, når man er blandt fremmede, og hvordan fremmede også kan være til hjælp, når man har det skidt. Alle kender til angst Vi kender alle til angst i situationer, hvor noget forskrækker os. Nogle børn kan blive angste i situationer, der egentlig ikke er faretruende. Undersøgelser peger på, at man hos nogle børn allerede fra toårsalderen kan se, at de er tydeligt mere hæmmede og forsigtige end fx deres søskende eller andre børn i omgangskredsen. Tendensen kan være arvelig, og man ser derfor ofte, at ængstelige forældre kan have et ængsteligt barn. Uanset familiens historie vil mange børn opleve hjemve i fem-seks-årsalderen, hvor deres bevidsthed udvides meget. Man er stadig lille og har behov for tryghed hos mor og far. Og det er ikke altid nemt at finde sig til rette hos andre familier. Mange børn i dag bliver passet hele dagen i daginstitution, men er så til gengæld uvante med at være væk fra mor og far derudover. Så det kan være, at barnet har brug for at blive trænet lidt. Og tager forældre sig tid og ro til sammen med barnet at lægge en slagplan, vil hjemveen gradvis vige. STATEMENTS: Det er meget vigtigt at normalisere barnets tanker. At forstå og fx sige: Jeg kender det godt. Jeg havde også hjemve, da jeg var barn. Eller: Jeg er også urolig, når jeg skal noget helt nyt. Sådan kommer I hjemveen til livs 1. Vær dit barns konsulent i kampen mod hjemveen. Tal om, hvad der sker, når han bliver ked af det, mens han er hos kammeraten. Hvad tænker han, at der kan ske, når han pludselig bliver urolig? Det er vigtigt, at han får hjælp til at sætte ord på det, han frygter. Måske bliver han urolig, fordi han er bange for, at lyset bliver slukket om natten. At han kommer til at tisse i sengen. At han skal op og tisse om natten. Eller at han måske ikke må få lov at ringe hjem og sige godnat. Forvent ikke, at han af sig selv fortæller disse ting. Måske ved han det slet ikke, før dine spørgsmål hjælper ham på vej. Når I sammen har lokaliseret problemet, kan I fx ringe til vennens forældre og sætte dem ind i sagerne. Så kan de komme din drengs uro i møde, næste gang han skal sove hos kammeraten. 2. Kan I ikke finde frem til en helt konkret årsag, men blot konstatere, at din søn bliver urolig og utryg lige før sengetid, må I tage udgangspunkt i uroen. Forklar barnet, at den krible-krable-fornemmelse, der er inde i kroppen, godt kan gå væk, hvis han bare ikke er bange for den. At han selv kan få den til at forsvinde ved at se på den som en helt ufarlig larm som en slags hoppekanin i maven. 3. Hjælp dit barn med at øve sig på at sove ude. Lav aftaler med barnet om i første omgang at prøve hos mennesker, som barnet er helt tryg ved. Fx hos bedsteforældre og siden den bedste kammerat. I kan lave et modighedsbarometer - en modighedsstige, som barnet efterhånden kan bevæge sig opad. Giv evt. en modighedsgave for hvert trin. Bare en lille ting i belønning, fordi han arbejder med sin angst/hjemve. Det skal udløse en modighedsgave, hver gang barnet overvinder sig selv. Også selv om han ikke kan holde en hel nat i vennens hus. Lad dit barn være den der kan sige til og fra, det er ham, der kan mærke, hvor slemt det er, og om han er klar til en større udfordring. Her kan belønningen være en god måde at motivere ham til at tage et nap til. 4. Men lad ham heller aldrig føle, at du ikke vil hente ham, hvis han bliver helt ulykkelig. 6 AngstAvisen 17_2006 AngstAvisen 17_2006 7\n5 Selvhjælpsgrupper et fristed, hvor forståelse, lytning, oplevelsesdeling og empatisk indlevelse er nøglebegreber. Vi har bedt et par af vores erfarne gruppeledere fortælle, hvordan møderne i selvhjælpsgrupperne foregår og bringer hermed en beretning fra henholdsvis Aalborg og Odense. Aalborg Af Marie-Louise Vandborg En gruppe kan anskues som en selvstændig entitet eller som en samling af enkeltindivider. Alle er forskellige fra, men samtidig meget lig hinanden. Der er plads til at lytte, kommentere og spejle sig i hvert enkelt medlems oplevelser. Men samtidig er der også plads til at holde sig lidt i baggrunden på de dage, hvor man ikke føler sig oplagt til at være på. En selvhjælpsgruppe består typisk af individer af begge køn i alderen år eller mere. Grupperne er grundlæggende på 6-8 deltagere og med 1-2 gruppeledere. Sidstnævnte har ikke en terapeutisk, men mere en praktisk funktion. De modtager nye gruppemedlemmer og hjælper dem tilrette i gruppen, fungerer som mødeledere og hjælper evt. deltagerne med udførelse af lettere adfærdstræning og gennemgang af selvhjælpsmateriale. Desuden kan de sørge for tilmelding til lokale oplysningsmarkeder, såfremt gruppen har interesse i dette. Gruppelederne orienterer også gruppens medlemmer om, når foreningen arrangerer foredrag eller lignende. Møderne finder sted flere steder i landet som regel to timer en aften hver anden uge. I vores gruppe har vi især vægtet at gøre plads til hinanden. Vi tager to runder, som vi kalder dem, hvor vi i den første fordeler en time over gruppens medlemmer. I denne runde fortæller den enkelte om, hvad der har fyldt siden sidst. Der kan være tale om et panikanfald, der er opstået, samt hvorledes situationen spændte sig af. Endvidere kan der være gruppemedlemmer, som er startet terapeutisk, medicinsk eller i alternativ behandling og i den forbindelse har behov for at fortælle herom. Der behøver ikke nødvendigvis at være opstået en angstprovokerende situation mellem møderne. Den enkelte kan også have lyst til at tale om tanker, der er opstået i mellemtiden. Det kan eksempelvis være, at ens arbejdssituation har ændret sig. Endvidere kan det være, at den enkelte er nået til nogle mere eksistentielle erkendelser vedrørende sit liv. I ovenstående sammenhænge kan det være angsten for fremtiden, angsten for angstens tilbagevendelse eller angsten for ikke at slå til, der gør sig gældende. Anden runde bruges hovedsagelig til at diskutere de mere grundlæggende temaer. Dette kan være medlemmernes syn på samt erfaringer med medicinsk behandling. I denne runde er der så plads til, at alle kan springe ind i samtalen og belyse eller stille spørgsmål til det pågældende emne. Endvidere kan deltagerne stille spørgsmål til hinanden vedrørende de ting, der kom frem i første runde. I forbindelse med anden runde havde vi på et tidspunkt besøg af en kognitiv adfærdspsykolog, der fortalte gruppen om kognitiv adfærdsterapi. Gruppedeltagerne havde mulighed for at stille spørgsmål både omkring kognitiv adfærdsterapi alene og om metoden brugt i kombination med medicin. Selvhjælpsgrupperne kan således anskues som et fristed, hvor forståelse, lytning, oplevelsesdeling og empatisk indlevelse er nøglebegreber. Odense Af Tina Lykke Rasmussen I selvhjælpsgruppen, der holder til i Odense, følger vi mere eller mindre Angstforeningens forslag, hvad angår rammer og struktur for gruppemøder. Vi har en indledende runde, hvor den enkelte kort kan sige, hvad der lige nu er aktuelt, eller om der ikke er noget at berette. Bagefter er der mulighed for at uddybe problemstillinger, man evt. går og tumler med. Det er vigtigt, at der er en vis fortrolighed og tryghed i gruppen, for at medlemmerne kan få sagt det, der går dem på - det der er svært. Nogle vil måske helst tie, og som gruppeleder må man finde ud af, hvor meget man skal presse på, for at vedkommende får åbnet op. Der er enkelte, som skal have et ekstra skub. Vi holder som regel en kort pause efter en times tid. Efter pausen kan det ske, at samtalen glider videre, eller vi arbejder med skemaer. Disse skemaer tager fat på problemstillinger, emner som mange angstramte kender til, fx lavt selvværd, stress. Der er mulighed for andre indslag efter pausen, det kunne være at se film, gennemgå en artikel som er relevant eller lignende. I Odense-gruppen var vi for nylig på beværtning (!) da flere havde udtrykt ønske om at øve sig i at komme ud på offentlige steder, hvor der var andre mennesker. Vi blev enige om et sted, hvor man kunne sidde uforstyrret og der holdt vi så vores møde. Med sådan et forslag er det klart, at nogen har lyst til at komme ud, andre ikke. Ingen tvinges. Hvis det er særlig svært for nogen, prøver vi at finde en løsning, som gør, at det kan blive lettere. Et par gange har vi repræsenteret Angstforeningen i forbindelse med det fynske tiltag Fjordens Dag. Vi har været til stede ved denne begivenhed sammen med andre foreninger med fokus på sundhed. Vi har haft brochurer og diverse oplysningsmaterialer med, som forbipasserende kunne tage af. Det ene år var der tre gruppemedlemmer med. Der var megen udfordring i at deltage, fx at nå frem til stedet pr. bus og det at stå ved en stand og være repræsentant for angstramte. Et par af gruppedeltagerne, som har været i gruppen i snart to år, har planer om at gå på gaden med flyers om Angstforeningen. Dels for at udbrede kendskabet til angst og Angstforeningens arbejde, men også for at den enkelte gruppedeltager kan øve sig i at stå ansigt til Kognitivt behandlingstilbud i Hillerød På Hillerød Sygehus, Dagafsnit 2021, er der etableret et kognitivt behandlingstilbud i gruppe for mennesker med angstlidelser. Tilbudet henvender sig til mennesker med socialfobi, panikangst, GAD, sygdomsangst og/eller PTSD. Man skal være fyldt 20 år for at kunne benytte tilbudet, som kræver henvisning fra egen læge. Forløbet strækker sig over 20 uger, og man møder to og en halv time én formiddag om ugen. Der er maks. 8 deltagere i en gruppe. En sygeplejerske og en ergoterapeut, som er uddannet i kognitiv adfærdsterapi, står for behandlingen, som også omfatter hjemmeopgaver. Næste hold starter ultimo marts. Bobby Zachariae og Rosinante 2005 Tekst og speak: Bobby Zachariae Musik: Christian Alvad Spilletid: 59:18, 8 siders instruktionshæfte Kr. 189,00 Af Marie S. Andersen CD en indeholder tre forskellige visualiseringsøvelser, som kan bruges, hvis man ønsker at få hjælp og støtte til at kontrollere følelser af angst og nervøsitet. Sværere tilfælde af angst kræver professionel behandling, men her kan CD en evt. fungere som supplement. Visualisering er en teknik, der ved at instruere lytteren i at danne og koncentrere sig om bestemte indre billeder og sanseforestillinger kan have en positiv indflydelse på ansigt med andre mennesker. Personligt får jeg meget ud af at være gruppeleder: Jeg får viden om angst, bliver delagtiggjort i menneskers individuelle kampe, og jeg glædes over at se, hvordan de fleste får det bedre og udvikler sig. Det kan være trist at sige farvel til et gruppemedlem, men det er yderst positivt, når farvellet kommer, fordi en angstlidende har fået det så godt, at der ikke er behov for gruppen længere Visitering og tilmelding til selvhjælpsgrupper kan ske på eller pr. mail til Lug stressen væk Mennesker, der er gået ned med stress, kan nu behandles med aktiviteter som at luge i haver, så frø til blomster, fælde træer og kløve brænde. På Mariendals Grønne Værksted syd for Århus har et hold på otte alvorligt stressramte danskere været i behandling i de naturskønne omgivelser. På værkstedet ser man perspektiver i, at tilbuddet på sigt udvides til at være forebyggende og tilbydes til virksomheder, der opdager deres medarbejderes stresssignaler i tide. Svenske erfaringer viser, at tre ud af fire vender tilbage til arbejdsmarkedet efter tre måneder i terapihave kombineret med psykoterapi. JP Århus, CD: Visualisering og helbredelse 9 Redskaber til håndtering af angst og nervøsitet lytterens psykiske og kropslige balance. I det medfølgende 8 siders instruktionshæfte er der generel information om angst og om de tre forskellige øvelser, hvoraf den første er en afspændingsøvelse, den anden handler om at undersøge og ændre indstillinger og tankemønstre og den tredje giver mulighed for at træne og vedligeholde følelserne og tankerne fra de to første øvelser. Et par af Angstforeningens medlemmer har haft CD en på prøve et stykke tid og har været meget glade for den. Især de to første øvelser har en tilpas længde og virker så beroligende og afslappende, at man let falder i søvn til dem. AngstAvisen 17_2006 AngstAvisen 17_2006\n6 TEMA - Stress Pillen, der kan få dig til at glemme rædselsfulde hændelser om krig og overgreb Referent Kamma Kaspersen Posttraumatisk stresssyndrom er en rædselsfuld lidelse. Den har eksisteret i alle tider og har mange navne bl.a. granatchok fra verdenskrigene, hvor soldater oplevede de frygteligste ting og aldrig blev sig selv igen. Det er svært at komme sig med PTSD, man genoplever den livstruende situation gang på gang både nat og dag resten af livet. De ramte kan sjældent deltage i et almindeligt liv med arbejde og familie. Men ifølge en CBS-udsendelse: 60 minutes så er der kommet fremskridt i behandlingen nærmest ved et tilfælde. Medicinen Propranolol bruges mod højt blodtryk og uofficielt mod sceneskræk. Men en psykiater, der har arbejdet med PTSD i 25 år, har påbegyndt en undersøgelse af, hvorvidt Propranolol virker positivt på PTSD. Det endelige resultatet foreligger om knapt to år. Vores hukommelse fungerer lidt forsinket, inden den nedfæstes i hjernen, og i den forsinkede periode kan man medvirke til at gøre hændelsen betydningsfuld eller ligegyldig. Dette afhænger af stress-hormonet adrenalin ifølge professor i neurologisk biologi, James McGaugh. Stress-systemet kommer på overarbejde, når vi oplever noget meget ubehagelig. Det samme gør adrenalinen, og man husker denne ubehagelige episode længe efter, at den fandt sted. Det næste skridt i undersøgelsen var at se, hvad der sker, når man blokerer adrenalinen. Det drejer sig om at handle, inden adrenalinen fæstner den skræmmende episode i hukommelsen for altid. Undersøgelsen er fortsat under den amerikanske sundhedsstyrelse efterfølgende. Men så blev undersøgelsen beskyldt for at manipulere med hukommelsen. Modstanderne var bekymrede for, at man ville bruge metoderne til trivielle hændelser - efter fx at have følt sig ydmyget under en fest. Mens debatten om etikken fortsætter, finder videnskaben belæg for, at man også kan behandle mennesker, der har lidt af PTSD i 30 år pga. en voldtægt med mareridt og flashbacks til følge. Behandlingen er ganske enkel: den PTSD-ramte fortæller om sit overgreb, og samtidig får hun Propranolol. Patienten har ingen bivirkninger. En uge efter får hun målt sit stress-respons, mens hun hører sin egen fortælling på bånd ingen reaktion, og hendes årelange mareridt er væk. Det er muligt, at dette er begyndelsen til et gennembrud for behandling af PTSD, men indtil videre skal der gerne komme mindst 100 PTSD-ramte ud på den anden side, før man ved noget med sikkerhed om denne behandling. Nogle patienter er imod metoden, de føler, at der bliver fjernet en erindring hos dem, som var en del af dem selv. Men en af de PTSD-ramte, der har modtaget behandlingen med propranolol, fortæller, at hun har fået sig selv og sin identitet tilbage efter behandlingen. Lad os håbe, at denne behandling vil give tusinder livet tilbage. Kilde: 60 Minutes, TV4 Sverige, kan muligvis ses på: Billigere at give store gaver til velgørende formål Fra årsskiftet fordobledes det beløb, man kan trække fra i skat, hvis man giver gaver til velgørende formål. Dette blev vedtaget 15. december af et bredt flertal i folketinget. I 2006 var det tilladt at trække gavekroner fra på selvangivelsen. Beløbet er i 2007 forhøjet til kr. Man skal dog fortsat betale skat af de første 500 gavekroner, hvilket vil sige, at man alt i alt i år kan donere kr. og fratrække de Folketinget besluttede samtidig, at alle organisationer, som er godkendt til at modtage fradragsberettigede donationer fra 2008 skal registrere og opgive, hvilke personer, de modtager fradragsberettigede beløb fra. På den måde kan skattevæsenet holde øje med hvilke privatpersoner, der har ret til fradrag på selvangivelsen. Amning forebygger psykiske problemer Børn, der får bryst i mere end seks måneder, har mindre risiko for at udvikle aggressiv, asocial opførsel og er mindre angste og deprimerede i barndommen. Det viser er resultaterne af en australsk undersøgelse, som bygger på børn, hvis adfærd er bedømt mellem de var to og ti år gamle. Som otteårige var risikoen for et psykisk problem hele 61 procent højere hos dem, der havde fået modermælkserstatning. En ny engelsk undersøgelse har imidlertid vist, at der ikke er sammenhæng mellem amning og barnets IQ. JP 30. oktober 2006 Omega-3 mod stress og depression Forskning viser, at tilstrækkelige mængder omega-3 i kroppen kan medføre, at vi tackler både stress og depression bedre. Lave serotonin-niveauer i hjernen hænger sammen med lave niveauer af omega-3 fedtsyren DHA. Dette kan føre til øget stress og depression. Hjernen består næsten udelukkende af fedt, og den vigtigste fedttype er omega-3 fedtsyren DHA. Denne findes i rigelige mængder i fed fisk fx laks, ørred, makrel, sild og helleflynder. Uddannelse i egen sygdom Samfundet kan spare milliarder, hvis de 1,5 millioner kronisk syge danskere bliver uddannet i deres egen sygdom. Derfor er det altafgørende at starte såkaldte patientuddannelses-programmer, som kan lære de syge at forholde sig til deres egen sygdom. Hvis de kronisk syge uddannes i at tage bedre vare på sig selv, vil de få en bedre livskvalitet samtidig med, at det vil give flere ressourcer til at hjælpe dem, der ikke kan tage vare på sig selv. JP 30. november 2006 Angst hos børn Mange børn har i perioder af opvæksten symptomer på angst fx i forbindelse med at lægge sig til at sove. Børn kan være bange for mørke og forskellige dyr og insekter. Så længe barnet kan beroliges, vil de fleste børn kunne overvinde angsten. Men hvis angsten er intens og omfattende, så barnet invalideres, er der tale om en angstforstyrrelse, som kræver behandling. Angst hos børn behøver ikke at få et kronisk forløb, som det ses hos mange voksne. Børn med angst ser ud til at reagere mere positivt på behandling end voksne. Angstforstyrrelsen vil typisk opstå snigende i teenagealderen, men kan også udløses af en traumatisk social begivenhed. Forløbet er præget af livslange problemer og forværringer, hvis man ikke kommer i behandling. Per Hove Thomsen, Anne Mette Skovgaard: Børne- og ungdomspsykiatri. FADL 2004 ISBN: Stress giver ikke kræft Stress giver ikke kræft. Det viser 10 års forskning. Stress er anledning til alt fra almindeligt ubehag og søvnløshed til livstruende følgesygdomme som hjerte-karsygdomme. Men 10 års forskning viser nu, at stress ikke giver kræft. Kræft er fortsat en livsstilssygdom og har noget med gener at gøre. Man har tidligere antaget, at specielt de former for kræft, der har noget med immunsystemet at gøre, kunne skyldes stress. Men med de nye forskningsresultater behøver folk, der har fået kræft, ikke at bebrejde sig selv, at det er fordi, de har levet et stresset liv. Følgevirkningerne af stress kan dog i sidste ende føre til livstruende sygdomme som kræft, fordi vi typisk ryger og drikker mere, når vi bliver stressede. På landsplan melder danskere sig dagligt syge pga. stress. Det svarer samlet set til hver fjerde sygedag herhjemme. 10 AngstAvisen 17_2006 AngstAvisen 17_\n7 TEMA - Stress Stress og angst Af Marianne Breds Geoffroy Speciallæge i psykiatri Stress kan anskues som et overordnet begreb, der dækker over oplevelsen af negative følelser, dvs.: Angst, vrede, tristhed, depression osv. Ser man på, hvem der udvikler stress på arbejdsmar-kedet, er det min oplevelse som psykiater, at en stor del er mennesker med en primær udiagnosti-ceret angstlidelse, især generaliseret angst og socialfobi. Disse angstlidelser er skjulte på den måde, at personerne ikke selv oplever deres kropslige symptomer som angst, og de ofte vælger at handle ud fra en sikkerhedsstrategi, der i sidst ende kan medføre, at stress, uro/angst stiger til et egentligt panikanfald. Den diagnose, der i psykiaterens håndbog er stressdiagnosen, hedder F43.2 Tilpasningsreaktion. En tilpasningsreaktion defineres (lidt omskrevet) ved: En tilstand, hvor man er ubehagelig til mode og oplever følelsesmæssig forstyrrelse. Tilstanden fører til nedsat social funktionsevne og opstår i tilpasningsperioden efter en betydende livsændring eller en belastende begivenhed, som kan have påvirket integriteten af patientens soci-ale netværk (tab, adskillelsesoplevelser), et bredere system af sociale støtte- og værdifunktioner (emigration, flygtningestatus) eller kan betyde en større udviklingsmæssig overgang eller krise (skolestart, forældrestatus, arbejdsophør, fejlslagne anstrengelser for at opnå et ønsket mål). Individuel sårbarhed og disposition spiller en væsentlig rolle for risikoen for tilpasningsreaktionens opståen og for hvilke træk, personen manifesterer men den ville antageligt ikke være opstået uden den belastende begivenhed. Symptomerne varierer og omfatter nedtrykthed, angst, bekymring (eller en blanding af disse), følelse af magtesløshed, uoverskuelighed eller vanskelighed ved at fortsætte i den for-håndenværende situation, samt nedsat evne til at gennemføre dagligdags gøremål. Adfærdsforstyrrelser kan optræde særligt i teenageårene (aggressiv eller dyssocial adfærd). Hos mindre børn ser man, at de begynder at tisse i sengen igen, taler med babysprog eller fx sutter på tommelfin-ger. Hos voksne kan man se en kort eller en forlænget depressiv reaktion, der kan være tale om en blanding af angst- og depressionssymptomer eller andre følelser såsom bekymring, spænding, vrede eller adfærdsforstyrrelser kan være dominerende. Det vil sige, at for at opfylde diagnosen stress eller tilpasningsreaktion skal der have været et kendt traume eller en kendt belastning (ikke af usædvanlig eller katastrofelignende ka-rakter) som inden for ca. en måned med belastningen har udløst tilstanden. Der skal være følelsesmæssige og adfærdsmæssige symptomer UDEN at opfylde kriterier for andre psykiske lidelser eller tilstande. Tilstanden skal som hovedregel ikke have stået på mere end 6 måneder. Som det er i dag, bliver mennesker med stresstilstande ikke undersøgt for, om deres tilstand opfyl-der kriterierne for tilpasningsreaktion F43.2. Hvis man undersøgte mennesker med sværere stress eller mere langvarige symptomer, der havde stået på over seks mdr. fx, ville man pr. definition ikke længere opfylde kriterier for en stresstilstand, men derimod for angstlidelse eller/og en depression. At kroppen reagerer med angst er et medfødt psykofysiologisk respons, som er vigtigt for overle-velse. Ifølge en normalfordelingskurve vil en del individer i en gruppe have et oversensitivt angst-respons, og en del vil skulle provokeres meget for at få udløst et angstrespons. Man har pålidelige data, der viser, at disposition til angstlidelser overføres genetisk. Mennesker med oversensitivt angstrespons har altid eksisteret, men det er klart, at den tid vi lever i med store krav til individuel præstation og gruppesamarbejde lægger et stort pres på lige præcis mennesker med tendens til angst, specielt mennesker med socialfobi som udmønter sig i præstationsangst. Dette indlæg skal ikke tjene til, at virksomheder skal lægge ansvaret for stress på jobbet fra sig. Dilemmaet ved, at man fremfører stress som Den moderne sygdom - der ikke er en sygdom, risi-kerer at smide barnet ud med badevandet. Formålet med den enkle tilgang er måske at aftabuise-re stress. Men samtidig betyder det, at man ser bort fra, at en stor del af de mennesker, der lider af stress, kan have en angstlidelse eller andre lidelser og ville have gavn af regelret diagnostik og evidensbaseret behandling. Det er typisk den dygtige, samvittighedsfulde og overarbejdende med-arbejder, der er i farezonen og hvilket firma vil ikke gerne sikre sig, at disse gode medarbejdere er langtidsholdbare. Der er behov for, at virksomheder får mere konkret vejledning i, hvordan man støtter de medarbej-dere, der fx er hypersensitive og har brug for at have en privat sfære omkring sig. Men først og fremmest er der brug for, at også Danmark begynder at interessere sig for at forebygge angstlidel-ser hos unge samt tilbyder adgang til dokumenteret effektiv behandling det sker ikke nu. Stress og tænkning Af Klinikchef, cand.psych. Lennart Holm Center for Kognitiv Terapi og Supervision Mennesker bliver ikke forvirrede af begivenheder, men af det syn, de har på begivenhederne. (Epictetus, græsk filosof omkring år 100). Jeg er så forfærdelig stresset i øjeblikket. Der er tusinde ting, der kommer væltende. Holder det da aldrig op? Joan er en af mine klienter på Cektos Center for Kognitiv Terapi og Supervision. Hvad får dig til at sige, at du er stresset? spørger jeg. Det hele hober sig bare op. Jeg kan ikke overskue noget, og jeg får også ondt i maven, når jeg tænker på det. Jeg kan bare ikke mere. Joan er i midten af 30 erne. Hun er ene-mor til Mikkel på 5 en rigtig krudtugle, der går i børnehave og af omgivelserne opleves som en både køn og charmerende knægt. Joan har fået førtidspension i et par år. Hun går hjemme det meste af dagen og klarer de almindelige gøremål, rengøring, madlavning osv., men har kun få kontakter ud ad til. Mikkel og hendes kat Perle er centrale punkter i livet. Joan og jeg går i gang med at kigge på, hvad det er for begivenheder, der får hende til at føle sig så stresset. Det viser sig, at der er tre begivenheder de næste uger begivenheder, som hun ser hen til med frygt og bæven: Perle har tilsyneladende fordøjelsesproblemer og har ofte diarre. Joan har lavet en aftale hos dyrlægen i morgen og frygter dommen, men er også bekymret over at regningen kan betyde, at hendes i forvejen skrabede budget bliver yderligere overanstrengt. Selv har hun fået et varsel om, at den ejendom, hun bor i, har fået ny ejer. Måske kommer der så en huslejestigning om et halvt år, som hun ikke vil kunne betale, og hun forestiller sig, at hun så vil stå på gaden med Mikkel. Endelig kommer hendes søster fra Fyn på besøg om fjorten dage. Joan har et udmærket forhold til søsteren, men er allerede optaget af spekulationer over, om hun kan klare at lave en god middag, at søsterens værelse bliver pænt nok, at Mikkel opfører sig ordentligt osv. Set udefra kan det være svært at forstå, at dette bliver til tusinde ting, der kommer væltende, men Joan udviser både psykisk og fysisk solide symptomer på stress: hukommelse og koncentration svigter mange gange i løbet af dagen, muskelspændinger giver hoved- og mavepine, nattesøvnen er forstyrret, tankerne myldrer af sted, uden at hun kan få lagt en rationel plan for, hvordan hun får løst problemerne. Humøret er trist og ængsteligt. En stress-model, der måske kan gøre det lettere at forstå Joan, kan se sådan ud: Joan tænker, at hendes stresssymptomer udelukkende skyldes det ydre pres: de tusinde ting, men overser, at også andre ting indgår i hendes vurdering: Hvordan plejer jeg at kunne mestre svære situationer? Hvor god er jeg til at få stillet mine daglige personlige behov for god mad, søvn, nærhed osv.? Den kognitive vurdering bliver således både central og kritisk. Hvad tænker jeg om situationen, hvordan opfatter og fortolker jeg den, hvad vil det betyde for mig, hvis det går galt? Vi bærer alle rundt med personlige regler eller underliggende antagelser, som de også kaldes. Vi kan kende dem i vore regler om, hvad man bør, må, skal, eller antagelser om, at hvis jeg gør, så Sådanne personlige regler kan arbejde for os og være gode rettesnore. En sådan anti-stress regel kunne fx være: Jeg skal ikke påtage mig mere arbejde, end at jeg altid føler mig godt tilpas. Jeg har ret til at sige nej. Men det er ikke sådanne personlige regler, vi normalt finder hos personer, der er bukket under med stress. Det er snarere: Alt hvad jeg gør skal være perfekt. Hvis jeg siger nej til en opgave, belaster jeg andre, og det har jeg ikke ret til. Ingen skal kunne sætte en finger på det, jeg gør. Det er indlysende, at er man samtidig under et stort ydre pres for mange opgaver på for kort tid så kan det næsten kun gå galt, og krop og psyke vil reagere mod det alarmberedskab, der bliver kronisk. I Joans tilfælde vil de fleste af os tænke, at det ydre pres er til at overse. Herregud, så skulle du bare vide, hvad jeg kommer ud for, er naboens kommentar, det er da virkelig ikke noget at blive stresset over. Men Joans egen negative vurdering af mestringsmuligheder og utilstrækkelige færdigheder med hensyn til at balancere opfyldelse af basale behov gør, at selv de mindste sten i vejen kan fremkalde stress. For centralt står Joans personlige regler og centrale antagelser: Jeg orker ikke overkommer det ikke. Jeg burde kunne klare det. Det er en katastrofe, hvis jeg ikke kan leve op til det, der forventes. Andre vil tænke negativt om mig, og det kan jeg ikke klare. For Joan og os andre er spørgsmålet, når vi oplever stress: Forklares det udelukkende af ydre pres, der kan reduceres? Er det tilfældet, så må jeg arbejde for, at det kan ske snarest. Men de personlige regler og antagelser er næsten altid med i spillet. Så gælder det om 1) at lære dem at kende, identificere dem, skrive dem ned hvad er det for tanker og antagelser, der går igennem mit hoved, når stresset kommer? 2) Vær kritisk overfor dem. Fortæller de dig noget, der er sandt, eller er der nuancer, du har overset? Når vi fx ser på Joans antagelser, opdager hun, at der faktisk er problemer hun ind i mellem løser, uden at hun tænker nærmere derover. Så der er altså mestring det er ikke sandt at alt er uoverkommeligt. 3) Hvis dine gamle personlige regler ikke fortæller dig noget, der er 100% sandt, så var det måske værd at se på en nuanceret regel, som fx for Joans vedkommende blev: Der er faktisk en del, jeg overkommer, og lever jeg ikke altid op til de andres forventninger, så må de leve med det. Det tror jeg 90% på! Det er naturligvis lettere sagt end gjort. Personlige regler er ikke faldet ned fra himlen, men cementeret i vor personlighed. Men de kan nuanceres, hvis vi er årvågne og kritiske overfor den negative og usande tænkning. Og det er umagen værd, fordi det er en god vaccination mod stress-influenzaen. 12 AngstAvisen 17_2006 AngstAvisen 17_\n8 Årsregnskabet 2006 Angstforeningen CVR Årsregnskab for 1. januar december 2006 Resultatopgørelse Regnskab Budget Regnskab Indtægter Kontingenter Gaver/støttebeløb Formålsbestemt støtte 115 og andre Foredrag/diverse indtægter Udgifter Balance Aktiver Tilgodehavender BG bank BG bank Kasse Aktiver i alt Passiver Primo egenkapital Periodens resultat Ultimo egenkapital Forudbetalte kontingenter Leverandørgæld Anden gæld Passiver i alt Aktiviteter Selvhjælpsgrupper Foredrag Rådgivning AngstAvisen og info-materiale Aktiviteter i alt Ledelsens påtegning Bestyrelsen for Angstforeningen indstiller årrapporten til generalforsamlingens godkendelse Den uafhængige revisors påtegning til medlemmerne i Angstforeningen Vi har revideret årsrapporten for Angstforeningen for regnskabsåret 1. januar 31. december og egnet som grundlag for vor konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vor opfattelse, at årsrapporten giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2006 samt af resultatet af foreningens aktiviteter og pengestrømme for regnskabsåret 1. januar 31. december Administration Husleje Forsikringer Lønninger Lønrefusion Bestyrelses- og personaleomkostninger Kørselsgodtgørelse Tlf./Internet Kontorartikler Porto Bogføring, revision og advokat mv It-udgifter Tidskrifter mv Kontingenter til andre Gebyrer or renteudgifter Småanskaffelser Rejseomkostninger Feriepenge Gaver Administration i alt Udgifter i alt Resultat før renter Renteindtægter Årets resultat AngstAvisen 17_2006 Ledelsens ansvar for årsrapporten Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et retvisende billede. Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at udarbejde og aflægge en årsrapport, der giver et retvisende billede uden væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Revisors ansvar og den udførte revision Vort ansvar er at udtrykke en konklusion om årsrapporten på grundlag af vor revision. Vi har udført vor revision i overensstemmelse med danske revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsrapporten ikke indeholder væsentlig fejlinformation. En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsrapporten. De valgte handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsrapporten, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er relevante for selskabets udarbejdelse og aflæggelse af en årsrapport, der giver et retvisende billede, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion om effektiviteten af selskabets interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den regnskabspraksis, der er anvendt af ledelsen, er passende, og om de regnskabsmæssige skøn, der er udøvet af ledelsen, er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af årsrapporten. Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt Frederiksberg, den 10.marts 2007 Paw Jønsson statsautoriseret revisor Indkaldelse til Angstforeningens generalforsamling Lørdag den 21. april 2007, kl i Frivillighedscenteret, konferencelokalet, Peter Bangsvej 1, G, Frederiksberg 1. Valg af dirigent 2. Valg af referent 3. Godkendelse af dagsordenen 4. Valg af stemmetællere 5. Formandens beretning 6. Regnskabsaflæggelse 7. Behandling af indkomne forslag 8. Fastsættelse af kontingent 9. Godkendelse af budget for kommende regnskabsår 10.Valg af bestyrelsesmedlemmer og 3 suppleante 11. Valg af ekstern revisor 12. Eventuelt Marianne Ipsen, næstformand (genopstiller) Tre nye bestyrelsesmedlemmer skal vælges: (Boye Larsen - genopstiller ikke) (Sebastian Svane - genopstiller ikke) (Vickie von Bülow genopstiller ikke)


Hvornår du skal poste på Instagram i 2019? – Marketing Bureau | Marketing Copenhagen\nTidspunktet for publicering af dine Instagram posts er vigtigere end du tror\nDe fleste er klar over, at Instagram er noget af en opgave. Mediet har fart på, algoritmerne er komplicerede, og med nye og videreudviklede features som Instagram Shopping, Instagram Stories og IGTV stiger mængden af arbejdsopgaver. En anden detalje, som er vigtig at tænke over er det tidspunkt, hvor du offentliggør dine posts. Tidspunktet er uhyre vigtigt. Som virksomhed er målet med Instagram blandt andet at komme ud til så bredt et publikum som muligt med hver post, så du kan øge chancen for eksponering og salg.\nHvornår skal jeg så poste på Instagram?\nPræcis hvornår DU og DIN virksomhed skal poste er et lidt tricky spørgsmål. Hver Instagram profil har sit eget unikke publikum af følgere – mange har endda følgere fra forskelige dele af verden, som befinder sig i forskellige tidszoner. Der er naturligvis udarbejdet en masse analyser og generelle tommelfingerregler, som man kan læne sig op ad. Dem gennemgår vi nedenfor.\nDet er først og fremmest vigtigt at pointere, at der ikke findes en gylden guide til hvordan du timer dine posts bedst, så du rammer dit publikum optimalt. Derfor er det vigtigt, at du altid har dit eget publikum i tankerne, og hele tiden stræber efter bedst at kunne ramme netop dine segmenter. Du vil helst ramme dem netop i det tidsrum hvor de er mest aktive, så du får det bedste resultat ud af dine posts. Pointers til at analysere det optimale tidspunkt på en god måde er:\nHold dig til den samme fremgangsmåde i 30 dage\nFor at kunne lave holdbare analyser er der brug for kvantitet. Du opnår ikke den mængde data, som du skal bruge for at analysere adfærden ved at prøve nye strategier hver dag. Hold en rytme i 30 dage og analyser så dine resultater. Måske kan du se et specifikt mønster, som kan hjælpe dig tættere på det optimale tidspunkt.\nTag dig tid til at undersøge din følgerbase. Instagram har flere værktøjer til at undersøge hvornår dine forskellige segmenter er mest aktive samt hvordan dine enkelte posts klarer sig. Se om der er en trend i hvornår netop dit publikum er mest aktive, eller undersøg hvilke typer de er og hvor mange forskellige typer følgere du har. Du vil måske have forskellige grupper af segmenter som er aktive på hver deres tidspunkter. Ud fra dine data kan du herefter planlægge hvilke posts der passer til de forskellige segmenter og tidspuntker.\nHold dig opdateret om nye features og generelle trends\nLigesom du nu læser vores pointers her (og tak fordi du gør), er det altid en god ide at holde dig ajour med de generelle tips og tricks der findes på nettet omkring netop brugen af Instagram. Måske noget kan bruges til dit publikum, eller måske offentliggøres der nye features, som er yderst fordelagtige for din virksomhed. Et eksempel kan være tagging af produkter på billeder, da Instagram Shopping blev lanceret.\nPlanlæg dine posts\nSørg for at få lagt en struktur, som du følger. Hvis det hele tiden bliver ad hoc, får du ikke noget flow, arbejdsopgaven bliver træls og stressende, og du får svært ved at analysere hvad der egentlig virker. Du kan med fordel undersøge de forskellige tools, der findes til håndtering af din Instagram profil. Nogle tools har også gratis versioner, der ofte indeholder de nødvendige features.\nVær evigt foranderlig\nInstagram er ofte under forandring på mange forskellige punkter. Processen og publikummet er altid ændrende, og det er vigtigt at konstant holde styr på om man selv følger udviklingen. Derfor kan er det altid gavnligt at lave tests og følge med i hvor godt ens posts rammer følgerbasen. Et eksempel er Instagrams algroitme, der blev lavet om til at vise det, som Instagram finder relevant for dig, i stedet for de nyeste posts.\n4 tommelfingerregler om tidspunkter for at poste på Instagram\nInstagram er ikke Facebook. Selvom at du har brugt meget tid på at sætte dig ind i Facebooks algoritmer, så er det ikke ensbetydende med, at du så har knækket alle sociale medier. Alle medierne er meget forskellige, og det er lige vigtigt at sætte sig ind i alle de platforme, man opererer på.\nHerunder har vi samlet nogle overordnede tommelfingerregler til Instagram som kan hjælpe dig godt i gang:\nFor at ramme et internationalt publikum er de bedste tider generelt omkring kl. 02:00 og kl. 17:00 EST (Eastern Standard Time). På verdensplan er der i gennemsnit flest online worldwide på disse tidspunkter.\nDe værste tidspunkter at poste på er ifølge flere analyser kl. 09:00 og kl. 18:00 EST.\nFor at ramme dit lokale publikum, er det bedst at fange dem lige før arbejde (mellem kl. 07:00-09:00) eller lige efter (ca. kl. 17:00). Tidspunktet hvor din følgerbase transporterer sig til/fra arbejde er et meget aktivt tidspunkt.\nGenerelt set er der mest aktivitet i ugedagene, hvor mandag og torsdag viser sig at være de bedste dage at poste. Herudover er onsdag ligeledes en god dag.\nOver de sidste par år har Instagrams algoritme ændret sig fra at være en kronologisk-baseret algoritme til en mere relevans-baseret. Instagram viser derfor nu mere hvad algoritmen vurderer at du gerne vil se og har tendens til at like, fremfor at vise dig posts i den tidsmæssige rækkefølge de bliver postet. Dette ændrer ikke på at timing stadig er vigtigt, da du idag skal fokusere på flere faktorer. I Instagrams algoritme skal du tænke på:\nDer bliver vist content som matcher med noget brugeren tidligere har reageret på. Som nævnt ovenfor viser Instagram altså det content, som algoritmen mener, du har størst tendens til at like eller interagere med. Derfor bør du undersøge dine segmenter grundigt og analysere deres adfærd. Jo flere fordele du kan hive ud af dine data, jo bedre kan du tilpasse dine posts.\nBrugere der direkte har interageret med din profil, har ofte stor sandsynlighed for at få vist ting du poster. En simpel kommentar kan altså være altafgørende for, hvordan dit content placeres i din følgers feed. Derfor bør du bruge meget tid på at interagere med dine følgere – hvis de skriver en kommentar bør du som minimum like den – og helst skrive et svar til kommentaren.\nKigger man på de to ovenstående punkter, bliver timing pludselig meget vigtigt. Du kan højst sandsynligt ikke få dine følgere til at reagere og interagere med dine opslag, hvis de ikke bliver eksponeret for dem, når de er online. Derudover tager Instagrams algoritme stadig i en vis grad højde for hvor nyt din post er. Performance af de enkelte posts er altafgørende, hvilket er svært at opnå, hvis du ikke rammer dine følgere, når de er mest aktive.\nDu skal poste ofte på Instagram\nDet er altså en samlet pakke, der skal fokuseres på for at bruge Instagram optimalt, og dertil bør du også poste ofte – faktisk gerne dagligt. Hvis du kan finde to tidspunkter, hvor dine segmenter er aktive, bør du måske endda udnytte dem begge. Hvis det er urealistisk for dig og din virksomhed at poste så meget på Instagram betyder timing blot endnu mere.\nKom i gang med at teste dine posts og find de tidspunkter, hvor du rammer din følgerbase bedst. Har du spørgsmål eller kommentarer til indlægget, er du velkommen til at kontakte os på info@marketing-copenhagen.dk\nBy marketingcopenhagen januar 23, 2019\nPreviousPrevious post:IGTV – her er hvad du skal videNextNext post:Her er Instagrams billedestørrelser i 2019


Gode grunde til at anvende Philips Hue Smart-Belysning - Opdagelse.dk\nI en tid hvor Smart-Belysning hitter er der ingen tvivl om at vi blev begejstrede da vi blev kontaktet af Philips for at høre om vi kunne have interesse i at teste et produkt fra Philips Hue serien. Hvis ikke du allerede kender til Philips Hue, så er det en smart gadget til hjemmet, bestående af forskellige lys-elementer der nemt kan indstilles ved et enkelt klik. Men Philips Hue er så meget mere end blot en gadget, og faktisk har produkterne også relevans for os der elsker at rejse.\nDer findes et væld af forskellige lamper, pærer, startpakker samt lyskæder fra Philips Hue, og man kan bruge dem både sammen og hvert for sig. Vi har modtaget Philips Hue Lily Outdoor Spot Light, som er en pakke bestående af 3 fine udendørs lamper, som med garanti vil være med til at forlænge vores udendørs-aftener henover sommeren. Herudover har vi modtaget en Bridge, som fungerer som et bindeled til at kommunikere med alle dine enheder, og hertil kan der kobles op mod 50 særskilte enheder. I vores pakke med 3 lamper medfulgte der et strømstik, tre særskilte forlængerledninger, to komponenter der kan samle ledningerne, samt nogle spyd hvorved lamperne kan opsættes i haven. På den måde kan man selv styre hvor man ønsker at placere sine lys.\nVi oplevede at det var utroligt nemt at sætte op. Vi lagde tingene ud på gulvet for at danne os et overblik, og begyndte straks at opstille lamper og ledninger som vi ønskede dem. Man samler ledningerne ved at skrue på enderne, og man kan sammensætte dem lige som man ønsker det.\nHerefter satte vi den nye bridge til routeren ved hjælp af de medfølgende kabler. Én til routeren, og én til stikkontakten.\nHerefter hentede jeg appen Philips Hue på min telefon og fulgte instruktionerne.\n2. Philips Hue med på rejsen\nPhilips Hue har et stort udvalg af lamper både til indendørs og udendørs brug samt pærer som man kan anvende i sine egne lamper. Fælles for dem alle er at de kan kobles på din Bridge hvorved du kan styre dem i forhold til styrke og farve. Der er mange fine produkter, og på vores ønskeliste er blandt andet en Philips Hue Go, som er en transportabel lampe, som kan medbringes på dine udflugter og rejser (alt efter ønske). Den er nem at have med i tasken og vejer ikke alverden. Denne lampe holder strøm i op til 3 timer på en opladning, men kan også tilsluttes strøm, og fungerer dermed også sammen med din Bridge.\n3. Adgang via app\nÉn af de vigtigste features ved Philips Hue systemet er, at det kan indstilles via en app på telefonen. Hertil skal man blot have en Bridge der kan formidle tilslutningen samt hente appen Philips Hue, hvor jeg kunne navngive lamperne, navngive gruppen i forhold til hvor lamperne befandt sig, samt begynde at indstille forskellige ting. Det vil sige, at man altid har nem adgang til at skrue op og ned for lyset, at justere på farven eller at slukke det via sin telefon.\n4. Sikkerhed når du rejser\nDet allerbedste ved Philips Hue (foruden at det i sig selv er en cool gadget), er nok at det kan fungere som en øget sikkerhed når du rejser. Og vi kan slet ikke vente med at få det installeret i vores hjem. Når nu jeg siger øget sikkerhed skyldes det, at man kan sætte timere på sit lys, så det lyser hjemmet op i bestemte tidsrum, således at det ligner at man er hjemme. Man kan også sidde og lege med lyset manuelt. Dette er derfor et genialt værktøj i forhold til at skræmme eventuelle indbrudstyve væk, da lys der tændes og slukkes jo ofte indikerer at man er hjemme. Dog kan man selvfølgelig aldrig gardere sig 100%, men vi er overbeviste om at det mindsker risikoen.\n5. Længere sommer-aftener\nMed smart-belysning fra Philips Hue har du mulighed for at forlænge dine sommeraftener med smukke udendørslamper. Vi har installeret et par Philips Hue lamper på vores terrasse her i Italien, og nu mangler vi blot at finde nogen nogen nye fine udendørsmøbler, og så kan sommeren ellers bare komme an! Og med lamperne fra Philips Hue kan vi for alvor sætte en god stemning.\n6. Uendeligt farvevalg\nMed Philips Hue har du mulighed for at vælge mellem alverdens farver og farvetoner, og du kan skabe en helt unik stemning medlys der passer til anledningen. Rød / hvide farver når Danmark vinder VM i fjernsynet, lyserød når i skal holde valentines day, eller hvad man nu ellers kan finde på. Du kan også indstille lyset til at være den helt rigtige hvide tone, der passer til dine rum. For hvid er ikke bare hvid. Der findes et hav af varme og kolde toner, og med Philips Hue kan du helt selv sætte stemningen.\n7. Wakeup funktionen\nMen denne wakeup funktion er det muligt at indstille dine Philips Hue lamper til gradvist at lyse rummet mere op, indtil at de til sidst lyser på fuld styrke. Dette kaldes en wakeup funktion da det tillader at man stille og roligt kan vågne op, og at man får en behagelig start på dagen.\n8. Tilknyt flere lamper på samme enhed\nMed en Philips Hue Bridge kan du styre samtlige Philips Hue elementer på én og samme enhed. Ja faktisk kan man installere op til 50 elementer, hvorved man kan kontrollere lyset i stuen, køkkenet, garagen og alle andre steder på én gang. Det er hurtigt og nemt at installere.\nIndlægget er skrevet i samarbejde med PHILLIPS, men alle meninger er vores egne\nAnvender du smart belysning i hjemmet?


The Flash Forever - Cisco... - Movellas\nVi kom hurtigt ind i Star labs, hvor jeg så det jeg havde frygtet. Cisco lå på patientsengen, med blod ud af næsen og i kramper. Tårerne faldt ned af mine kinder uden der kom en lyd ud. Caitlin stod inde ved ham og prøvede sit allerbedste for at holde ham i ro. Barry kom ud til mig og gav mig et hurtigt kram.\n"Det hele skal nok gå. Vi fangede reversed flash, men det er derfor han er der. Det er tidslinjerne der ikke går op. Wells er ved at lukke ham ud, så vi kan sende ham tilbage til sin egen tid. Alt skal nok blive okay" hviskede han til mig imens han krammede mig. Han slap mig og gik ned til Wells. Jeg gik ind til Caitlin og satte mig på stolen ved siden af Ciscos seng. Joe stod her også og jeg havde først lagt mærke til ham nu. Hvorfor skulle sådan noget her ske. Jeg kunne ikke forstå det. Bare det virkede for jeg ville ikke miste Cisco. Han havde svært ved at trække vejret og hans krop var blevet på sin vis usynlig, men strålede.\n"Det kommer til at virke" mumlede Joe imens han havde en hånd for sin mund og det eneste jeg kunne gøre var at nikke. Selvom jeg var ufatteligt træt kunne jeg ikke få mig selv til at falde i søvn. Jeg skulle være her når han vågnede. Pludselig gik han i voldsomme kramper igen. Det tog livet af mig og se det her. Jeg kunne ikke. Jeg rejste mig hurtigt op og løb ned til hans lab. Jeg satte mig på hans stol imens jeg gemte mit ansigt i mine hænder. Hvorfor skulle det her ske. Det var ikke fair. Han var det kærligste menneske jeg nogensinde havde mødt. Han havde et hjerte af guld og gjorde alt for dem han holdte af. Jeg kunne høre fodtrin og kiggede op. Det var Joe. Jeg havde aldrig snakket meget med Joe, han havde altid bare været her. Han var en god mand.\n"Shay. Jeg kan nok ikke gøre så meget for dig lige nu..." Sagde han og tog en stol og satte sig ved siden af mig. Han tog min hånd og holdte stramt om den. Det gav mig en underlig følelse af tryghed. "Men du skal bare vide jeg er her. Hvis du har brug for at snakke eller bare ikke vil være alene. Jeg ved hvor meget de alle sammen holder af dig, især Iris. Hun ser dig som den lillesøster hun aldrig fik. Jeg ved godt du ikke har nogle voksenfigurer i dit liv...det jeg bare prøver at sige er at hvis du får brug for det, så er jeg lige her" han gav mig et lille smil, men tristheden stod i hele hans ansigt. Jeg nikkede stille.\n"Tak Joe" fik jeg mumlet kvalt ud gennem tårerne og følelsen af at jeg ikke kunne få vejret. "Jeg havde bare sådan en dårlig fornemmelse hele dagen. Som om der ville gå noget galt" fik jeg halvkvalt ud og der begyndte at rende flere tårer.\n"Der var intet du kunne have gjort og bare rolig. De skal nok fikse det. Han får ikke lov til at forlade os" sagde han og jeg nikkede. Mit hjerte sad helt oppe i halsen på mig. Mine tanker kørte rundt i hovedet på mig. Men det eneste jeg kunne fokuserer på var smerten i hele min krop.\n"Det virkede. Han burde snart vågne" hørte jeg pludselig Caitlin sige. Jeg rejste mig hurtigt op fra stolen og skyndte mig ind til ham. Hans kramper var stoppet og han så helt normal ud igen. Jeg satte mig på stolen. Gav ham et kys på panden og efter det faldt jeg lidt hen.


xjyden - Page 71 - Online Logbog - Motion-onlines Forum\ntræning i Videbæk 8-1-2019\nBarbell rowing 10x40, 5x45, 5x50, 5x55, 5x60, 5x65, 5x70, 5x75, 5x80\nJeg følte mig ikke voldsomt motiveret, men jeg kan tidligst træne igen torsdag aften, så jeg tænkte, at jeg hellere måte træne i dag.\nJeg valgte at forsøge at teste barbell rowing, og det begyndte at blive tungt på de 2 sidste sæt, men jeg tænker ikke, at det var en 5rm.\nJesper var dernede, men jeg glemte at spørge, hvordan det ser ud med hjælp til næste stævne, hvor jeg egentlig har planlagt at tage til tantramassage bytteworkshop (eller hvad det nu hedder)\ntræning i Videbæk 12-1-2018\nBenpres 10x50, 10x70, 9x10x90\nJeg havde åbenbart glemt, hvad jeg løftede sidst på tung dag. Jeg overvejede at køre 4 eller 5 x 80 i dag, men det skulle åbenbart have været 3x85.\nDa jeg ankom, var der nogle stykker til træning, og en solariebrun sild sagde hej, hun sagde også god træning, da hun gik. Hun plejer ellers kun at hilse nonverbalt.\nDe 2 andre gik også, , og så ankom en ung sild, som træner styrke, og som laver mange spændende øvelser.\nDa jeg gik ind til benmaskinen så jeg hende med et stort stykke bar mave. Hun ser godt nok dejlig ud. Hvorfor hun havde bar mave, ved jeg egentlig ikke.\nSå kom et par svansede teenagere, som desværre satte musik på.\nLidt senere kom 2 briantyper, som tilsyneladende bare var der for at træne arme. Samtidigt blev musikken skruet op til næsten ulidelig.\nJeg blev vildt sur over, at der blev skruet op uden at nogen blev spurgt, vi var 4 andre til træning på det tidspunkt.\nJeg var meget arrig på de 2.\nLige før, jeg var færdig, blev der skruet ned for musikken, og jeg opdagede, at en af de unge svanse sad og rodede med sin mobil. Jeg tænker, at det måske var ham, som havde skruet op frem for de 2 brianer, og derefter var jeg meget flov over mig selv. Jeg skulle jo bare have skruet ned på anlægget.\nJeg var vildt arrig det næste stykke tid.\nEdited January 15, 2019 by xjyden\nLivets gang i et motionscenter\ntræning i Videbæk 15-1-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 3x10x70\nBarbell rowing 10x40, 5x50, 5x60, 5x5x70\nvægt 94.6 kg\nDer var en dejlig lille pige dernede, da jeg kom. Hun virkede dog klart for lille og sart til omgivelserne.\nDer var også nogle fyre, hvoraf den ene lugtede meget kraftigt af sved. Til gengæld var lydniveauet behersket.\nJeg er forøvrigt blevet inspireret til at spise 100 gram mandler om dagen af et program, jeg så i tv. Jeg er spændt på, om det kan have en positiv effekt.\nDet er meningen, at jeg bliver ved en måned.\ntræning i Videbæk 19-1-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x65, 5x70, 5x75, 5x80, 2x85\nBarbell rowing 10x10x30\nBenpres 10xlidt af hvert\nJeg havde tænkt at træne op til 3x5x85, men en spænding i den ene brystmuskel fik mig til at stoppe tidligere.\nMåske var der for mange opvarmningssæt?\ntræning i Videbæk 23-1-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 4x10x70\nPullups 5x1xkropsvægt (94 kg)\nBenpres 2x10xslæden, 2x10x40, 2x10x60, 3x10x80\n5. single i pullups var klart hårdere. Det var heller ikke meningen at træne mere end det.\nDen lille dejlige pige kom mens jeg trænede næstsidste sekvens.\nDen solariebrune kom, da jeg gik ud af døren til centret. (Hende den lille er nu vist også solariebrun)(Hun var tydeligt glad for at blive kigget på af de 5-6 fyre, som var til træning (forbløffende mange))\nJeg må overveje at træne senere om onsdagen, men næste onsdag bliver alligevel den sidste længe, da jeg har fået arbejde i Odense.\nJeg overvejer OBBC, men det måtte gerne være et sted i østbyen eller i retningen af Svendborg.\ntræning i Videbæk 27-1-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 5x75, 5x80, 3x5x85\nBenpres 2x10xslæden, 2x10x20, 2x10x40, 10x60, 3x10x80\nJeg glemte at veje mig.\nHenning (kasseren) var nede og træne. Han sagde, at han havde bommet bænkpres til divisionsstævne, fordi han havde misset 175 på alle forsøg.\nDer var en lille asiatisk udseende sild dernede, som trænede ret uigennemskueligt, men hun var kun inde i det andet rum, hvor benpressen og to powercages og al bb udstyret er.\nJeg læser en bog om at håndtere følelser i pauserne. Jeg ved fra tidligere, at Henning ikke er begejstret for min ide med at læse i pauserne mellem sekvenserne.\nI dag kunne jeg kun tage 4 pullup singles, og de blev taget som hver anden rygøvelse, til jeg ikke kunne mere. Måske var det lidt tæt på sidste træning med singler til delvis failure.\nJeg fik en sms om status på landskampen, men Henning og jeg var nogenlunde enige om at være ligeglade med håndbold.\nEdited January 27, 2019 by xjyden\ntræning i Videbæk 30-1-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x10x70\nDen ældste sild sagde Hej, da hun ankom. Beklageligvis huggede hun min pindf'r sidste sæt rowing.\nJeg havde nu overvejet at droppe det.\n5x10x70 var ret hårdt, og jeg var tæt på at opgive allerede før 70 kg, da jeg tydeligt kunne mærke den foregående træning både på forside og bagside\ntræning i Videbæk 2-2-2019\nBarbell rowing 4x10x40\nJeg var ikke særlig frisk i dag, så det blev ikke til meget træning.\nMin vægt forundrede mig\ntræning i Videbæk 9-2-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 5x75, 5x80, 2x5x85, 3x5x80\nBarbell rowing 12x10x40\nBenpres 10x20, 10x40, 10x60, 9x10x80\nJeg var meget overrasket over, at jeg havde tabt mig.\nJeg var med en veninde til akupunktur ved en anden veninde/bekendt, fordi jeg havde lovet den første at hjælpe hende med akupressur.\nAkupunktøren har jeg mødt i en fb gruppe for mindfulness, men hun er totalt perfektionist i forhold til, hvordan man lever sit liv, så det blev ikke til meget mindfulness (2 gåture, hvor hun rettede på lidt for meget af det, jeg gjorde). Til gengæld er der ingen tvivl om, at hun ved meget. Hun er russer, og hun har mange kurser fra Østeuropa.\nNå, men ved ovennævnte besøg så akupunktøren på mig, og kiggede på mit håndled og sagde, at jeg vist havde dårlig lever. Få minutter senere havde hun stukket 3 nåle i mig, og hun tog sig selv i at begynde at massere min højre skulder. Hun vil bare rette alle uabalancer, hun får øje på med det samme.\nLige nu er jeg faktisk lidt øm i højre skulder, men jeg droppede også 85 kg bænk, fordi jeg blev øm i højre triceps, så det er nok en mere naturlig sammenhæng.\nSidste sekvens (min træning er i sekvenser bryst, ryg, ben, selvom jeg skriver det som opdelt i bænk, rowing og benpres)) var kun bænkpres, og silden gik mens jeg tog skiverne af.\nMen samtidig med, at hun stak de 3 nåle i mig, så sagde hun, at jeg skulle holde mig fra sukker og hvidt brød m.m., og det har jeg forsøgt de sidste 2 uger.\nMåske er det forklaringen på vægttab, eller måske er det et nyt job, som byder til rigtig meget aktivitet, hvoraf det meste er stående?\nI dag kom silden fra sidst lidt senere end jeg, og hun spurgte, om jeg brugte pinden med de 2 grønne skiver. Jeg spekulerer på, om hun læser med herinde?\nDesværre havde jeg haft sex nogle gang i formiddags og en gang med udløsning, så jeg følte mig lidt for lidt tændt på silden, og lidt for energiforladt i forhold til de planlagte 4x5x85 i bænk.\nJeg er blevet ret opmærksom på betydnigen af udløsning under sex via minn kontakt til tantramassage folk, men nogle gange bliver jeg bare lidt for tændt til at undvære udløsningen.\nJeg er ret sikker på, at effekten af, at der er hunkøn til stede, er afhængig af, om jeg rent faktisk ville kunne tænde. Det er dog uafhængig af, om hun er en, jeg tænder på.\ntræning i Videbæk 16-2-2019\nvægt 93.1 kg\nJeg har været øm i skridtet eller rettere ddt øverste af inderlårene et sted de seneste uger, og jeg ved ikke rigtig, om det er på grund af benpres med stor ROM, eller om det er på grund af meget sex i weekenderne,\nMen denne uge har jeg hidtil ikke haft sex, og alligevel er ømheden der, så jeg prøvede let squat i stedet for benpres, men det var alligevel provokerende for ømheden.\nJeg har også været noget øm i ryggen, så jeg reducerede rowing.\nBænkpres var alt for hårdt (for meget ømhed), men det skyldes nok, at jeg kun får trænet en gang om ugen. 2 gange om ugen plejer at være nødvendig for at holde ømhed væk med minre jeg træner 10x10.\nDer kom desværre ingen sild i dag, men der kom en tidligere klassekammerat fra grundforløbet på teknisk skole. Han arbejder åbenbart i Videbæk nu\nDet er interessant, at mit nuværende teknikerjob, som jeg kun har haft i 2 uger, det minder mig om ret mange af mine grænser og begrænsniner, men det gør mig også opmærksom på, at jeg åbenart finder en eller anden form for tilfredsstillelse ved at stå til rådighed hele tiden og sjældent vide, hvornår jeg har fri.\nJeg sagde nej til at køre fra Kjellerup til Kolding i torsdags kl 14 med 2 timers varsel, da jeg havde en aftale med hende, jeg dater fra Jylland. Men jeg havde egentlig dårlig samvitttighed over at sige nej, og jeg kan mærke en eller anden form for tilfredsstillelse ved dage med overarbejde, selvom det ikke giver mig tid til træning.\nI denn euge har jeg arbejdet mandag fra 7-16, tirsdag fra 7-19.30, onsdag fra 8-16, torsdag fra 7-17, fredag fra 8-17, og jeg overnattede på kro/hotel 2 gange, så der er ikke megen frihed, men på en eller anden underlig måde giver det en anden form for frihed, som dog sikkert på sigt ikke er sund.\nJeg så en interessant film, som berørte emnet i aftes, men jeg blev vist ikke meget klogere.\nEdited February 17, 2019 by xjyden\ntræning i Videbæk 24-2-2019\ntræk til brystet 5x10x50\nbenpres 10xslæden, 10x20, 10x40, 10x60, 6x10x80\nvægt 92.1 kg\nDet viste sig, at jeg havde byttet om på 2 Jakober, som begge er høje og mørkhårede.\nHam her har jeg arbejdet sammen med (kortvarrigt) på Grundfos, og vi var til svendeprøve samtidig.\nJeg var noget rystet over, at jeg havde tabt 1 kg på en uge.\ntræning i Videbæk 1-3-2019\ntræk til brystet 12x10x62.5\nBenpres 10x20, 2x10x40, 10x60, 3x10x80, 10x90, 4x10x100\nJeg prøvede med lidt tungere ben, da det tilsyneladende hjalp at træne benpres sidst. Jeg var lidt øm i knæene, og jeg havde haft ømhed, når jeg rejste mig om morgenen.\nBænk er stadig problematisk i forhold til de 5x5x85, men jeg forsøger at være tålmodig.\nDer var en enkelt sild, som tilsyneladende trænede ret mystisk og meget let. Senere kom denlidt ældre sild, og jeg fandt ud af på fb, at hun delvist deler efternavn med mig.\nJeg trænede fredag, fordi der er lukket for træning i weekenden på grund af DM.\ntræning i Videbæk 10-3-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 2x10x70, 1x9x70\nbenpres 10x40, 10x60, 10x80, 10x90, 4x10x100\nvægt 91.6 kg\nTræningen var ikke voldsomt god, og jeg havde ikke energi tl bænkpres\ntræning i Videbæk 17-3-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 3x10x70, 10x60\ntræk til brystet 7x10x62.5\nbenpres 10x40, 10x60, 10x80, 10x90, 7x10x100\nvægt 92.2 kg\ntræning i Videbæk 23-3-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 2x60, 3x10x50\ntræning i Videbæk 30-3-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 5x80, 1x80, 10x60\nBarbell rowing 10x40\nDødløft 5x40, 5x50, 5x5x60\nSidst gik jeg ned i vægt i bænk, fordi jeg var øm i højre brystmuskel.\nDenne gang ringede min søster efter 5x80, som ellers gik ok, selvom brystmusklen også var lidt øm.\nEfter telefonsamtalen var jeg blevet for kold, så jeg stoppede bare med træning.\nJeg prøvede dødløft for første gang længe, og jeg kunne mærke en klar forskel, da jeg kom op på 60, så jeg tænkte, at jeg nok ikke havde behov at anstrenge mig for at blive øm i næste uge.\nDer var nogle drenge dernede, som var ret larmende, og som løftede omkring 120 kg i dødløft, men det lød som om, de ikke lige trænede 80 eller derover i bænk.\ntræning i Videbæk 6-4-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 3x5x80\nDødløft 5x40, 8x5x50\nBenpres 10xslæden, 2x10x40, 10x60, 5x10x80\nvægt 91.1 kg\nJeg var alene i kælderen, og jeg var meget sløv. JEg kunne mærke ømhed i højdre bryst/skulder, men det virkede ikke alvorligt, så jeg besluttede at fortsætte til 80, jeg valgte dog at nøjes med 3 sæt.\nPlanen var at gå ned til 70'ere, hvis jeg ikke kunne tage 3 sæt med 80, men det blev jo ikke relevant.\nPlanen for næste gang er 5x5x80\ntræning i Videbæk 13-4-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x5x70\nDødløft 5x40, 9x5x50\nBenpres 10xslæden, 10x40, 10x60, 7x10x80\ntræning i Videbæk 21-4-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x6x70\nBenpres 1020, 10x40, 2x10x60, 5x10x80\ntræning i Videbæk 29-4-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 5x75, 5x80, 5x85, 2x5x80\nDødløft 5x40, 10x5x50\nBenpres 10x20, 10x40, 10x60, 2x10x80, 5x90, 5x100, 5x110, 5x120, 5x130\ntræning i Videbæk 11-5-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 3x5x70\ntræning i Videbæk 17-5-2019\nBænkpres 20x20, 10x30, 10x40, 10x50, 10x60, 5x70, 5x80, 4x85, 5x80\nBenpres 10x20, 10x40, 10x60, 4x10x80\nJeg havde lang pause på grund af en weekend på Fyn.\nDerefter var jeg ret energiforladt, da jeg kom til træning igen.\n5x5x70 kunne jeg nok godt have taget, men energien og tiden var der ikke rigtig.\nDen 17. mærkede jeg mere energi, men 85 kunne jeg ikke løfte 5 gange.\nJeg havde vist presset pauserne lidt, men det var godt nok et nederlag, selvom det var fremgang i forhold til gangen før\ntræning i Videbæk 30-5-2019\nBarbell rowing 8x5x40\nJeg er endnu en gang ved at starte op igen, fordi jeg ikke får trænet hver uge.\nJeg overvejer, om jeg kan finde på noget "hjemmetræning", som også fungerer, når jeg er træt på kroværelser.\nBænken kørte overraskende godt, men ryg og ben er præget af havearbejde\ntræning i Videbæk 8-6-2019\nBenpres 4xslæden, 2x20, 4x10x40\nDiverse bevægelser på yogamåtte\nJeg er efterhånden ret overbevist om, at jeg har et problem ved rygsøjlen, som kræver hjælp fra en fys eller en kiroprakter.\nJeg er skiftevis øm i højre side i lysken og ved nyren, og jeg har tidligere haft samme symptomer i forbindelse med rygproblemer, men jeg havde glemt sammenhængen indtil i dag


FERIELÅN 2019? ▷ Lån op til 20.000 kr. hos MiniFinans nemt og hurtigt ✓\nDer findes mange lån på markedet, og det er forskelligt hvad de bliver brugt til. Låner du penge online, kræver de fleste låneudbydere ikke, at du forklarer hvad du vil bruge pengene til. Vil du gerne på ferie, men du har svært ved at få råd til det, så kan du tage et online ferielån. Så kan dine drømme om ferie alligevel blive til virkelighed.\nMåske har du allerede købt drømmeferien, men dine lommepenge rækker ikke, eller måske er du faldet over et godt tilbud, hvor du ønsker at slå til med det samme. Der er mange muligheder, når det kommer til ferielån. Læs med her og bliver klogere på dit kommende ferielån.\nMiniFinans står klar til at hjælpe dig med dit ferielån\nDrømmer du om ferie, men tillader din økonomi det ikke? Så er der hjælp at hente. Hos MiniFinans tilbyder vi lån, så vores låntagere kan føre deres drømme ud i livet.\nNår skal du optage et lån, bør du først gøre dig tanker omkring, hvilket lånebeløb du har behov for at låne. Dernæst skal du danne dig et overblik over, hvad du kan betale tilbage på lånet om måneden. Du skal også være opmærksom på, om lånene har en aldersgrænse, hvilken rente der er på de forskellige låne, låneperioden osv. Så kan du finde det ferielån, der passer dig og din økonomiske situation bedst.\nHvilket ferielån er det bedste for mig?\nSådan ansøger du om et ferielån\nHvad kan du bruge dit ferielån til?\nHvor stort et ferielån er det muligt at få?\nHvornår kan jeg få mit ferielån udbetalt?\nHvornår skal et ferielån tilbagebetales?\nKan jeg få et ferielån trods RKI?\nDet er svært sige, hvilket ferielån der er det bedste for dig. Derfor vil vi gerne rådgive dig til, hvad du skal kigge efter, for at finde det ferielån du gerne vil have.\nNår du skal finde ferielånet, skal du især kigge på følgende vilkår:\nDet lånebeløb låneudbyderen tilbyder\nHvilken låneperiode/ Afdrageordning der er på lånet\nOm der er et oprettelsesgebyr på lånet\nOg eventuelle andre gebyrer\nDe årlige omkostninger (ÅOP) – altså hvad lånet kommer til at koste dig\nDisse ting har indflydelse på, hvilket lån der er det bedste og billigste for dig. Der er stor forskel på, hvad de forskellige låneudbydere tilbyder og hvilke lånevilkår de har. Derfor bør du også sørge for, at sammenligne forskellige lån, inden du vælger et. På den måde kan du komme tættere på, at finde det ferielån du går og drømmer om.\nNår du optager et lån hos os, vil du opleve at det både er nemt og hurtigt. Vi har skræddersyet den bedste låneproces til vores lånetagere, så de slipper for en lang og besværlig låneproces.\nNår du skal ansøge om et lån hos os, skal du følge disse steps:\nHerefter laver vi en lynhurtig kreditvurdering af dig, ud fra de oplysninger du har givet os adgang til via din e-SKAT. Inden for 2 minutter får du svar på din ansøgning, og hvad vi kan tilbyde dig. Det lån vi kan tilbyde dig, skal du så underskrive med dit NemID, hvorefter vi overfører pengene til dig. Pengene vil være tilgængelige din konto inden for få minutter, dette sker ved hjælp af vores straksoverførsel. Du kan læse meget om hvordan du ansøger her: Sådan-virker-det\nEr du heller ikke interesseret i, at skulle fortælle din låneudbyder, hvad du vil låne pengene til? Så er du kommet til det rigtige sted. Hos MiniFinans stille vi ikke krav til, at du forklarer hvad du vil bruge pengene på. Vi mener nemlig, at du selv skal have lov til at bestemme over dit lån.\nDerfor skal du som lånetager heller ikke stille økonomisk sikkerhed til dit lån, som du for eksempel skal hvis du låner penge i banken. Den økonomiske sikkerhed har ofte indflydelse på, om en lånetager bliver godkendt til et lån eller ej. Har du ikke en bil eller et hus du kan stille økonomisk sikkerhed i, skal du ikke bekymre dig når du tager et lån hos MiniFinans.\nVi står altid klar til at hjælpe dig, hvad end du ønsker at låne penge til en ferie sydpå, en tur i sommerhus med din familie eller noget helt tredje. Det skal være helt op til dig – vi hjælper dig blot med, at få det ferielån du efterspørger.\nDet mindste beløb du kan låne hos os er 3.000 kroner, hvorimod det højeste lån er på 20.000 kroner. Det betyder, at du kan låne et mindre beløb, hvis du for eksempel mangler de sidste tusinde til at indfri dine drømme om ferie. Vil du gerne låne et større beløb, til en ferie du længe har villet på, kan det også lade sig gøre med et lån hos os. Du skal blot vælge det lånebeløb du er interesseret i, hvorefter vi vurderer hvad vi kan tilbyde dig.\nNår du ansøger om et lån hos os, skal du ikke vente lang tid på, at få svar på din ansøgning. Så snart du har udfyldt vores ansøgningsformular, og godkendt den, laver vi en kreditvurdering af dig. Fra du har trykket ”godkend” og til du får svar på din låneansøgning, går der kun et par minutter.\nNår du låner penge hos MiniFinans, vil du både opleve en hurtig ansøgningsproces og udbetaling. Vi ved hvor irriterende det kan være at skulle vente på, at ens lån bliver tilgængeligt på kontoen. Et lån der tager lang tid at ansøge om, og få udbetalt, er ikke ligefrem det lån man går og drømmer om. Det har vi gjort noget ved, så du ikke skal bekymre dig om hvor længe du mon skal vente på at få pengene udbetalt.\nNår vi har godkendt din låneansøgning, og du har underskrevet din lånekontrakt, sender vi straks pengene til udbetaling. Herefter vil pengene være til rådighed på din NemKonto inden for 1 hverdag. Vi overfører pengene til din NemKonto af sikkerhedsmæssige årsager, for at forhindre at der er nogle der misbruger dine oplysninger. Derfor skal du også bruge dit NemID som digital underskrift, når du ansøger om at optage lånet. Din sikkerhed er nemlig første prioritet for os.\nVi har lavet en fleksibel låneproces som betyder, at vores lånetagere selv kan bestemme hvor lang tid de vil afdrage på deres lån. Tager du et ferielån hos os, kan du tilbagebetale det inden for få dage eller i en periode på op til 12 måneder. Det mener vi, er en fleksibel måde at tilbyde lån på.\nVi mener, at det skal være op til den enkelte låntagere, og dennes økonomi, at vurdere hvad der passer dem bedst. Det er forskelligt hvilken økonomisk situation og hvilket råderum den enkelte lånetager har om måneden.\nVælger du for eksempel en låneperiode på 5 måneder, skal du i hver af de 5 måneder betale et afdrag på dit ferielån. Jo mere du betaler om måneden, jo hurtigere har du tilbagebetalt dit lån. Betaler du af på dit lån over en længere periode, bliver lånet dyrere for dig, end hvis det er under en kortere periode. Det skal du være opmærksom på, hvis du gerne vil have så billigt et lån som muligt.\nSom de fleste andre låneudbydere på markedet, tilbyder vi ikke lån til personer registreret i RKI (Ribers kredit information). RKI er et register over dårligere betalere, som personer havner i hvis de har ét eller flere misligholdte lån.\nVi tilbyder ikke lån til personer registret i RKI, fordi vi er interesserede i at gøre disse personers økonomiske situationer værre. Er du registreret i RKI opfordrer vi dig i stedet til, at få afdraget på dine misligholdte lån, så du kan blive slettet fra registreret. Når du ikke længere er registreret i RKI, kan ansøge om et lån hos os, på lige fod med alle andre.


Italiensk Marketingsoversættelse - The Native Translator\ndu er her: oversættelsestjeneste > Italiensk Marketingsoversættelse\nTal til det italienske publikum\nØnsker du at bryde ind på det italienske marked, kan vores online service hjælpe dig. Siden 2005 har vi specialiseret os i at levere italienske marketingsoversættelser, og vi er et af Europas ledende oversættelsesbureauer inden for dette fag. Dette skyldes, at vores team består af reklamebranchens bedste oversættere og korrekturlæsere. Vi har desuden certificeringer i Europa og Nordamerika, hvilket garanterer dig den højeste kvalitet.\nKreative oversættelser med en forståelse for den italienske kultur\nVores oversættere forstår, hvor vigtigt det er, at budskabet i en markedsføringskampagne passer med de forventninger, der findes på det italienske marked. De kan oversætte kreative tekster med dobbeltbetydning, ordspil, metaforer eller karaktertræk, der passer til den lokale kultur.\nVi kan oversætte følgende typer marketingstekster:\nUdover ovenstående kan vi også oversætte andre markedsføringstekster til italiensk. Kunne du tænke dig at vide mere om dette, kan vi træffes på e-mail.\nVil du i gang med dit oversættelsesprojekt med det samme, skal du gå til vores oversættelsesportal.\nØnsker du at sprede dit budskab til flere lande, kan vi også hjælpe med dette. Vores team kan oversætte til mere end 100 sprog.


Hvad investeringstilsynsreglen betyder for dig\nI 2016 blev Institut for Arbejde introducerede fiduciærreglen, og efter meget turbulens blev reglen omvendt i 2018.\nFiduciærreglen blev indført i løbet af Obamas administration at kræve, at alle finansielle rådgivere fungerer som tillidsmænd, og mæglerfirmaer underrettede alle deres klienter om dette, da reglen trådte i kraft i 2018.\nSelvom reglen ikke længere er i kraft, har mange investorer en ny opmærksomhed på forskellen mellem fiduciaries og non-fiduciaries og hvordan dette påvirker dem, hvilket kan udløse positive ændringer i den måde, hvorpå finansielle serviceselskaber interagerer med deres klienter frem.\nHvad er en fiduciær?\nEn fiduciær er defineret som et individ eller en juridisk enhed, såsom en finansiel rådgiver eller et finansielt servicefirma, der påtager sig et ansvar og har magten til at handle i en andens interesse. Denne anden person, klienten, kaldes ofte en rektor eller støttemodtager.\nEn finansiel rådgiver kan ikke opkræve provisioner fra salg af investeringsprodukter.\nNår en klient arbejder med en finansiel rådgiver, giver han rådgiveren sin tillid og forventer, at der fremsættes anbefalinger ærlighed og god tro i overensstemmelse med hans bedste interesser, hvilket ikke altid er tilfældet med en ikke-fiduciær rådgiver.\nNår en finansiel rådgiver har en tillidspligtig pligt, som er den højeste standard for klientpleje, er det betyder, at de altid skal handle i modtagerens bedste interesse, også når det er i modstand mod deres.\nFinansielle rådgivere falder i to spande, fiduciaries og non-fiduciaries. I modsætning til hvad man tror, har ikke alle økonomiske rådgivere et krav om at sætte klientens interesser først, og det kan være vanskeligt, hvornår rådgiveren arbejder for et firma, der leverer investeringsprodukter og incitamenter rådgiveren gennem provisioner til at sælge dem til klienter.\nAt udøve tillidspligt betyder, at rådgiveren skal anbefale de bedste produktmuligheder til klienter, selv om disse produkter resulterer i nedsat eller nul kompensation for rådgiveren.\nEgnethed Standard vs. Fiduciary Standard\nFinansielle fagfolk, der ikke er tillidsmænd, holdes under et lavere sæt standarder kendt som "egnethedsstandarden."\nDette betyder, at den finansielle rådgiver ikke behøver at have andet end en passende grund til at anbefale visse produkter eller strategier, baseret på at få tilstrækkelig information om investeringen og klientens økonomiske situation, andre investeringer og økonomiske behov.\nFor eksempel, når en rådgiver har to forskellige, sammenlignelige investeringskøretøjer til sin klient, skal en tillidsmand vælge den, der har de laveste gebyrer, da dette er i klientens bedste interesse. Den ikke-fiduciære rådgiver, der kun overholder egnethedsstandarder, ville sandsynligvis vælge, hvilken som helst investering betaler ham den højeste provision, så længe det stadig er "egnet" til at møde sin klient investeringsbehov.\nHvis en rådgiver siger, at de har FINRA-serien 7, 65 eller 66-licenser, er dette normalt et tegn på, at de fungerer ikke altid som en fiduciær, fordi de har licens til at sælge værdipapirer, der opkræver provisioner.\nPåvirker fiduciærreglen pensionering?\nInvestorer, der har uddybet deres forståelse af forskellen mellem rådgivende og ikke-tillidsfulde rådgivere kan føle, at deres investeringer indebærer en risiko, der var til stede før, men at de ikke blev gjort opmærksom på det af.\nHvis fiduciærreglen stadig var i kraft, kan det have reddet mange klienter fra at blive placeret i investeringer, der debiterede dem høje provisioner eller havde gebyrer skjult i det fine skrift, hvilket kunne koste dem tusinder i tabte pensionsopsparinger over tid.\nEn af de vigtigste forskelle mellem at arbejde med en fiduciær rådgiver og en finansiel professionel, der kun er bundet af egnethedsstandarden, er dybden af samtale de har med deres klienter.\nFør en anbefale et produkt eller strategi, bruger en fiduciary en målrettet og forsigtig metode til at opdage deres klients behov og bedste interesser. Efter fremlæggelse af anbefalinger vil en fiduciary grundigt dække rationalet bag henstillingerne og sørg for, at klienten forstår det fuldstændigt og ikke giver plads til fejlagtig fortolkning eller misforståelse.\nEn ikke-tillidsfuld finansiel professionel er ikke forpligtet til at have denne samme dybde af samtale og enhver pligt, de har mod en klients investeringer kan meget vel ende, så snart de handler, eller får kunden til at underskrive på den stiplede linje. Disse typer rådgivere har ingen forpligtelse til at holde oversigt over klientens økonomiske situation eller kontostatus fremad.\nTip til beskyttelse af din portefølje\nDen bedste måde at beskyt din portefølje er at lære så meget som du kan om dine egne investeringsbehov, forstå, hvordan man afdækker dyre gebyrer og skjulte omkostninger på investeringsprodukter, og ved, hvordan man finder et fiduciært kontra en ikke-fiduciær rådgiver.\nFiduciære rådgivere vil stadig koste dig penge, men de afslører deres gebyrer, og du betaler dem separat i stedet for have gebyrer taget ud af indtjeningen på dine investeringer, såsom salgsprovisioner og administrationsgebyrer for nogle gensidige fonde.\nHvis du er en erfaren investor, der er bekendt med de investeringsprodukter, du har brug for og kender hvor man kan se efter gebyrer og andre investeringsomkostninger, kan det være fint at du samarbejder med en ikke-fiduciær rådgiver.\nHvis du ikke er interesseret i indlæringskurven for mange investeringsprodukter og ønsker at arbejde en fiduciær, kan du:\nKig efter rådgivere, der er registreret hos statslige værdipapirregulatorer eller Securities Exchange Commission (SEC).\nTjek din rådgiveres klientaftale, eller spørg dem bare, om de er en fiduciær.\nFind tilsynsrådgivere ved at søge efter rådgivere, der kun er gebyr. Gebyrbaserede økonomiske rådgivere er bundet af tillidsstandarden (enhver tale om provision betyder, at de ikke er en fiduciær).\nSøg i Investment Advisors Association (IAA) -kataloget efter rådgivere. Medlemskab i fagforeninger som IAA kan indikere, at din rådgiver fungerer som en fiduciær.\nIkke-tillidsfulde rådgivere er ikke nødvendigvis på udkig efter at drage fordel af deres klienter, og hvis du har en rådgiver, du kan lide og stole på, har du en åben diskussion om gebyrer og provisioner med dem, og hvor meget disse omkostninger påvirker indtjeningen på din pension portefølje hvert år.\nDu kan synes, det er nyttigt at finde ud af, hvor meget du betaler for en tillidsrådgiver og se, hvordan de omkostninger stables op mod det, du betaler i øjeblikket.\nHvad er TSX Venture Exchange (TSX-V)?\nHvis Toronto Stock Exchange (TSE eller TSX) er som Canadas version af New York Stock Exchange, er...\nAmerikanske aktiebjørnemarkeder og deres efterfølgende inddrivelse\nBearmarkeder er defineret som perioder, hvor aktiemarked falder med 20% eller mere fra det højest...\nInvester i Afrika med disse afrikanske ETF'er\nDet plejede at være tilfældet, at der ikke var mange ETF muligheder for at få eksponering over fo...\nHvad er der medført interesse (og hvordan skal det beskattes?)\nRollen for investeringskapitalbevaring\nVogter og konservatorers ansvar