'Jessica Jones' sæson 2 anmeldelse: Hun er fantastisk, men plottet er en letdown - Underholdning\n'Jessica Jones' sæson 2 mangler mysterium, men pakker stadig et slag\nRedder New York fra hånden gjorde intet for at ændre Jessica Jones. Stadig det samme hårdt-drikkende, promiskuøse private øje, hvor vi sidst forlod hende for to år siden, forbliver Krysten Ritters skildring af Jessica Jones, med det samme undervurderet og eksplosiv, det største hemmelige våben i Marvel Cinematic Universe. Og det er det eneste, der redder hendes shows sophomore-sæson fra et underkogt mysterium, der blegner i sammenligning med den første tur.\nSæson 2 af Jessica Jones fortsætter, hvor sæson 1 slap (ignorerer dybest set Forsvarerne helt). Jessica er blevet en berømthed i kvarteret efter at have myrdet Killgrave i sæson 1-finalen. Men berømmelse bærer lidt frugt, da Alias Investigations næppe kan holde lysene tændt. I mellemtiden forventer kunderne Jessicas arbejde pro bono, fordi hun har beføjelser. Superhelte får ikke betalt for at være helte - det er derfor, Tony Stark driver et selskab på en milliard dollar på siden - men held og lykke med at fortælle det til stædige New Yorkere, der ønsker, at deres snydekser dræbes.\nSnart nok og lidt ud af ingenting er Jessica tvunget til at undersøge det ultimative mysterium: Hendes egen oprindelseshistorie. De HGH-ting, vi så drillerier i slutningen af sæson 1, er i fuld fokus i sæson 2, da Jessica lærer, hvad der virkelig skete efter hendes skæbnesvangre ulykke, der gav hende bizarre evner.\nKrysten Ritter er tilbage, muligvis bedre end nogensinde, da hendes apatiske P.I. i Marvels 'Jessica Jones.' Marvel\nFans, der er ivrige efter at få svar på MCU's sejeste karakter, er heldige, da sæson 2 er fuld af information, som omhyggelige Wiki-forfattere kan tilslutte til Jessicas mystiske biografi. Desværre glemmer showet sit mest basale mål om at være et overbevisende mysterium. I de første fem episoder leveret til pressen, Jessica Jones bruger halvdelen af sin tid på en forudsigelig rejse for sin komplicerede hovedperson: Selvfølgelig er der forfølgende skyggefulde figurer, selvfølgelig er der mørkede, forladte faciliteter, og selvfølgelig accepterer Jessica faktisk ikke, hvad der skete med hende, før hun stirrer på en fremmed person fra hendes fortid i en overfyldt bar. Selvom Jessica Jones nægter at være som enhver anden superhelt, skiller hendes sæson 2 plot sig næppe ud af flokken.\nOgså uheldigt for sæson 2 er manglen på en passende Killgrave-erstatning. Filmene gav os for nylig komplekse onde som Michael Keatons Vulture og Michael B. Jordan som Killmonger, men på TV var David Tennants manipulerende Purple Man let MCUs bedste skurk. Denne gang er antagonisten uden tvivl Jessica selv, da hun nægter at se puslespillet, indtil brikkerne kommer sammen. I overensstemmelse med Marvel / Netflix-formlen, Jessica Jones er en langsom forbrænding med nary en omtale af Typhoid Mary, den bekræftede skurk, der skal vises denne sæson. For at komme til de gode ting, som hardcore tegneseriefans søger, skal de være forberedt på fem hele episoder af en beruset Jessica og hendes ædru søster Trish (en tilbagevendende Rachael Taylor), der gør sit bedste for at hjælpe Jessica, men er distraheret med sin nye kæreste, et stjernenyhedsanker, hvis karriere overgår hendes egen.\nBeholde Jessica Jones fra at være et en-sæson vidunder er dog dets skuespillere. Ritter er et sådant kraftværk på skærmen, at det kan være let at glemme showets mangler, indtil kreditterne ruller. For eksempel er Jessica i en episode grundlagt fra handling og holdes i politiets varetægt. Dette er en rigtig velkendt episodegenre, især for superheltfans - begge dele Pil og Lynet har gjort det i år - men Ritters knivskarpe levering holder Jessicas korte tilbageholdelse mere interessant end enten Oliver Queen eller Barry Allens konfrontationer med fuzz.\nEnsemblebesætningen er også i top; Carrie-Ann Moss som Jeri Hogarth forventes at være overbevisende, Eka Darville, der repriserer Malcolm, har meget mere at gøre nu, når Malcolm er ædru og kompetent, og sæson 2 er lige så meget Trishs historie som den er Jessicas. Taylor drager virkelig fuld fordel af hvert øjeblik skærmtid (hendes første scene denne sæson på en 90'ers børns fødselsdagsfest er både sjov og kompleks).\nEka Darville (Malcolm) og Rachael Taylor (Trish Walker) vender tilbage til toppen af deres spil i 'Jessica Jones' sæson 2. Netflix\navatar den sidste genindspilning af airbender -film\nSæson 2 af Jessica Jones mangler uheldigvis den samme indvirkning Sæson 1 leverede dristigt tilbage i 2015. Sæsonens skræmmende rejse af en superdrevet kvinde, der konfronterer sin misbruger, var forudgående og havde premiere før # MeToo (som sæson 2 refererer til i en nøgleundergang). Stadig, Jessica Jones er et af de bedste våben under Marvel-mærket med en virkelig forlokkende Ritter - opdrevet af en lige så stor rollebesætning - der gør det bedste ud af en rudimentær plot.\nManglen på et stærkt, overbevisende plot forhindrer sæson 2 i at nå højderne af sæson 1. Men takket være Jessica Jones, en interessant og velvirkende karakter, fungerer showet stadig uden et spændende eventyr, selvom man bestemt ville være velkommen. Jessica Jones behøver heller ikke at være fast i forbindelser til MCU, som du ikke finder meget af i sæson 2. Faktisk er det næsten tilfældigt, at Jessica Jones er i Marvel Universe. Hun kunne være i enhver anden superheltesandkasse, og Jessica ville stadig være uinteresseret og løsrevet fra al den støj. Og som det viser sig, er hendes apati hendes stærkeste aktiv.\nMarvel's Jessica Jones Sæson 2 kan streames på Netflix den 8. marts.\nHvordan 'Deadpool 2' opretter 'X-Force' film\nEn opdeling af den nye 'Destiny 2' Warlock-underklasse: Dawnblade\nHvordan Winds of Winter kan løse det ældste mysterium i bøgerne\nhvad skal man gøre til taksigelse, når man er alene\nhvor er rekreativt ukrudt lovligt 2018\nhvad er det næste sidste fantasy -spil\nhvorfor forlod beverly knuser sæson 2\ngame of thrones lækket sæson 7 afsnit 5


Ny motorvej hænger i en tynd tråd - politiken.dk\nNy motorvej hænger i en tynd tråd\nEn ny undersøgelse gør de første 80 kilometer af en ny motorvej til en dårligere forretning for samfundet. Derfor kommer den længere ned på transportministerens liste, men ikke på blå bloks.\nBroen over Vejle Fjord er en af de strækninger, som blå blok vil aflaste med en ny motorvej længere inde i Jylland.\nBroen over Vejle Fjord er en af de strækninger, som blå blok vil aflaste med en ny motorvej længere inde i Jylland. Foto: Carsten Ingemann\nDanmark 31. jan. 2020 kl. 21.27\nNy midtjysk motorvej, også kaldet Hærvejsmotorvejen, er inddelt i to projekter:\nDen sydlige del fra Haderslev til Give er mellem 66,5 og 83 kilometer lang afhængigt af linjeføringen. Prisen ligger mellem 6,6 og 7,9 milliarder kroner. Denne strækning er bedst belyst med en ny vvm-undersøgelse.\nDen nordlige del fra Give til Hobro er 112 kilometer lang og undersøgt med en mindre grundig forundersøgelse, som endnu ikke er offentliggjort. Seneste prisoverslag lyder på 11,3 milliarder kroner.\nSamlet er de to strækninger mellem 179 og 195 kilometer lange og vil koste 18-19 milliarder kroner.\nEn ny motorvej på langs gennem Jylland fra Haderslev i Syd til Hobro i nord hænger i en tynd tråd, efter at Vejdirektoratet i denne uge offentliggjorde en ny undersøgelse for den sydligste del af projektet.\nDen omfattende vvm-undersøgelse næsten halverer den gevinst, som samfundsøkonomien vil nyde godt af, hvis staten smider omkring 7 milliarder kroner i motorvejen. En forundersøgelse anslog forrentningen til knap 8 procent. Nu er den nede på under 4 procent.\nDermed ryger en ny midtjysk motorvej også længere ned ad transportminister Benny Engelbrechts (S) prioriteringsliste.\n»Den ny midtjyske motorvej placerer sig nu et helt andet sted i forhold til nogle af landets øvrige infrastrukturprojekter«, siger han.\nMange steder i landet skriger borgmestre og erhvervsliv på at få nye eller bedre veje. Nogle projekter har en forrentning over 10 procent, påpeger transportministeren. Han tilføjer, at samfundets økonomiske afkast ikke er det eneste redskab.\n»Men det er klart, at har du et projekt med et meget højt samfundsmæssigt afkast, så er prioriteringsdiskussionen en anden end for et projekt med et lavt afkast«, siger Benny Engelbrecht.\nBilister sparer mindre tid\nHovedgevinsten ved at bygge nye veje og jernbaner opstår, fordi trafikøkonomer sætter værdier på den tid, som borgere og virksomheder sparer ved at komme hurtigere frem. En ny midtjysk motorvej skal aflaste E45, hvor der ofte er kø i myldretiden.\nBeregningerne i vvm-undersøgelsen er foretaget med en ny model fra Danmarks Tekniske Universitet. De viser, at tidligere undersøgelser overvurderede den tid, bilisterne sparer, hvis de vælger en ny motorvej frem for E45.


Gammel Damer Damer Der Snaver / Sexaben.dk\nOmkring , hvor undertegnede var 20 somre gammel. Det var ikke mor og bestemt ikke kæresten, der var afsenderen. Han var ikke til den. Paradise Hotel - Martin "Ham den gamle " - Hornet - Duration: Tipsklubben , views · · Pige lærer fyr at kysse. I weekenden fyldte det legendariske amerikanske sketch-show Saturday Night Live 40 år. Se højdepunkter fra jubilæumsudsendelsen her...\nDu kan læse Information, lige som du vil. PS: Mænd, velsignet være den dag, hvor popdrenge som Nik og Jay knastfrit tør gramse på hinanden, når de står der med deres synkront trænede overkroppe. Lige nu på BT.\nDen amerikanske udgave af 'Live fra Bremen' Så vil I med i karbad, damebladsredaktører? Bliv Side 9 pige. Randy mager Hot dame suge fedt pik. Christel og Jonas knalder i poolen. HVAD SKAL VI SKRIVE OM? Vi taler om tiden før nettet, før mobiltelefonen og før e-mail. Alligevel faldt jeg så i min egen fordoms fordomsfælde, da jeg i januar skrev en kritik af dameblade. Ishockey 6 timer siden.\nMOM Randy Blonde Hot dame craves hans pik Par , Trin mor , MILFs , Blonde piger. Gå til Min profil. To mænd, der er vilde med hinanden. Amatør hot dame fuck og cum på bryster. For teksten handlede om at skabe og dyrke nye venindebånd efter at være gået fra kæresten. Modne Kvinder , Young , Gamle og unge , Masturbate.\nPosted on 18/07/2017 18/07/2017 by Beatrice Rayl


Krybende sar - Gartneri Toftegaard\nEr lav og krybende af vækst. Den bliver kun 5-10 cm høj og får fine hvide blomster. Den er rigtig god i krukke eller i stenbedet. Det er en vinterhårdfør plante som ynder sol og veldrænet jord. Duft og smag minder meget om sommersar.


Fodbold: SønderjyskE sælger 'Ligaens bedste erobringsspiller'\nSønderjyskE sælger 'Ligaens bedste erobringsspiller'\nHan er ofte blevet rost af træner Michelsen, men nu sælger SønderjyskE Adama Guira\nI sidste øjeblik før transfervinduet klappede i har SønderjyskE solgt Adama Guira til den franske Ligue 2 klub RC Lens.\nIfølge sportschef Hans Jørgen Haysen har det hele tiden været planen, at den populære midtbanespiller skulle videre til en anden klub:\n"Da vi forlængede kontrakten med Adama Guira sidste efterår, var vi også enige om en fælles plan for et videresalg i løbet af et års tid," siger han.\n"Vi er glade for, at vi kunne beholde ham i sidste sæson; men nu opstod så den rigtige mulighed for både Adama Guira og klubben, og vi var derfor også hurtigt enige om at det så skulle være."\n"Selvom vi mister en stærk spiller, så er det afgørende for vores strategi og planlægning, at både spiller og klub kan høste frugterne af den fælles indsats. Adama Guira har været en stor profil for klubben, og vi er derfor også glade og stolte over at han får opfyldt sine ønsker om det videre karriereforløb, og at vi samtidig får et økonomisk afkast. Det viser igen, at med den rette plan for øje, bliver det en win-win for begge parter."\n"Adama Guira har været fantastisk, både som spiller og menneske, og vi kan kun ønske al mulig held og lykke til for ham og hans familie med de nye udfordringer," understreger Hans Jørgen Haysen.\nAdama Guira nåede at spille tre sæsoner i SønderjyskE.\nSønderjyskE henter forstærkning til angrebet\nDe danske DM sølvvindere fra SønderjyskE henter på transfervinduets næstsidste dag endnu en forstærkning, og denne gang er det til holdets offensive formationer.\nSønderjyderne henter med omgående virkning Phillip Zinckernagel, som skifter fra FC Helsingør på en 3½ årig kontrakt.\n"Vi har fulgt Phillip Zinckernagel over en længere periode, fra hans tid i HB Køge og til FC Helsingør, hvor hans karriere for alvor har taget fart. Han har i Helsingør spillet mest som angriber; men kan spille alle de offensive positioner. Det, han har lagt afgørende på sit spil, er, at han nu leverer både mål og assists. Han er teknisk velfunderet, rigtig god til at finde rum imod som dybt, og har samtidigt et godt blik for spillet."\n"Phillip Zinckernagel er en anden type spiller i forhold til de spillere som vi har i dagens trup, og det giver os dermed også flere muligheder i vores forskellige opstillinger til kampene. Han er en spiller, som vi forventer os meget af," slutter Hans Jørgen Haysen.\nFik et point trods tynd mave\nOp til søndagens kamp var tilstanden omkring det SønderjyskE hold så kaotisk, at sidste sæsons sølvvindere tog kontakt til DBU med en ansøgning om at måtte spille kampen på et andet tidspunkt. Spillerne var ramt af en maveinfektion - pådraget sig i forbindelse med turen til Prag. DBU måtte med beklagelse meddele, at det ikke kunne lade sig gøre.\nDet var således med flere nøglespillere helt ude af kampen, og mange flere med store maveproblemer på banen, at de lyseblå tog imod Esbjerg til "Kampen om det sydlige Jylland".\nAt de lyseblå besidder kolossale krigerevner har publikum fået utallige eksempler på, og denne søndag led publikum med sine helte på banen. En lidt komisk situation opstod da kampens dommer, i anden halvleg, afbrød kampen på grund af et voldsomt tordensvejs passeren hen over stadion. For de fleste en træls pause, men for de lyseblå en kærkommen mulighed for et toiletbesøg.\nDen tidligere SønderjyskE helt, Bjørn Paulsen, headede Esbjerg på 1-0, men SønderjyskE kom hurtigt på 1-1 ved Mikael Uhre på et langskud. På en dag som denne søndag, var 1-1 fuldt tilfredsstillende. Nu venter en landsholdspause, som SønderjyskE kan bruge til at få alle mand klar. Og så venter der en frisk start på Superligaen. En start med fuld fokus og - forhåbentlig - mange point.\nLyseblå glæde skal give spillerne nyt brændstof\nSkuffelsen hos de SønderjyskE spillere ovenpå torsdagens europæiske exit var kolossal. Der var 'gravkammerstemning' over hele linjen, lyder meldingen fra den lyseblå lejr.\nDet er meget at skulle rejse sig ovenpå den skuffelse og den kraftpræstation spillerne leverede i Prag. Og det på blot et par dage.\nMen det er det vilkår som gælder når man er fodboldspiller i SønderjyskE, og det ved de lyseblå spillere jo bedre end nogle andre. Næste opgave venter allerede i dag klokken 12.00 på Sydbank Park og hedder Esbjerg. Et hold, der har underpræsteret i de fleste runder, men så vejrede morgenluft med en hjemmesejr over OB i sidste runde.\nNu vil de gerne hente en lyseblå skalp med hjem fra Haderslev i dag, og det vil kræve en mandfolkepræstation at beholde håret på. En præstation, som gerne må udspringe fra lægterne på stadion. Et fyldt Sydbank Park, hvor spillerne kan mærke opbakningen og anerkendelsen af det de har præsteret - er det bedste fundament for en sejr.\nEuropæisk farvel på den ondeste måde\nI dommerens overtid opstår der en åben chance foran Spartas mål. Mikael Uhre får muligheden for at afslutte og gør det straks og kompetent. Men bolden stryger over mål. Det var en forskel på måske 30 centimeter og en forskel på 50-60 millioner kroner. Hård kost at tænke over for en 21årig målmager fra det sønderjyske.\nForud var gået en forrygende fodboldkamp, hvor enhver kritiker må falde på halen for det lyseblå mod. I stedet for at pakke sig, gik SønderjyskE lige i struben på et af Europas mest vindende hold gennem tiderne. Og mod blev belønnet, om end det kun var midlertidigt. To gange fik de lyseblå prikket hul på Spartas defensiv, og publikum var ikke særlig begejstret for danskernes 2-0 føring.\nHjemmeholdet fik da også reduceret inden pausen, og efter denne kom hjemmeholdet med det forventede pres. Holdet har ikke sit CV uden grund. I perioder blev SønderjyskE presset i bund, men det gav samtidig kontrachancer. Den største - bortset fra førnævnte spark over kassen, tilfaldt Marc Dal Hende på et hovedstød. Hvordan Spartas keeper fik hænderne på den bold, ved han næppe selv. Også den scoring ville havde været et halvt hundrede millioner værd.\nI stedet fik hjemmeholdet scoret det - for dem - forløsende mål ganske få minutter før slutfløjtet. Der opstod et hul i det sønderjyske forsvar, og bolden blev headet ind bag Skender.\nLige præcis i sådan en situation må store drenge gerne græde - også store piger. Og det gjorde de. Både i Prag, i de SønderjyskE hjem og - i stor udstrækning - på havnen i Haderslev, hvor tusindvis af fans var samlet til storskærmsarrangement.\nNu kan de lyseblå koncentrere sig om ligaen, men det vender vi tilbage til. Det må være rimeligt med en dags landesorg.\nSydbank Park flytter igen på havnen\nMange husker med fryd tilbage på Europa Leauge kvalifikationskampen i polske Lubin. Ikke fordi man fysisk var med på udebanen, men fordi kampen blev set - og sejren fejret - sammen med andre glade fans på havnen i Haderslev.\nI aften kan festen få en ekstra dimension. Det er igen lykkedes at få to kæmpestore fladskærme klar, tilladelsen til at sende er sikret og der er pølser på grillen og øl på køl. Og vejrguderne har meldt deres bidrag i form af årets varmeste dag.\nHvis spillerne så leverer i Prag, ja så vil festen da slet ingen ende tage.\nKampen i Prag fløjtes i gang klokken 20.00, men løjerne på havnen er i gang allerede fra klokken 18.00. Og der lokkes med happy hour mellem klokken 18 og 19.\nSønderjyskE og FC Sønderborg i tæt samarbejde\nSønderjyskE har stor fokus på talentarbejdet, og derfor er det glædeligt, at en ny samarbejdsaftale er blevet indgået med FC Sønderborg.\n"Det er glædeligt, at vi har indgået en ny og mere tidssvarende aftale. Sportschef Rasmus Andreassen fra FC Sønderborg fortjener ros for sin positive og konstruktive tilgang, og jeg ser frem til, at begge klubber kommer til at drage fordel af samarbejdet. Med den eksisterende aftale med SUB Sønderborg via SønderjyskE Fodboldsamarbejde og nu aftalen med FC Sønderborg, står vi stærkt i Sønderborg-området, hvor der ydes et fantastisk stykke talentarbejde," siger han.\n"Aftalen betyder, at vi udvikler talenter i hele området. SønderjyskE får dem ind lidt tidligere og slår de ikke til, kommer de hurtigere retur, så vi kan holde gang i deres udvikling. Samtidig kan vi måske også trække lidt mere på ressourcer og kompetencer fra SønderjyskE-organisationen. Og endelig så har vi også mulighed for at få adgang til spillere, der ikke slår til og får kontrakt på superligaholdet," siger FC Sønderborg-sportschef Rasmus Andreassen./pra\nSønderjyskE hentede point på heden\nSkader og overbelastede spillere tvinger SønderjyskE træner, Jakob Michelsen, til at ryste posen når der skal sættes hold.\nSøndag løb de lyseblå på banen i Herning med Emanuel Okwi og Mikkel Hedegaard i startopstillingen.\nFC Midtjylland deler spillestil og europæiske forpligtelser med SønderjyskE, og søndagens møde blev da også meget jævnbyrdigt.\nGæsterne åbnede med en scoring af Nicolai Madsen, men gæsterne svarede igen og så meget længe ud til at skulle vinde kampen 2-1. Mikael Uhre ville det anderledes efter sin sene indskiftning. Han sendte bolden ind mellem venner og fjender i Midtjyllands straffesparksfelt. Her ramte bolden en forsvarsspiller og gik i nettet. Meget fair faktisk, for den omvendte situation skete tidligere i kampen i det lyseblå felt.\n2-2 var et rimeligt udfald, for de lyseblå viser fine superligatakter. Eneste anke kan være at disse uafgjorte ikke fylder ret meget i tabellen. Men i denne tid er der europæisk fokus. Ikke mindst på torsdag når SønderjyskE skal til Prag og møde mægtige Sparta. Hvis du ikke har sikret dig en billet til turen, kan kampen heldigvis følges på TV3+.\nPå ulvejagt på heden\nSønderjyskE skal på to meget hårde opgaver i dag. Dels skal formstærke FC Midtjylland udfordres på MCH Arena i Herning, og dels skal de to fodboldhold dyste om publikums gunst med håndboldherrerne i Rio.\nKlokken 18.00 begynder Alka Superligakampen i Herning, og her skal der en meget disciplineret indsats til, men SønderjyskE viste senest imod FCK, at netop imod de rigtig gode hold, så fungerer den lyseblå spillestil. Den ellers så ofte anvendte sætning om, at det er hårdt at spille i to turneringer, gælder ikke i denne rund. FCM spiller også europæisk.\nSønderjyskE er stadig ubesejret i europæisk sammenhæng\n4.795 heldige mennesker - så mange må lukkes ind til europæiske kampe på Sydbank Park - kiggede med da de lyseblå torsdag aften skulle udfordre ét af de store hold i Europa Leauges playoffrunde. Gæsterne fra Sparta Prag var i kvartfinalen i sidste års turnering.\nDet kunne man ikke se i kampens første time. Her var det i den grad SønderjyskE der viftede med dirigentstokken, og de lyseblå fik tilspillet sig et par store målchancer. Og på den baggrund ville et mål havde været på sin plads.\nModsat præstedede gæsterne en slutspurt, hvor Jakob Michelsens tropper virkelig kom på hælene, som bestemt retfærdiggør det uafgjorte resultat. Kun heroisk kamp fra de bagerste rækker gjorde at Sparta ikke kunne flyve hjem til den tjekkiske hovedstad med en sejr. En enkelt gang var bolden faktisk i nettet bag SønderjyskEs Marin Skender - heldigvis blev dette mål annulleret for offside.\nMed det uafgjorte resultat i bagagen er SønderjyskE endnu ubesejret i sit europæiske eventyr. Skulle det samme gøre sig gældende efter på torsdag er de lyseblå i det forjættede land. Inden skal holdet lige en tur omkring Herning for at krydse klinger med FC Midtjylland, som også har været på europæisk midtugearbejde.\nDen store europæiske eksamen\nPå papiret ligner aftenens match på Sydbank Park en velvoksen opgave for Jakob Michelsens tropper. Sparta Prag er et stort hold og i 2015 udgaven af Europa Leauge var holdet med helt frem til kvartfinalen.\nMen det vinder man heldigvis ikke fodboldkampe på. Der skal spilles om alle tre point på Sydbank Parks græstæppe, og SønderjyskE har mange gange overrasket. Der er næppe nogen - heller ikke på den lyseblå direktionsgang - som havde forudset at man ville være med helt til playoff runden.\nDer skal muligvis et mirakel til for de lyseblå, men så lad os få en nyt fodboldmirakel i aften. Vi er klar!


Jahatsmisssion #2: Kan man få jahatte i IKEA? – Jagten på jahatten.\nJahatsmisssion #2: Kan man få jahatte i IKEA?\nJeg fandt som sagt ikke en passende jahat på modemessen. Til gengæld faldt jeg over IKEA-kataloget, og det var nærmest en åbenbaring!\nDer så folk eddersparkemig jahatsagtige ud; man fristes næsten til at kalde det en lykkeopslagsbog.\nDet så lækkert ud. Tænk, at man kan have plads til at holde selskab med brætspil og fælles madlavning for SÅ mange politisk korrekte/ homoseksuelle/ etniske/ adopterende/ kreativ klasse-venner (og deres bedsteforældre) på 43 kvadratmeter med samtalekøkken og bløde stole. – Uden at det ser spor rodet ud. Jeg ville være med!\nSå målet for min næste Barbapapa-mission lå lige til højrebenet: Jeg skulle i IKEA og have mig en jahat!\nAllerede ved indgangen følte jeg det første lille lykkesus. Både fordi det var lykkedes mig at parkere i den 90 cm brede parkeringsbås, og fordi der lugtede af kanelsnegle, sådan rigtig hjemligt og hyggeligt. Men der gik ikke lang tid, før min jahatsberøvede kynikerhjerne tog over og vedtog, at det nok bare var en kemisk duftblanding, der blev blæst ud i svingdøren, for at manipulere mig til at føle ovennævnte følelse.\nMen det skulle ikke slå mig ud. Nu skulle der higes og søges igennem samtlige afdelinger af potentiel hjemlig lykke.\nNæste lykkesus ramte mig i babyafdelingen. (I know! Det er jo den sidste afdeling, hvis man følger pilene på gulvet. I’m a REBEL!) Jeg blev fandeme helt høj ved tanken om, at jeg aldrig skal købe noget i den afdeling igen. Jeg elsker mine børn, men jeg ELSKER, at de er blevet store. Jeg fik samtidig et kortvarigt flashback til hektiske ture i Babysam aka Helvedes Forgård, men jeg har heldigvis udviklet teknikker til at mane den slags minder i jorden igen. Så jeg kunne valse gennem afdelingen med et smil på læben og være uendeligt ubekymret om kvælningsfarer og ftalater.\nFordelen ved at gå imod pileretningen er, at man kan se ansigtsudtrykkene på dem, man passerer. Og det blev tydeligt, at IKEA er en mandeplagende kvindeverden. Der MÅ simpelthen være lavet antropologiske feltstudier af kønsroller, kropssprog, familiestrukturer og IKEA-ritualer. -Hvis ikke, vil jeg tilbage på uni og kaste mig over det!\nDet var virkelig interessant. Der var visse træk, der gik igen ved alle de mennesker, jeg passerede.\nMændene havde det samme ludende kropssprog som ham den nyuddannede ingeniør med Fjällräven: Armene hængende passivt ned langs siden og næsen pegende mod gulvet, mens de sjokkede efter deres livs kærlighed med tankerne et andet sted.\nOg så den pludselige ændring når den redebyggende mage vendte sig mod ingeniøren og kvidrende spurgte ind til, om det skulle være den gammelrosa eller petroleumsblå: et hurtigt ryk, op med hovedet, den klassiske “jajegERvågen”-bevægelse og et febrilsk udtryk i øjnene, der afslørede, at den stakkels mand hverken var klar over, hvad petroleumsblå var, eller at han havde behov for genstanden. Blandet med en let angst over ikke at kende svaret. Og så det tomme blik i øjnene, der afslørede, at det ikke ville rykke en millimeter ved hans lykkekurve, ligegyldigt hvilken farve der blev valgt. Men han var klog nok til at svare og virke engageret.\nKvindernes kropssprog havde også fællestræk: som små redebyggende kollibrier, mange med meget store maver; summende og kvidrende rundt med et årvågent, planlæggende blik i øjnene og hoveder, der bevægede sig søgende rundt i små ryk, som om de ledte efter insekter til afkommet.\nSprogligt var det også interessant at observere det homogene ordvalg. Igen og igen hørtes sætningsindlederen (i futurum/ pluralis): “Vi kunne også…”, ledsaget af ivrigt strittende pegefingre. Dette “vi” -også kendt som “det ægteskabelige vi“- kan som bekendt oversættes til kvindesprog og betyder: “Jeg har en plan. Du skal udføre den”.\nDa jeg havde kæmpet mig mod strømmen af maver, hængemuler og indkøbsvogne, nåede jeg frem til køkkenafdelingen og kunne sende medlidende blikke til alle de stakler, der stod i kø for at få hjælp til at indrette drømmesamtalekøkkenet.\nJeg overvejede et kort sekund at fortælle den svedende folkemængde, at drømmen om det selvbyggede samtalekøkken højst sandsynligt ville koste 40% af dem deres parforhold, men det ville jo ikke være rigtig jahatsagtigt. Så jeg hastede svævende videre, lykkelig for, at jeg har valgt mit sidste IKEA-selvbyggerkøkken. Og at mit ægteskab overlevede det.\nJeg fandt faktisk ikke noget, jeg havde brug for. På en måde var det skuffende, at jeg ikke følte trang til at købe noget, ikke engang köttbullarna, men samtidig ganske rart ikke at mangle noget. (Jeg kom selvfølgelig hjem med en blå pose fyldt til randen).\nJeg fandt heller ikke jahatten på hylderne i Ikea. Men jeg fik faktisk en lille smule jahat på i erkendelsen af, at jeg er på vej ud af IKEA-fasen. Så forslag til jahatsmission #3 modtages gerne!\nPS: Undskyld, husbond! Jeg lover at tage med på den store tur gennem Biltema helt uden at brokke mig. Jeg lover at virke engageret, når du peger på hydrauliske anordninger, skruedimser og ting, jeg ikke ved, hvad er. Jeg skylder big time.\nForfatter lisehelo1Udgivet august 24, 2017 august 24, 2017\nForrige Forrige indlæg: Trange kår for broggeriet\nNæste Næste indlæg: #loyaltothegråguld


Stort optag på ZBC's erhvervsuddannelser - sn.dk - Ringsted\nArtiklen: Stort optag på ZBC's erhvervsuddannelser\nRingsted - 12. august 2020 kl. 09:37\nSOSU-medarbejder, industritekniker eller ernæringsassistent. Mulighederne som faglært er mange, og det har regionens unge og voksne tilsyneladende fået øjnene op for.\nI alt er 1879 nye elever nemlig startet på en af ZBC's erhvervsuddannelser efter sommerferien. Det er 185 flere end sidste år, og særligt de voksne fylder i statistikkerne.\n- Der mangler allerede faglærte i Danmark, og skal vi skabe vækst i samfundet, er det afgørende, at flere vælger en erhvervsuddannelse. Derfor er det rigtig positivt, at der både er flere unge og voksne, som kan se fordelen i at arbejde i brancher med høj jobsikkerhed, god løn og masser af spændende opgaver, siger direktør på ZBC Michael Kaas-Andersen i en pressemeddelelse.\nUddannelserne indenfor SOSU og teknologi har haft ekstra stor fremgang på ZBC. På SOSU er 592 nye elever netop begyndt efter sommerferien, hvilket er 85 flere end sidste år.\nEn del af de nye elever skal studere i Kalundborg, hvor ZBC netop har startet uddannelsen op.\n- Vi har gjort meget ud af at fortælle om SOSU-uddannelserne, og hvad eleverne lærer, og det er glædeligt, at det er lykkes at komme igennem med budskabet om en spændende uddannelse med høj faglighed og viden om alt fra pleje og omsorg til farmakologi og rehabilitering, siger Michael Kaas-Andersen fra ZBC.\nLigeså er uddannelserne indenfor det teknologiske område eftertragtede med i alt 717 nye elever. Det er 86 flere end i 2019, og fremgangen er vigtig for regionen, for industrien mangler faglært arbejdskraft, fortæller Michael Kaas-Andersen:\n- Hvis vi vil bevare særligt de eksporttunge virksomheder på Sjælland, skal vi uddanne flere faglærte indenfor det teknologiske område. Jeg er derfor meget glad for, at vi har fået endnu flere elever på disse uddannelser.\nFor 10 år siden så EUX-uddannelsen dagens lys. Med en EUX får eleverne både svendebrev og en gymnasial uddannelse, og den kombination bliver også stadig mere populær. På ZBC har hele 36 procent af de unge, der kommer direkte fra grundskolen, valgt at tage deres erhvervsuddannelse med EUX i år, og det er seks procentpoint flere end i 2019.\n- EUX'en giver de unge et stærkt fundament, som både åbner døren til faglært arbejde og til at læse videre. Det er godt at se, at de unge sætter pris på de mange muligheder, som en EUX giver, og samtidig er det også en kombination, som mange arbejdsgivere kan se værdien af, siger Michael Kaas-Andersen.\nOgså HHX i Næstved er gået frem i år og kan således mønstre hele to klasser mere end i 2019. ZBC's 10. klasser har ligeledes flere tilmeldte samlet set i år end i 2019.\n31. august 2020 kl. 22:02 Opdateret: kl. 11:33\n3. Flere elever er sendt hjem på Byskovskolen\n4. Bilist flygtede efter påkørsel - politiet søger vidner\n4. Hollywoodstjerne besøger luksusbiograf eksklusivt


domstol.dk - Dom i straffesag - OW Bunker.\nwww.domstol.dk Retten i Aalborg Nyheder Domsresuméer\nStraffesager i uge 18\nDom i straffesag - OW Bunker.\nTidligere direktør i OW Bunker-selskab idømt fængsel i 1 år og 6 måneder.\nRetten i Aalborg har den 30. maj 2018 idømt en tidligere direktør for et datterselskab i OW Bunker-koncernen fængsel 1 år og 6 måneder for overtrædelse af straffelovens § 299, stk. 1.\nDen tiltalte havde været direktør for datterselskabet Dynamic Oil Trading, der handlede med bunkerolie i Singapore. Koncernen blev taget under konkursbehandling i november 2015, og det blev umiddelbart op til konkursen konstateret, at der i datterselskabet i Singapore var indgået handler med en samhandelspartner, som væsentligt oversteg den godkendte kreditramme på 10 mio. USD for vedkommende. Endvidere blev det konstateret, at en betydelig del af handlerne i det omfang, at disse oversteg kreditrammen, ikke var blevet bogført i koncernens regnskabssystem.\nDet blev ved dommen fastslået, at der på konkurstidspunktet var tale om handler for samlet omkring 90,2 mio. USD, som ikke var blevet bogført.\nDen tidligere direktør var tiltalt for mandatsvig af særlig grov beskaffenhed, jf. straffelovens § 280, nr. 2, jf. § 286, stk. 2. Det blev ved dommen anset for bevist, at tiltalte i et formueanliggende, som det påhvilede ham at varetage for en anden, havde handlet mod dennes tarv, idet OW Bunker-koncernen som følge af handlerne og den undladte bogføring var blevet påført et tab på omkring 90,2 mio. USD. Det fandtes derimod ikke bevist, at tiltalte havde handlet med noget berigelsesforsæt for øje, hvorfor tiltalte blev frifundet for tiltalen for mandatsvig.\nTiltalte blev derimod fundet skyldig i overtrædelse af straffelovens § 299, stk. 1, ved at have tilsidesat sin pligt til at varetage et formueanliggende for en anden, hvorved denne var blevet påført et betydeligt tab. Strafferammen for overtrædelse af straffelovens § 299, stk. 1, er fængsel indtil 1 år og 6 måneder.\nStraffen blev ved dommen fastsat til fængsel i 1 år og 6 måneder. Der blev ved straffastsættelsen lagt vægt på karakteren og omfanget af forholdet, herunder at dette var foregået over en længere periode, ligesom der blev lagt vægt på, at tabet havde medført koncernens konkurs.\nEndvidere blev tiltalte for en periode indtil videre frakendt retten til at deltage i ledelsen af en erhvervsvirksomhed her i landet eller udlandet uden at hæfte personligt og ubegrænset for virksomhedens forpligtelser.


Spis brød til | Information\nDen 6. maj skærper Mads Qvortrup tonen i opgøret med det hedengangne imperium Sovjetunionen. Ammunitionen til det nye angreb kommer fra William Taubmans bog om Khrushchev, ifølge hvilken det skulle være ganske vist, at de i Sovjetunionen spiste små børn, og at dette var en direkte konsekvens af tvangskollektiviseringen. På denne baggrund drager Mads Qvortrup to hurtige konklusioner. For det første nødvendigheden af et retsopgør med kommunisterne, for det andet fremføres Sovjetunionen som Satans værk.\nHvis man skal tage det sidste først, så er det jo desværre ikke sandt; var det blot så let at man blændet i bakspejlet (det er det, chefredaktøren kalder historiens lys) kan gøre de andre til Satans skabninger, så ville man vide, hvor man skulle placere sin egen oprindelse. Men sandheden er jo, at Sovjetunionen er menneskers, Lenins, Stalins, Khrushchevs værk, ikke blot mere end det er Satans, men også mere end det er kommunismens. Ideologier handler ikke, det gør regimer. Det fører til Mads Qvortrups andet problem, for hvorledes gennemføre et retsopgør med en sovjetisk fortid, som vi ikke har eller har haft et retsfællesskab med? Vi kan foretage et politisk opgør, hvilket er i fuld gang, men kravet om et retsopgør, så længe det handler om forhold, der ikke vedrører den danske stat og retsfællesskab, savner mening.\nBegge ben i kviksand\nHvis man skulle vende Mads Qvortrups argumentation mod ham selv, kunne man nævne et tilfælde i USA, hvor en far har slået sin søn ihjel for at få udbetalt forsikringssummen. Er det så også Satans eller det ondes værk? Giver det også anledning til et politisk eller retsligt opgør med kapitalismen eller den økonomiske liberalisme, eller er det i lighed med ovennævnte kannibalisme blot en af de patologiske former, som ideologier kan antage, når de føres ud i livet?\nProblemet er, at Mads Qvortrup hopper med begge ben ud i det kviksand, som belægger den mindst ringes nye stier, nemlig denne humanistiske trang til at skelne mellem gode og onde mennesker. For humanismen har altid vidst, hvad der var den sande menneskelige måde at gebærde sig på. Men humanismen har aldrig været alene, den har altid stået i modsætning til et væld af andre humanismer, som var lige så sikre i deres sag, herunder de, der mente, at det sande menneske havde blond hår og blå øjne. Det er derfor at den tyske (!) sociolog Niklas Luhmann få år før sin død i 1998 skrev at »[a]l erfaring taler for teorier, der skåner os for humanismer«.\nNår den mindst ringe i tidens løb har været mindst ringe, har den skånet os for humanisme, godhed, moralitet og anden djævelskab, for vi bliver aldrig (og bør aldrig blive) enige om, hvad det er, vi vil have; al denne farlige snak om værdier har kun ét resultat og det er eksklusion af de, der ikke deler dem. I stedet har den mindst ringe, hinsides godt og ondt, vist os, hvad det er, vi ikke vil have, nemlig kannibalisme og barnemord, ligegyldigt hvilket politisk regime der er eller var konteksten. Det var den egentlige lære efter den kolde krigs afslutning i 1989. Men som Slavoj Zizek påpeger i det seneste nummer af tidsskriftet Distinktion, så har den 11. september tilladt os at falde i søvn og slukke for selvkritikken; nu tør vi igen kalde andre for onde og derigennem påpege, at vi selv er det modsatte.\nNiklas LuhmannSlavoj Zizek


Nyt vedr. Digital beboerdemokrati – Galgebakken\n4. april 2020 Af GAB\nDet er som udgangspunkt umuligt for en bebyggelse som Galgebakken at få digitalt beboerafstemning, da vi har mange private udlejninger, og afstemningssystemet krydstjekker med kommunen/folkeregistret samtNemID, men ikke med BO-VEST´s lejekontrakter.\nIflg. VA’s vedtægter skal de, der har lov til at stemme vedbeboermøderne, være forsynet med en lejekontrakt i Galgebakken. Så kort sagt – da vi har mange, der har private lejere, kan denne løsning IKKE lade sig gøre her.\nDe der drifter og programmerer afstemningsapplikationen, har ikke ressourcer til, at ændre systemet – så det tilpasses netop vores behov. Det er et system, der bliver benytter over hele landet. Konklusionen er, at vi ikke får den løsning.\nVi har også talt om – hvorvidt man kunne stemme via fuldmagt. Det er dog heller ikke muligt, da det ikke er lovligt jf. VA’s vedtægter. §18 i disse, skal i givet fald ændres på en VA generalforsamling, hvilket ikke antages ej heller vurderes sandsynligt.\nSTEMMEBOKS PÅ DAGEN afstemning.\nDer har været tale om en slags stemmeboks, som opsættes på selve dagen (som ved folketings- og kommunalvalg), hvor beboerne fx kunne komme mellem kl. 09:00 og 18:00, og afgive deres stemme, uden at skulle deltage på mødet. Der skulle sidde to uvildige stemmeforordnede, for at holde øje med, at tingene foregik korrekt. Men den løsning blev også afvist, igen jf VA-s vedtægter.\nIngen af disse tre løsninger kan vi arbejde videre med.\nGrundlæggende vurderes debatten på selve mødet meget vigtig – af VA’sbestyrelse, så vi vurderer, at det bliver utroligt svært at ændre denne traditionelle tankegang.\nUR afstemning er den eneste reelle og lovlige løsning, som vi derfor også regner med, at kunne benytte ved den store Helhedsplanafstemning. Den bliver kun benyttet i ekstraordinære situationer, da det er et stort hjul, der sættes i gang.


Gud er et verbum - også på TV | Goldberg\n7. June, 2017 — Af Miriam Katz\n”Hvorfor hun vil gå fra at være en forhadt minoritet til at være en dobbeltforhadt minoritet, det fatter jeg simpelthen ikke,” lyder en tør kommentar fra en jødisk medfange, da karakteren Cindy Hayes (spillet af Adrienne C. Moore) fremlægger sit ønske om at konvertere til jødedommen i tredje sæson af Netflix’ successerie Orange Is The New Black.\nCindy, der er afroamerikaner og opvokset i en sort ghetto, har sat rabbineren Teitelbaum i stævne i besøgslokalet. Hun er omgivet af to jødiske medfanger, der har undervist hende i jødisk religion og tradition, så godt som det har kunnet lade sig gøre bag tremmerne i kvindefængslet. Og nu stiller Cindy spørgsmålet ’Må jeg blive jøde?’ de tre gange, der ifølge den jødiske tradition er nødvendige at spørge, før rabbineren – måske - kan imødekomme ønsket.\nRitualet handler om at teste konvertittens intentioner, og i Cindys tilfælde har både rabbiner Teitelbaum og vi seere gode grunde til at være skeptiske.\nFor handler Cindys pludselige og stærke interesse for jødedommen ikke blot om, at fængselsmåltiderne er så meget bedre i den kosher version, sådan som den godtroende rabbiner da også langt om længe har gennemskuet? Og har Cindy ikke været en af seriens mindst komplekse karakterer, hård, egoistisk og altid ude efter et godt skænderi? Er hun oprigtigt interesseret i at ’go full jew’, sådan som hun selv formulerer det?\nOp til dette øjeblik har jødedommens indtog i kvindefængslet Litchfield givet anledning til en perlerække af komiske situationer og rapkæftede oneliners. Fangerne påberåber sig ihærdigt jødisk identitet i forsøg på at undgå fængslets hundeæde og i stedet kunne sætte tænderne i de delikate kosher-måltider. Men for Cindy bliver det alvor til sidst. Og her udfolder hun en dyb og følsom side, da hun, presset af rabbineren, forklarer, hvorfor hun mener sit konverteringsønske alvorligt:\n“Ærligt talt rabbi, jeg tror jeg har fundet mit folk. Jeg blev opdraget i en kirke, hvor jeg fik besked på at tro og bede. Hvis jeg syndede, ville jeg ende i helvede, og hvis jeg var god, ville jeg komme i himlen. Hvis jeg bad Jesus om det, ville han tilgive mig. Og nu siger I, at helvede ikke findes. Himlen er jeg ikke længere så sikker på. Hvis I gør noget forkert, må I selv finde ud af at løse det. Og hvad angår Gud, er det jeres opgave at blive ved med at stille spørgsmål og blive ved med at lære og blive ved med at diskutere. Det er som et verbum. Det er som om, I gør Gud. Det er et stort arbejde, men jeg er med på det.”\nMikvah i friheden\nCindy græder, da hun når hertil i sin monolog, og det gør rabbiner Teitelbaum også. Han giver hende et ja. Men for at fuldende sin konvertering skal Cindy i et jødisk rituelt bad, mikvah, og en prøveudgang har lange udsigter. Heldigvis tager situationen en ny drejning, da det vidunderligt inkompetente fængselspersonale ved en tåbelig fejl efterlader et stort hul i hegnet omkring fængslet. Det får alle kvinderne fra Litchfield fængslet til fortumlede at flygte ud i friheden på den anden side af hegnet, ned til den nærliggende skovsø, hvor de krænger fangedragterne af og hopper i vandet i jubel over deres midlertidige frihed.\nOg Cindy, hun benytter muligheden for at dykke ned under vandet tre gange, sådan som det jødiske konverteringsritual tilsiger. Hun fremsiger en velsignelse på hebraisk og får derefter en kærlig lykønskning fra medfangen Ginsburg, der har hjulpet hende med at studere jødedom i fængslet: ”Mazel tov! Nu er du jøde”.\nCindys spirituelle rejse er et eksempel på, hvordan seriens skaber Jenji Kohan udvikler stærke modbilleder til Hollywoods stereotype fremstillinger. For selvom Orange Is The New Black gør grin med jødedommens absurde og selvgode sider, så viser den samtidig en rig og dyb tradition, der værdsætter spørgsmål mere end svar og som omfavner spirituel tvivl og kritisk debat.\nPå den måde er Orange Is The New Black i familie med tv-serier som Transparent og Broad City, der i disse år kaster berøringsangst og ironi overbord, sådan som Goldberg tidligere har omtalt i flere artikler. Og det er ikke første gang, Jenji Kohan fletter jødiske temaer ind i sine manuskripter. Også i hendes gennembruds-serie Weeds, der handler om den unge enke Nancy (spillet af Mary-Louise Parker), der sælger marihuana for at opretholde middelklasse-livet med sine to sønner, spillede jødiske ritualer og traditioner en markant rolle.\nJenji Kohan, der i et stort portrætinterview i Columbia Magazine beskrives som en blåhåret, punket, jødisk Moder Jord-type, har tidligere fortalt, at hun oprindeligt ville være rabbiner, men i stedet valgte at gå i sine forældres fodspor: faderen er manuskriptforfatter og producer, moderen romanforfatter, og broderen er bl.a. medskaber af tv-serien Will and Grace.\nNye tv-billeder af kvinder og minoriteter\nSelv var hun manuskriptforfatter på flere tv-serier, bl.a. Friends, Gilmore Girls og Sex and the City, inden hun i 2005 brød igennem med Weeds, der var hendes første produktion i eget navn. Den fik hele otte sæsoner på den amerikanske tv-kanal Showtime og kan herhjemme stadig ses på Netflix. Men med Orange Is The New Black, der blev lanceret på Netflix i 2013, satte Jenji Kohan helt nye standarder i tv-branchen, både form- og indholdsmæssigt. Netflix gav hende frie hænder til at udvikle serien, der som noget nyt blev lagt ud en hel sæson ad gangen, hvilket lagde grunden til det fænomen, vi også i Danmark nu kalder binge-watching. Showet er den dag i dag en af Netflix’ allerstørste seersucceser, samtidig med at det slår helt nye toner an på mainstream-tv.\nHer er et multikulturelt tv-univers hovedsageligt befolket af kvindelige karakterer. Et miljø fuld af politiske, seksuelle, etniske og religiøse spændinger, og et persongalleri med mange-facetterede kvindelige karakterer fulde af styrke og sårbarhed, fejl og mangler.\n”Mennesker med fejl er lette at forholde sig til. Vi bruger så meget tid på at skjule og dække over vores fejl, men ingen af os lykkes med det. I Orange Is The New Black omfavner vi alt rodet og alle gråzonerne,” siger Jenji Kohan i interviewet med Columbia Magazine og tilføjer:\n“Det er ingen hemmelighed, at mit arbejde giver mig en platform at tale fra. Det er et stort privilegium, men det nytter ikke noget, hvis man bruger sin platform til at bebrejde folk. Jeg har altid en dagsorden, men min hovedopgave er at underholde og få publikum til at interessere sig for karaktererne og historierne. Folk ser tv for at blive underholdt. Det er nødt til at være sjovt. Fængselsverdenen er et mørkt, mørkt sted, men jeg synes ikke, det er en tilsnigelse, når vi gør den komisk også. Humor er en måde at overleve mørket på.”\nSæson 5 af Orange Is The New Black er tilgængelig på Netflix fra fredag 9. juni 2017.\nI seriens 3. sæson gjorde jødedommen for alvor sit indtog. Her er et par eksempler:\nCindy’s jødiske one-liners\nFor Cindy Hayes – kaldet Black Cindy – begynder interessen for det jødiske med delikate kosher måltider, da maden i fængslet på grund af besparelser bliver fuldstændig uspiselig. Det giver anledning til rapkæftede replikker fra Cindy, f.eks. da hun beder køkkenpersonalet om et kosher-måltid og får et nej med begrundelsen, at hun ikke er jøde. Hun svarer: ”Du tror, du kender mit liv? Shabbat Shalom, bitch!” Og da det lykkes hende at sætte tænderne i sprøde, frysetørrede kosher broccoli: “Shana tova og hava nagila. Det er skønt at være udvalgt.”\nDe indsatte i Litchfield fængslet påberåber sig alle at være jøder i håb om at kunne erstatte fængslets hundeæde med mere appetitlige kosher måltider. Fængselsledelsen aner uråd og tilkalder rabbiner Teitelbaum for at udspørge fangerne om deres jødiske identitet. Han får mange interessante svar:\n”Jeg ringer til min mor mindst en gang om dagen og jeg elsker at slå en billig handel af”, ”Jeg hader virkelig rejer”, ”Jeg elsker den måde I – øh… jeg mener vi – vi kontrollerer medierne på”.\nTil sidst gennemskuer både rabbineren og fængselsledelsen den kollektive religiøse omvendelse. Den eneste, der får lov at beholde de kosher måltider, er den fængslede aktivist, nonnen Søster Jane. Som hun selv siger: ”De Abrahamitiske religioner er jo nogenlunde ens, indtil vi kommer til Jesus.”\nSe lignende øjeblikke fra serien på YouTube:\nJødedom i Orange Is The New Black\nCindy konverterer til jødedommen


Det lykkedes ikke Brøndby at komme i finalen. Foto: Jens Wollesen\nSydsiden var gået indendørs. Brøndby-fans sørgede for en fantastisk opbakning. Foto: Jens Wollesen\nDer blev overrakt 150.000 kroner til Kjeld Rasmussens Rejselegat. Her er hovedpersonen i midten sammen med de to nære venner, Morten Bødskov og Per Bjerregaard. Foto: Jens Wollesen\nEn showkamp med EM 92-heltene og et tværpolitisk hold endte med en sikker 5-1 sejr til EM 92-holdet. Her er det Per Nielsen, der tonser igennem med Rasmus Jarlov, John "Faxe" Jensen og Jakob Ellemann-Jensen som tilskuere. Foto: Jens Wollesen\nKim Milton var blandt dommerne til KMD Cup i Brøndby Hallen. Foto: Jens Wollesen\nBrøndby-kvinderne kunne ikke vinde deres turnering. Foto: Jens Wollesen\nPolitikerne kunne ikke stille noget op. Her er Søren Colding på vej forbi anfører Morten Bødskov. Foto: Jens Wollesen


»Præjudiciel forelæggelse – direktiv 2001/23/EF – artikel 1, stk. 1 – overførsler af virksomheder eller bedrifter – varetagelse af arbejdstagernes rettigheder – erhververens forpligtelse til at overtage arbejdstagerne – vagt- og sikkerhedstjenesteydelser, som udføres af en virksomhed – udbud – tildeling af kontrakten til en anden virksomhed – ingen overtagelse af personalet – national bestemmelse, der udelukker en erhvervsdrivendes tab af en klient efter tildeling af kontrakten til en anden erhvervsdrivende fra »begrebet overførsel af virksomheder eller bedrifter««\nI sag C-200/16,\nangående en anmodning om præjudiciel afgørelse i henhold til artikel 267 TEUF, indgivet af Supremo Tribunal de Justiça (den øverste domstol, Portugal) ved afgørelse af 4. april 2016, indgået til Domstolen den 12. april 2016, i sagen:\nArthur George Resendes m.fl.\nsammensat af dommerne A. Borg Barthet (refererende dommer), som fungerende afdelingsformand, M. Berger og F. Biltgen,\ngeneraladvokat: E. Tanchev\n– ICTS Portugal – Consultadoria de Aviação Comercial SA ved advogado A.L. Santos,\n– Europa-Kommissionen ved M. França og M. Kellerbauer, som befuldmægtigede,\n1 Anmodningen om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 1, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (EFT 2001, L 82, s. 16).\n2 Denne anmodning er indgivet i forbindelse med en tvist mellem Securitas – Serviços e Tecnologia de Segurança SA (herefter »Securitas«) på den ene side og ICTS Portugal – Consultadoria de Aviação Comercial SA (herefter »ICTS«) samt Arthur George Resendes og 16 andre tidligere ansatte hos ICTS på den anden side vedrørende Securitas’ afvisning af at anerkende, at de eksisterende arbejdsforhold mellem disse ansatte og ICTS blev overført til Securitas ved en overførsel af bedrifter.\n3 Tredje betragtning til direktiv 2001/23 har følgende ordlyd:\n»Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser til beskyttelse af arbejdstagerne i tilfælde af ny indehaver, især for at sikre varetagelsen af deres rettigheder.«\n4 Følgende anføres i ottende betragtning til dette direktiv:\n»Af hensyn til retssikkerheden og gennemsigtigheden skulle begrebet overførsel afklares på baggrund af Domstolens retspraksis. Denne afklaring ændrer ikke anvendelsesområdet for direktiv 77/187/EØF som fortolket af Domstolen.«\n5 Artikel 1, stk. 1, litra a) og b), i direktiv 2001/23 bestemmer:\n6 Artikel 3, stk. 1, første afsnit, i direktiv 2001/23 bestemmer følgende:\nLov om arbejdsretlige forhold\n7 Følgende fremgår af artikel 285 i codigo do trabalho (lov om arbejdsretlige forhold), godkendt ved lov nr. 7/2009 af 12. februar 2009:\n»1. I tilfælde af overførsel, uanset på hvilket grundlag, af ejerskabet til en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift, som udgør en økonomisk enhed, indtræder erhververen i stillingen som arbejdsgiver i arbejdskontrakterne med de pågældende arbejdstagere og får overført ansvaret for at betale bøder, der er pålagt for overtrædelser af arbejdsretten.\n2. I en periode på et år efter overførslen hæfter overdrageren solidarisk for forpligtelser, der er opstået inden datoen for overførslen.\n3. Det i de foregående stykker fastsatte finder også anvendelse på overførsel, overdragelse eller overtagelse af driften af virksomheden, bedriften eller den økonomiske enhed, idet den solidariske hæftelse i tilfælde af overdragelse eller overtagelse af driften påhviler den part, som umiddelbart forinden varetog driften.\n4. Det i de foregående stykker fastsatte finder ikke anvendelse for så vidt angår arbejdstagere, der, forud for overførslen, af overdrageren er blevet overført til en anden bedrift eller økonomisk enhed i henhold til artikel 194 og samtidig fortsat er i dennes tjeneste, undtagen for så vidt angår erhververens ansvar for at betale bøder, der er pålagt for overtrædelser af arbejdsretten.\n5. Ved økonomisk enhed forstås en helhed af midler, der er organiseret med henblik på udøvelse af en økonomisk aktivitet, uanset om det er en hoved- eller biaktivitet.\n6. Manglende overholdelse af reglerne i stk. 1 og i første del af stk. 3 udgør en meget grov overtrædelse.«\n8 Klausul 13 i den offentlige arbejdsoverenskomst, der blev indgået i 2011 mellem Associação de Empresas de Segurança Privada (sammenslutningen af firmaer for privat sikkerhed), Associação Nacional das Empresas de Segurança (den nationale sammenslutning af sikkerhedsfirmaer) og bl.a. Sindicato dos Trabalhadores dos Serviços de Portaria, Vigilância, Limpeza, Domésticas e Actividades Diversas (fagforeningen for arbejdstagere inden for vagt-, kontrol- og rengøringstjenesteydelser, tjenestefolk og forskellige ydelser), som blev offentliggjort i Boletim do Trabalho e Emprego (det portugisiske arbejds- og beskæftigelsestidende) nr. 17/2011, bestemmer følgende:\n»1. I tilfælde af overførsel, uanset på hvilket grundlag, af ejerskabet til en virksomhed eller bedrift eller en del af en virksomhed eller bedrift, som udgør en økonomisk enhed, indtræder erhververen i stillingen som arbejdsgiver i arbejdskontrakterne med de pågældende arbejdstagere.\n2. En erhvervsdrivendes tab af en klient som følge af, at tjenesteydelseskontrakten tildeles en anden erhvervsdrivende, er ikke omfattet af begrebet overførsel af virksomheder eller bedrifter.«\n9 Arthur George Resendes og 16 andre personer udførte som ansatte hos ICTS indtil den 14. juli 2013 vagtopgaver på faciliteterne (lystbådehavn, erhvervshavn og kajanlæg) hos Portos dos Açores SA i Ponta Delgada (Portugal) i henhold til en kontrakt indgået mellem den sidstnævnte og ICTS.\n10 De skulle bl.a. kontrollere personers og varers indgang og udgang med videoovervågningsudstyr i henhold til de regler, som ICTS havde fastsat for dem. Deres arbejdsgiver forsynede dem også med identificerende uniformer og radioudstyr.\n11 Den 17. januar 2013 iværksatte Portos dos Açores et udbud med henblik på levering af forebyggende vagt- og sikkerhedstjenesteydelser til selskabets faciliteter i Ponta Delgada. Den 17. april 2013 blev kontrakten tildelt Securitas.\n12 ICTS’ ansatte har for den forelæggende ret gjort gældende, at ICTS den 17. juni 2013, efter at den nævnte kontrakt var blevet tildelt Securitas, skriftligt meddelte dem, at deres arbejdskontrakter med virkning fra den 15. juli samme år ville blive overført til Securitas.\n13 Den 14. juli 2013 overgav en af ICTS’ ansatte, efter at han fra sin arbejdsgiver havde modtaget anvisninger herom, det radioudstyr, som ICTS’ ansatte havde benyttet på Portos dos Açores’ anlæg, til Securitas. Securitas overgav herefter dette udstyr til Portos dos Açores.\n14 Securitas begyndte at udføre leveringen af vagt- og sikkerhedstjenesteydelserne den 15. juli 2013. Securitas gav det sikkerhedspersonale, som det havde tilknyttet, radioudstyr, der tilhørte denne virksomhed, samt identiske uniformer med virksomhedens logo.\n15 Securitas meddelte ligeledes Arthur George Resendes og de 16 andre berørte personer, at de ikke var en del af selskabets personale, og at deres arbejdsgiver fortsat var ICTS. Derfor anlagde de for Tribunal do Trabalho de Ponta Delgada (arbejdsretten i Ponta Delgada, Portugal) søgsmål mod Securitas og ICTS med påstand om, at Securitas, subsidiært ICTS, tilpligtes at anerkende, at de er en del af selskabets personale, og at selskabet skal betale dem løn tillagt renter fra den 15. juli 2013 eller, for tre af sagsøgerne, godtgørelse for uretmæssig afskedigelse.\n16 Arbejdsretten tiltrådte disse påstande. Retten fandt, at der var sket en overførsel af bedrifter mellem de to selskaber, og at arbejdskontrakterne for ICTS’ tidligere ansatte var blevet overført til Securitas. Følgelig kvalificerede den Securitas’ afskedigelse af disse personer som »uberettiget« og pålagde dette selskab at genansætte de fleste af de berørte personer og betale dem forskellige lønfordringer og godtgørelser.\n17 Securitas iværksatte appel ved Tribunal da Relação de Lisboa (appeldomstolen i Lissabon, Portugal), som stadfæstede den afgørelse, der var truffet i første instans.\n18 Securitas iværksatte på denne baggrund ekstraordinær revisionsanke for Supremo Tribunal de Justiça (den øverste domstol, Portugal). Denne retsinstans har nærmere bestemt rejst spørgsmål om, hvorvidt det forhold, at Securitas afløste ICTS med henblik på den vagt- og sikkerhedsvirksomhed, der udføres på Portos dos Açores’ faciliteter, hvilket skete efter, at Securitas var blevet tildelt en tjenesteydelseskontrakt, er omfattet af begrebet »overførsel af en virksomhed eller bedrift« som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/23.\n19 Under disse omstændigheder har Supremo Tribunal de Justiça (øverste domstol) besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Udgør den i sagen beskrevne situation [en situation, hvori der foretages] en overførsel af virksomheder eller [bedrifter], således at der er sket en overførsel af virksomheden ICTS til virksomheden Securitas efter gennemførelsen af et offentligt udbud, hvor Securitas, der blev valgt under dette udbud, blev tildelt kontrakten vedrørende levering af vagt- og sikkerhedstjenesteydelser i havnen Ponta Delgada på øen San Miguel (Azorerne[, Portugal]), og foreligger der [i nærværende sag] en overførsel af en økonomisk enhed som omhandlet i artikel 1, stk. 1, i [direktiv 2001/23]?\n2) Udgør den i sagen beskrevne situation blot en situation, hvor en virksomhed har afløst en anden konkurrerende virksomhed, efter at tjenesteydelseskontrakten blev tildelt den virksomhed, som blev valgt under [udbuddet af denne kontrakt], således at situationen ikke er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« i [dette] direktivs forstand?\n3) Er klausul 13, stk. 2, i den kollektive overenskomst, der er indgået mellem [sammenslutningen af firmaer for privat sikkerhed, den nationale sammenslutning af sikkerhedsfirmaer og fagforeningen for arbejdstagere inden for vagt-, kontrol- og rengøringstjenesteydelser, tjenestefolk og forskellige ydelser] og andre fagforeninger, i strid med den [EU-retlige] definition af overførsel af virksomheder eller bedrifter, som kan udledes af [direktiv 2001/23], for så vidt som denne klausul bestemmer, at: »en erhvervsdrivendes tab af en klient som følge af, at tjenesteydelseskontrakten tildeles en anden erhvervsdrivende, ikke er omfattet af begrebet overførsel af virksomheder eller bedrifter«?«\n20 Ved kendelse afsagt af Domstolens præsident den 24. maj 2016 blev begæringen fra den forelæggende ret om at undergive nærværende sag den fremskyndede procedure, der er fastsat i artikel 105, stk. 1, i Domstolens procesreglement, afslået.\n21 Med de to første spørgsmål, som skal undersøges samlet, ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/23 skal fortolkes således, at en situation, hvori en ordregiver har opsagt en kontrakt om levering af overvågnings- og vagttjenesteydelser på dennes faciliteter, der var indgået med én virksomhed, og herefter har indgået en ny kontrakt om udførelse af denne ydelse med en anden virksomhed, der afviser at overtage den førstnævnte virksomheds ansatte, er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne bestemmelse.\n22 Artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/23 finder ifølge dens ordlyd anvendelse på overførsel af en virksomhed eller bedrift eller af en del af en virksomhed eller bedrift til en anden indehaver som følge af en overdragelse eller fusion.\n23 Det skal bemærkes, at det fremgår af Domstolens faste praksis, at direktiv 2001/23 finder anvendelse i alle de tilfælde, hvor der som led i et kontraktforhold sker en udskiftning af den fysiske eller juridiske person, som er ansvarlig for virksomhedens drift, og som påtager sig en arbejdsgivers forpligtelser over for arbejdstagerne i virksomheden. Det er således ikke en forudsætning for, at direktiv 2001/23 finder anvendelse, at der består et direkte kontraktforhold mellem overdrageren og erhververen, og overdragelsen vil kunne finde sted via en tredjemand (jf. bl.a. dom af 7.3.1996, Merckx og Neuhuys, C-171/94 og C-172/94, EU:C:1996:87, præmis 28 og 30, og af 20.11.2003, Abler m.fl., C-340/01, EU:C:2003:629, præmis 39).\n24 Det følger heraf, at manglen på kontraktforhold mellem to virksomheder, som afløser hinanden i driften af overvågning og vagt på havneanlæg, ikke påvirker spørgsmålet om, hvorvidt direktiv 2001/23 finder anvendelse på en situation som den i hovedsagen omhandlede.\n25 Det skal endvidere bemærkes, at anvendelsen af direktiv 2001/23 i henhold til dets artikel 1, stk. 1, litra b), ligeledes er underlagt den betingelse, at overførslen vedrører »en økonomisk enhed, der bevarer sin identitet, forstået som en helhed af midler, der er organiseret med henblik på udøvelse af en økonomisk aktivitet, uanset om den er væsentlig eller accessorisk«.\n26 Med henblik på at fastlægge, om denne betingelse faktisk er opfyldt, skal der tages hensyn til alle de faktiske omstændigheder, som kendetegner den pågældende transaktion, herunder hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om, hvorvidt der er sket en overførsel af materielle aktiver som f.eks. bygninger og løsøre, værdien af de immaterielle aktiver på tidspunktet for overførslen, hvorvidt den nye indehaver har overtaget størstedelen af arbejdsstyrken, om kundekredsen overføres, samt i hvor høj grad aktiviteterne før og efter overførslen er de samme, og hvor længe disse eventuelt har været indstillet. Disse elementer skal vurderes som led i den samlede bedømmelse af omstændighederne i den foreliggende sag og kan følgelig ikke vurderes isoleret (jf. i denne retning dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 32 og den deri nævnte retspraksis).\n27 Domstolen har navnlig fastslået, at den nationale ret ved vurderingen af de faktiske omstændigheder, som kendetegner den pågældende transaktion, bl.a. skal tage hensyn til, hvilken form for virksomhed eller bedrift der er tale om (dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 33).\n28 Heraf følger, at afvejningen af, hvilken vægt der skal tillægges de forskellige kriterier for, om der i henhold til direktiv 2001/23 er tale om en overførsel, nødvendigvis afhænger af, hvilken type aktivitet der udføres, og hvilke produktions- eller driftsmåder der anvendes i virksomheden, bedriften eller den pågældende del af bedriften (dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 34).\n29 Domstolen har således i denne henseende fastslået, at i en branche, hvor arbejdskraften udgør den væsentligste del af aktiviteten, kan identiteten af en økonomisk enhed ikke opretholdes, hvis ikke størstedelen af denne enheds arbejdsstyrke overtages af den angivelige erhverver (dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 35).\n30 Når udstyr derimod udgør den væsentligste del af aktiviteten, er den omstændighed, at en virksomheds arbejdsstyrke ikke overtages af den nye entreprenør med henblik på udøvelsen af denne aktivitet, som det er tilfældet i tvisten i hovedsagen, ikke tilstrækkelig til at udelukke, at der foreligger en overførsel af en økonomisk enhed, der bevarer sin identitet som omhandlet i direktiv 2001/23. En anderledes fortolkning ville nemlig være i strid med det nævnte direktivs hovedformål, nemlig at opretholde arbejdsaftalerne med overdragerens ansatte, selv mod erhververens vilje (dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 41).\n31 Det påhviler derfor den forelæggende ret at vurdere, om den i hovedsagen omhandlede transaktion i lyset af ovenstående betragtninger og under hensyntagen til samtlige de faktiske omstændigheder, som kendetegner denne transaktion, skal anses for en overførsel af en virksomhed som omhandlet i direktiv 2001/23.\n32 Med henblik herpå tilkommer det den bl.a. at efterprøve, om ICTS direkte eller indirekte har overført udstyr eller materielle og immaterielle formuegoder til Securitas med henblik på udøvelsen af vagt- og sikkerhedsaktiviteterne på de pågældende faciliteter.\n33 Denne ret skal desuden efterprøve, om Portos dos Açores har stillet sådanne genstande til rådighed for ICTS og Securitas. I denne henseende skal det bemærkes, at den omstændighed, at de materielle aktiver, som er nødvendige for at udøve den pågældende virksomhed, og som overtages af den nye erhvervsdrivende, ikke tilhørte dennes forgænger, men blot blev stillet til rådighed af ordregiveren, ikke kan føre til den konklusion, at der ikke foreligger en overførsel af en virksomhed eller bedrift som omhandlet i direktiv 2001/23 (dom af 26.11.2015, Aira Pascual og Algeposa Terminales Ferroviarios, C-509/14, EU:C:2015:781, præmis 38 og 39). Alene det udstyr, som rent faktisk anvendes for at levere vagttjenesteydelserne, og ikke de faciliteter, der er genstand for disse tjenesteydelser, skal i givet fald tages i betragtning med henblik på at afgøre, om der foreligger en overførsel af en enhed, der bevarer sin identitet, som omhandlet i direktiv 2001/23 (dom af 29.7.2010, UGT-FSP, C-151/09, EU:C:2010:452, præmis 31).\n34 Henset til ovenstående betragtninger skal de to første spørgsmål besvares således, at artikel 1, stk. 1, litra a), i direktiv 2001/23 skal fortolkes således, at en situation, hvori en ordregiver har opsagt en kontrakt om levering af overvågnings- og vagttjenesteydelser på dennes faciliteter, der var indgået med én virksomhed, og herefter har indgået en ny kontrakt om udførelse af denne ydelse med en anden virksomhed, der afviser at overtage den førstnævnte virksomheds ansatte, er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne bestemmelse, når denne anden virksomhed har overtaget det nødvendige udstyr for at udføre denne ydelse.\n35 Med det tredje spørgsmål ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om artikel 1, stk. 1, i direktiv 2001/23 skal fortolkes således, at den er til hinder for en national bestemmelse som den i hovedsagen omhandlede, der foreskriver, at en erhvervsdrivendes tab af en klient efter tildeling af en tjenesteydelseskontrakt til en anden erhvervsdrivende ikke er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne artikel 1, stk. 1.\n36 I denne forbindelse har Domstolen tidligere fastslået, at det blotte forhold, at en virksomhed mister en ordre til en konkurrent, ikke i sig selv er udtryk for en overførsel af en virksomhed eller bedrift som omhandlet i direktiv 2001/23 (dom af 11.3.1997, Süzen, C-13/95, EU:C:1997:141, præmis 16). En national bestemmelse, som generelt udelukker, at en erhvervsdrivendes tab af en klient, efter at en tjenesteydelseskontrakt er blevet tildelt en anden erhvervsdrivende, kan være omfattet af anvendelsesområdet for dette begreb, giver imidlertid ikke mulighed for at tage hensyn til alle de faktiske omstændigheder, der kendetegner den pågældende transaktion.\n37 Følgelig skal det, henset til dels Domstolens faste praksis nævnt ovenfor i denne doms præmis 26 og 27, dels formålet med direktiv 2001/23, der, som det fremgår af tredje betragtning hertil, er at beskytte arbejdstagerne for at sikre varetagelsen af deres rettigheder i tilfælde af ny indehaver, fastslås, at dette direktivs artikel 1, stk. 1, skal fortolkes således, at den er til hinder for en sådan national bestemmelse.\n38 På denne baggrund skal det tredje spørgsmål besvares med, at artikel 1, stk. 1, i direktiv 2001/23 skal fortolkes således, at den er til hinder for en national bestemmelse som den i hovedsagen omhandlede, der foreskriver, at en erhvervsdrivendes tab af en klient efter tildeling af en tjenesteydelseskontrakt til en anden erhvervsdrivende ikke er omfattet af anvendelsesområdet for begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne artikel 1, stk. 1.\n1) Artikel 1, stk. 1, litra a), i Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter skal fortolkes således, at en situation, hvori en ordregiver har opsagt en kontrakt om levering af overvågnings- og vagttjenesteydelser på dennes faciliteter, der var indgået med én virksomhed, og herefter har indgået en ny kontrakt om udførelse af denne ydelse med en anden virksomhed, der afviser at overtage den førstnævnte virksomheds ansatte, er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne bestemmelse, når denne anden virksomhed har overtaget det nødvendige udstyr for at udføre denne ydelse.\n2) Artikel 1, stk. 1, i direktiv 2001/23 skal fortolkes således, at den er til hinder for en national bestemmelse som den i hovedsagen omhandlede, der foreskriver, at en erhvervsdrivendes tab af en klient efter tildeling af en tjenesteydelseskontrakt til en anden erhvervsdrivende ikke er omfattet af begrebet »overførsel af virksomheder eller bedrifter« som omhandlet i denne artikel 1, stk. 1.


Fear Street (Part 1): 1994 | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Fear Street (Part 1): 1994\nHandling: I kølvandet på en række brutale mord kæmper en teenager og hendes venner mod en ond kraft, der har plaget deres berygtede by i århundreder. Velkommen til Shadyside.\nFear Street (Part 1): 1994 havde premiere på Netflix Danmark den 2. juli, 2021 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster. Se trailer til Fear Street (Part 1): 1994 på YouTube.\nSe Fear Street (Part 1): 1994 på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Fear Street (Part 1): 1994 ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Fear Street (Part 1): 1994 stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Fear Street (Part 1): 1994, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Fear Street (Part 1): 1994 er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


20 af de rigeste boksere i verden | Mex Alex\n20 af de rigeste boksere i verden\nlige nu er det ret sikkert at sige, at langt de fleste af os mangler vores sport, og vi kan ikke vente på, at det vender tilbage til vores tv og faktisk live stadioner.\nder er masser af populære sportsgrene derude at nyde, men det må siges, at boksning er uden tvivl en af de mest populære i eksistens.\nDer er bare noget fantastisk ved at se to fyre slå pokker ud af hinanden i flere runder, som andre sportsgrene bare ikke kan synes at replikere.\ni årenes løb er boksning vokset til en utrolig populær sport, og lønchecks har bidraget til at understrege det faktum.\nmens boksere engang blev betalt beskedent, er i dag mængden af kontanter, der kastes på boksere, forbløffende, hvorfor vi ser på nogle af de rigeste boksere, fortid og nutid, i dagens artikel.\nBoksning betaler smukt, selvom du ikke er uddannet professionel og tilfældigvis er en YouTuber i stedet?\nbare rolig, celebs og YouTube “stars” vil ikke lave vores liste i dag, men nogle af boksverdenens all-time greats vil.\nHer er et kig på 20 af de rigeste boksere i historie, fortid og nutid.\nDe rigeste boksere fortid og nutid:\nIron Mike Tyson vender mange hoveder for nylig.\nom et par måneder har han kaste pundene, har pakket masser af muskler på og har trænet meget hårdt i gymnastiksalen.\nder er rygter om en udstillingskamp, som folk er meget begejstrede for.i sin bedste alder var Mike et absolut dyr, og hans sammenstød med Evander Holyfield er legendariske.\ni en karriere fuld af højder og nedture etablerede Iron Mike sig som en dominerende tungvægt, og som følge heraf står hans nettoværdi i øjeblikket på en meget imponerende $3 Millioner.\nfor det andet har vi speciel K, Kell Brook.\nKell Brook er en bokser fra Sheffield, UK, der hidtil aldrig helt har formået at nå elitestatus, selvom han er kommet utroligt tæt ved flere lejligheder.\nKell var ubesejret indtil 2016, da han kæmpede ‘Triple G’ Store Gennady Golovkin i en af de mest forventede kampe i nyere hukommelse.\nkell tabte i 5.men satte en stor kamp, og som følge heraf hjalp dette ham med en nettoværdi på omkring $12.5 millioner.\nCarl Froch er en tidligere pro bokser fra Storbritannien.\nhan konkurrerede professionelt fra 2002 til 2014 og vandt verdensmesterskabet fire gange i sin karriere og vandt 33 kampe ud af 35.hans største bedrift var at besejre St. George Groves foran 80.000 skrigende fans.\nhans nettoværdi er omtrent $20 millioner fra denne skrivning i dumpsterbranden, der er 2020.\nnæste på vores liste har vi Miguel Cotto.\nMiguel er nu pensioneret, men i sin bedste alder var denne Puerto Rican, der kom fra Rhode Island, en absolut maskine i ringen.\nHan var også den første Puertoricaner, der vandt titler i 4 separate vægtklasser, hvilket hjalp med at give ham en imponerende nettoværdi på omkring $25 millioner.\ndet er sjældent, at atleter hopper fra en sport til den næste, men det er netop, hvad Anthony Mundine gjorde.\nDenne tidligere australske Rugby League pro holdt VBA Super-mellemvægt Titel 03 til 08 plus IBO mellemvægt titel fra 2009 til 2010.\nlige nu anslås hans nettoværdi at være omkring $30 millioner.\nAmir Khan er en tidligere olympisk medaljevinder fra Storbritannien, som mange på et tidspunkt betragtede som fremtiden for britisk boksning.\ndesværre betød hans tilsyneladende “svage” hage, at han fik et par tab ud af det blå, og interessen for ham begyndte at falme.\npå trods af dette vandt Amir titlen med let vægtvægt og i sin bedste alder sækkede mere end $1,5 millioner pr.\nhans boksning sammen med optrædener på TV-udsendelser som ‘jeg er en berømthed, få mig ud herfra’ har hjulpet ham med at opbygge en nettoværdi på $30.\nApropos Amir Khan, dernæst har vi en af hans barndomshelte, Sheffields egen Naseem Hamed, eller ‘prins Nas’, som han var kendt.\nNaseem Hamed var en udstiller i ringen, han var cocky og arrogant, men han bakkede det op.fra hans flamboyante front flip ind i ringen til hans udstillingsbåd under en kamp var Prins Naseem, der konkurrerede fra 1992 til 2002, en polariserende figur, som du enten elskede eller afskyede.\nhan vandt flere titler i løbet af sin karriere, og som et resultat er han værd omkring $33 millioner.\nNår vi opdaterer denne liste for 2021, kan du forvente, at Tyson Fury er meget tættere på Nummer et, da hans konti, der for nylig blev offentliggjort, viser, at hans indtjening og aktiver vil give ham en nettoværdi på omkring $125 millioner, når tallene bliver officielle.\nlige nu skal Gypsy King dog nøjes med en nettoværdi på kun $40 millioner.\nTyson Fury er den hotteste ting i boksning lige nu.\nhan overvandt svær depression, en stofmisbrug og fedme for at kaste over 100 pund i vægt og komme tilbage i kampform, hvor han så bedre ud end nogensinde.han besejrede for nylig Deontay i en hård omkamp og kæmpede endda for VM i Saudi-Arabien, hvor han blev rapporteret betalt meget smukt, da han besejrede den nuværende verdensmester Braun Strovman.\nlige nu er briterne i brand, men med god grund.Ricky ‘The Hitman’ Hatton er en af de største boksere, der nogensinde har levet.\nHan var ubesejret i mange år, og ud af 45 kampe tabte han kun 3, hvoraf 2 var til 2 fantastiske krigere ved navn Floyd Mayvejrjnr og Manny Packao.Ricky Hatton, der kommer fra Manchester, Storbritannien, kæmpede ved Veltervægt og let Veltervægt og vandt flere titler.\nHan var et dyr i ringen og betragtes bredt som en af de største Velvægt gennem tidene.\nsom et resultat er han i øjeblikket værd omkring $40 millioner.\nBernard Hopkins vandt IBF mellemvægt titel tilbage i 1995, som mange anser for at være en af de all-time greats.\nhan kæmpede fra 1988 til 2016, og med en karriere, der spænder over næsten tre årtier, nød han stor succes, hvilket hjalp ham med at etablere en nettoværdi på omkring $40 millioner.\nMarvin Hagler er en meget velkendt tidligere bokser i staterne.\ndenne tidligere pro bokser konkurrerede fra 1973 frem til 1987 og faktisk holdt rekorden for den næstlængste Titel regeringstid i historien om pro boksning.\ni skrivende stund ligger hans nettoværdi på omkring $45 millioner.\n9. Vladimir Klitschko\nVladimir Klitschko er en tidligere pro bokser fra Ukraine, der uden tvivl var en af de bedste boksere, der nogensinde har prydet ringen.\nhans karriere strakte sig fra 1997 frem til 2017, hvor han havde adskillige titler og satte nogle absolutte bokseklinikker i ringen.\nhan kæmpede i 69 kampe, vandt 64 og tabte kun 5, inklusive hans sidste to kampe til Tyson Fury og Anthony Joshua.Klitschko, sammen med sin bror Vitali, er en legende om boksning og er værd $60 millioner.\nApropos AJ, næste op har vi manden-bjerget selv.Anthony Joshua anses for at være fremtiden for tungvægtsboksning, og ved 6ft 6 inches høj, vejer alt fra 240 – 255 pounds af fast muskel, er det let at forstå hvorfor.\nAJ kommer fra Storbritannien og er den nuværende samlede verdensmester i tungvægt og genvinder sit bælte fra Andy Ruis Jnr – manden, der besejrede ham flere måneder før.\nAJ har 3 ud af de 4 store boksetitler, og takket være eksterne medieoptrædener og sponsorater og påtegninger er det i øjeblikket værd $60 millioner.\nnæste op vi har Vladimirs bror.Klitschko-brødrene er synonyme med boksning og med meget god grund.disse to brødre var begge dominerende i langt de fleste af deres karrierer, selvom Vladimir uden tvivl nød lidt mere succes inde i ringen.\nVitali, så stor en bokser som han var, er også politiker uden for ringen, og som et resultat er han mere værd end sin bror.\nlige nu er dette officielle medlem af det ukrainske parlament værd omkring 80 millioner dollars.\nOkay, nu taler vi virkelig nogle store penge her, da nettoværdien for vores næste deltager ligger på $120 millioner.\nordet ‘legende’ bruges meget i dag, men Sugar Ray Leonard er virkelig en legende om bokseverdenen.\nSugar Ray konkurrerede fra 1977 til 1997, hvor han nød enorm succes i ringen og vandt titler i 5 forskellige vægtafdelinger.\nuden for ringen blev han en motiverende taler, der hjalp ham med at blive en af de rigeste krigere i virksomhedens historie.\nhans sidste kamp var en sejr mod Vitali, så han kunne gå på pension på toppen af sit spil.\ner i øjeblikket værd omkring $140 millioner.\n4. Manny Packer\nManny ‘Pac Man’ Packer betragtes som en af de største boksere, der nogensinde har prydet bokseringen.\nHan er i øjeblikket senator i Filippinerne, selvom han huskes for sin fantastiske hastighed og teknik i ringen.\nmange fans længtes efter en drømmekamp mellem Manny og Floyd Mayvejr, og på trods af at det sker, tror mange fans, at det skete alt for sent, da begge krigere var forbi deres prime.\nPå trods af dette har Manny besejret nogle sande legender om sporten, og som et resultat er han i øjeblikket værd $180 millioner.\nOscar De La Hoya er en boksepromotor og tidligere pro bokser fra USA, der kæmpede fra 1992 til 2008.\nHan er en af de største boksere nogensinde og vandt utallige titler i seks forskellige vægtklasser.\ntilnavnet ‘The Golden Boy’ er i øjeblikket rangeret som den 5.største bokser nogensinde.\nsom et resultat af dette anslås han i øjeblikket at have en nettoværdi på $200 millioner.\nden næstsidste tilføjelse til vores liste i dag er George Foreman.George Foreman konkurrerede fra 1969 – 1977 og derefter fra 1987 – 1997.\nBig George, som han var kendt, er en to-time verdens tungvægtstitelholder samt en olympisk guldmedalje.han er bedst kendt for sin hårde rivalisering mod Holyfield og Joe Frasier sammen med sin kamp mod Ali.\nuden for ringen skabte George George Foreman Grill, som blev en enorm succes over hele verden, hvilket hjalp ham med at lande en nettoværdi på omkring $300 millioner.\n1. Floyd Majvejr Jr\nsom om der var nogen tvivl om, hvilken bokser der ville være nummer et på en liste, der ser på de rigeste boksere i verden.Floyd ‘Money’ Majvejr Jnr er kendt ikke kun for sin fantastiske succes i ringen, men også for hans rigdom.\nhans rigdom er blevet en gimmick, da han vil flagre sin rigdom og sprøjte ud på overdådige og dyre materielle genstande, bare fordi han kan.Floyd Mayvejret konkurrerede fra 1996 til 2017, hvor han kæmpede i 50 kampe og vandt 50 kampe, 27 ved knockout.\ndenne ubesejrede bokser havde utallige titler i 5 forskellige vægtklasser og anses af mange for at være den største fighter i virksomhedens historie.\nhans nettoværdi ligger i øjeblikket på $ 560 millioner og sætter sit hoved og skuldre over de andre krigere på vores liste i dag med hensyn til rigdom.\nFord Mustang dele\nDyspareunia som følge af Vulvar Vestibulitis syndrom: et forsømt sundhedsproblem


Binemor: Stafet for livet\nJeg har fortalt om ham før, min bedstefar, som døde af kræft da jeg var en ung pige med hele livet foran mig.\nHan er ofte i mine tanker, og jeg ved at han holder øje med mig.\nDen 26. september deltager jeg i Stafet for Livet i Skærbæk, min veninde Freja har lavet et hold og naturligvis bakker jeg hende op. Freja mistede både sin far, svigermor og mormor til kræften indenfor ganske få måneder.\nHoldet hedder Black Swans og vi har tilmed fået Black Swan Fashion til at sponsorere lækre tshirts til os.\nDu kan støtte holdets indsamling lige her TAK\nJeg ville ønske, at kræften selv fik kræft og døde!\nEtiketter: Stafet for livet\nLouise Heberg Krogh 8. september 2015 kl. 21.05\nHvor er I seje ❤!\nDet ville jeg faktisk også ønske.


Ford-Mondeo.dk • Vis emne - Motor tikker ved koldstart\nDato og tid er tors 20. sep 2018 17:24\nMotor tikker ved koldstart\nTitel: Motor tikker ved koldstart\n: man 30. dec 2013 17:29\nHejsa , Jeg har et spørgsmål vedrørende min motor , den tikker engang i mellem rimeligt højt ved lave omdrejninger når den er kold . Men forsvinder når den får lidt gas eller bliver varm .\nDet drejer sig om en 2.5 V6 fra 1997 der har gået 230.000 km\nPs. der er skiftet olie og oliefilter for 2000 km siden ( fra merkonomen ) nogen ide om hvad der kan være galt\nmvh. jan nilsson\nTitel: Re: Motor tikker ved koldstart\n: søn 12. jan 2014 22:14\nHvor meget olie er der rent faktisk i motoren?\nV6 motorene har hydrauliske ventilløftere, så det er super vigtigt at den har olie nok.\n: man 13. jan 2014 09:42\nsikker på at de har hældt rigtig olie på?\nMANGE mekanikere mener at de skal have tykkere olie når de har kørt så "mange" km... det skal den IKKE!!! 5w30... ikke tykkere..\n: tirs 14. jan 2014 19:21\nLad religionskrigen begynde!\nJeg har også hørt den med tykkere olie på ældre motorer mange gange, men har indtil videre ikke turdet hælde andet på min (300.000+ km) end 5w30. Synes dog der er gode argumenter fra begge sider.\n: tirs 14. jan 2014 19:44\nHehe for guds skyld ingen krig nu , Nu er det mig selv der har skiftet olien og det er 5w30 olie der er kommet på den .. vedr. olie stand så går jeg ud fra at når den står på max på oliepinden så er det godt nok .\ndet er bare lidt øv at den ter sig , for den går rigtigt godt bruger ikke olie og har ingen andre mislyde fra motoren .\n: tirs 14. jan 2014 19:55\nAltså, der står jo ligefrem i Haynes-bogen om V6-motoren, at det er helt normalt at den tikker ved koldstart (kan ikke huske hvor længe). Så hvis det forsvinder efter et stykke tid ville jeg ikke være nervøs, min tikker sgu også. Hvis den konstant tikker unormalt højt ville jeg være nervøs (Google "Mondeo tick of death").\n: ons 15. jan 2014 17:38\nDet kan godt være at man lige skal klappe hesten og se tiden an Og det er slet ikke i nærheden eller på sammen måde som " tick of death " lyder ...\n: ons 15. jan 2014 19:57\nDet er olie trykket der lige bygges op..\nDe gamle mercer har det meget ".


OVERBLIK Fra idyllisk sejltur til krise: Forstå sagen om DF's EU-penge | Politik | DR\nOVERBLIK Fra idyllisk sejltur til krise: Forstå sagen om DF's EU-penge\nEn lang række sager om Dansk Folkepartis brug af EU-midler har ramt partiet. Få overblik over sagens forløb her.\n21. okt 2016 opdateret 15. jun 2017\nDet startede som en klassisk Dansk Folkeparti-sag. Partiet stævnede i bogstaveligste forstand ud for at gøre opmærksom på, at det efter DF's mening "sejler" i EU.\n"Det sejler i EU. Vi sejler for Danmark," lød parolen, mens partiet på skonnerten Halmø lagde til kaj i flere danske byer.\nMen siden har det vist sig, at billedet af Dansk Folkeparti, der sejlede, også kan forstås i overført betydning. Det har nemlig sejlet med at holde styr på EU-støtten til partiets arrangementer, har DF's EU-gruppeformand Anders Vistisen udtalt.\nSagen har ført til, at Morten Messerschmidt er blevet smidt ud af Dansk Folkepartis ledelse, og at partiet vil betaler over 2,5 milioner kroner tilbage til EU.\nUndervejs har der været flere markante nedslag.\nDen 13. oktober 2015 meldte EU-parlamentariken Rikke Karlsson sig ud af partiet og blev løsgænger. Få dage senere kom den første rapport, der advarede om skødesløs omgang med støttemidler. Og i august 2016 kom det frem, at Rikke Karlsson uvidende var blevet indskrevet i bestyrelsen i det europæiske parti Meld.\nHerfra gik det stærkt. Karlsson anmeldte partiets daværende EU-gruppeformand Morten Messerschmidt for identitetstyveri. Seks dage senere trak han sig som gruppeformand.\nNu er det så kommet frem, at Rikke Karlsson også har haft problemer med sine EU-penge. Ifølge eksperter var det svindel, da Rikke Karlsson i 2014 udbetalte løn til en DF-assistent med EU-penge via et nordjysk taxafirma.\nI grafikken herover kan du få et overblik over de vigtigste tidspunkter i sagen om Dansk Folkeparti og EU-pengene.


The Wyld – nu nærmer premieren sig – Berlin-nyt.dk\nPosted by Kirsten Andersen on 5. oktober 2014\t 6. oktober 2014 Show\nHome Show The Wyld – nu nærmer premieren sig\nJeg så dahlierne!\nNu har jeg bestilt billetter til det nye show i Friedrichstadt-Palast, som vises fra den 7. oktober. Showet har titlen The Wyld og er den dyreste produktion, stedet har haft til dato. Det ser virkelig imponerende ud, når man går ind på hjemmesiden og ser billederne. Jeg skal se showet den 21. oktober, når jeg får min søster på besøg i Berlin.\nDa Friedrichstadt-Palast så, at berlin-nyt skrev om deres forestilling, fik jeg straks tilbudt en række fotos, som jeg må gengive i forbindelse med omtaler. Det er dels det flotte eksteriørfoto af den store og iøjnefaldende bygning på Friedrichstrasse og dels nogle billeder af de ret flotte tegninger til de ca. 500 kostumer af stjernedesignerne Thierry Mugler og Stefano Canulli. I får et par stykker af dem at se her:\nDesuden fik berlin-nyt lov til at præsentere et lille videoklip med trailer for showet the Wyld. Videoklippet vil blive opdateret løbende.\nMan vil i filmklippet og i kostumetegningerne ret hurtigt genkende Nofretete, den 3400 år gamle ægyptiske kvindebuste, som er udstillet på Neues Museum. Hun indgår i handlingen sammen med en række andre jordiske og himmelske skikkelser. Nu er handlingen som regel ikke det væsentligste i sådan et show-show, som dette stort anlagte med mere end 100 medvirkende og som foregår på verdens største teaterscene.\nDer står på Friedrichstadt-Palasts hjemmeside hjemmeside, at de allerede har solgt 50.000 billetter til showet og at det er klogt at forudbestille. Det kan I selvfølgelig også gøre på hjemmesiden , hvis I skulle have fået lyst til sådan en “atemberaubende” oplevelse – som det hedder.\nCredits tegninger: “Art Direction: Manfred Thierry Mugler | Kostumer: Manfred Thierry Mugler & Stefano Canulli”-


Kun få generes af vindmøllestøj - VidenOmVind\nKun få generes af vindmøllestøj\nAf sekretariatsleder Henrik Vinther. Artiklen har været offentliggjort som kronik i Jydske Vestkysten d. 24/ 3 2013.\nTalkrigen raser i vindmølledebatten. Og fakta er da også rigtig vigtige for at bedømme perspektiver og proportioner i debatten – såvel som validiteten af udsagn og holdninger hos de involverede interessenter. Problemet med at bruge tal er blot, at andre end de "særligt interesserede" som regel efterlades på Herrens mark i forsøget på at bedømme, hvad der er op og ned. For tal kan nemt rives ud af en sammenhæng eller slet og ret misbruges ved, at man blot anvender tilfældige tal uden dokumentation.\nDet "sjoveste" eksempel i den sammenhæng er måske et læserindlæg fra en kendt professor, der for nylig var offentliggjort i en stor landsdækkende avis. Her hævdede den pågældende, at "monstermøllerne ødelægger livet for 200.000 mennesker på en gang". Påstanden illustrerer, hvor vigtigt det er at have styr på fakta, når man vil blande sig i den offentlige debat. Det reelle billede er nemlig et helt andet.\nJysk Analyse gennemførte sidste år for VidenOmVind en stor landsdækkende analyse blandt naboer til samtlige store vindmøller opstillet i Danmark i perioden 2002-2011. Formålet var at klarlægge, hvordan naboerne oplevede naboskabet til vindmøllerne og hvilke potentielle genevirkninger, dette kunne være årsag til. I alt indgik 125 vindmøller med en totalhøjde på minimum 120 meter i analysen, hvor der blev interviewet 1.278 husstande af samtlige 6.697, der var beliggende indenfor en radius af 2 km fra vindmøllerne.\nPå spørgsmålet "i hvilken grad oplever du, at der er ulemper forbundet med at bo i nærheden af vindmøllerne", svarede hele 81 % "ingen ulemper". 5 % tilkendegav "i mindre grad", 6 % markerede "i nogen grad", mens 5 % svarede "i høj grad". Medregner man alle de tre sidstnævnte kategorier, svarer det til 16 % af alle husstande i undersøgelsesområdet, nemlig 1072. Omregnet efter en gennemsnitlig husstandsstørrelse på 2 beboere giver det 2.143 personer, som oplevede ulemper i et eller andet omfang. Medregnes kun de husstande, der tilkendegav, at de oplevede sig generet "i høj grad", bliver tallet betydelig mindre, nemlig 335 husstande svarende til 670 personer.\nTallene står i sig selv som et tankevækkende memento til professorens 200.000 personer, som skulle være generet af naboskabet til store vindmøller. Men hvad der er mere interessant: Undersøgelsen fra Jysk Analyse kan også bruges til at sandsynliggøre, hvordan billedet ser ud på landsplan i relation til samtlige 800 store vindmøller, som skal rejses frem mod 2020.\nFor det første fordi de 125 vindmøller omfattersamtligestore vindmøller, der er opstillet i perioden fra 2002 og frem til midten af 2011, og dermed er meget repræsentativ. For det andet fordi analysen omfatter interviews med ikke mindre end 19 % af samtlige husstande i undersøgelsesområdet og dermed er særdeles valid. For det tredje fordi alle vindmøller, der indgår i analysen, ikke er omfattet af det skærpede krav til lavfrekvent støj, som er indført fra d. 1/1 2012. Dermed må man formode, at de svar som naboerne har afgivet, repræsenterer et "ulempeniveau" der er højere end det, som gælder for vindmøller opstillet fra 2012 og fremefter. En skalering af tallene vil derfor ikke undervurdere genevirkningen, men snarere tegne et billede, der er "værre" end det, som fremover gælder for alle de store vindmøller. Alene fordi møller opstillet efter 2012 udgør langt den største gruppe af store vindmøller, når vi når frem til 2020.\nEkstrapoleres de 125 møller fra Jysk Analyses undersøgelse med 6,4 får man genevirkningen for alle 800 vindmøller, som skal opstilles frem mod 2020. Tager man udgangspunkt i at medregne alle respondenter, som markerede, at de oplevede ulemper i "nogen grad" eller i "høj grad" svarer det til 11 % af samtlige husstande, nemlig 737. Ekstrapoleres disse 737 husstande med 6,4 får man 4.717 husstande svarende til 9.434 personer. Vælger man kun at medtage de 335 husstande, der svarede, at de oplevede ulemper "i høj grad", bliver de tilsvarende tal 2.144 husstande svarerende til 4.288 personer. Altså ca. 4.300 eller 9.500 personer som vil være generet i 2020 – alt afhængig af hvor man lægger snittet for det ulempeniveau, man skønsmæssigt vælger som rimeligt.\nNetop den sidste problemstilling er ud fra et overordnet perspektiv særlig interessant. Hvilket geneniveau er acceptabelt, når man skal afveje de samfundsmæssige hensyn til udbygningen af den bæredygtige energi med hensynet til at genere færrest mulig? Hvordan skal man vægte fællesskabets fordele ved, at vindmøllerne producerer forureningsfri energi til gavn for miljøet, klimaet og folkesundheden over for påvirkningen af den enkelte borgers daglige nærmiljø? Denne afvejning vil altid være en subjektiv afgørelse, men et nærmere kig på støjgrænserne for vindmøller kan måske bidrage til at sætte tingene i relief.\nStøjgrænserne er fastsat, så vindmøllerne højest må støje 44 dB i det åbne land, hvor de allerfleste af møllerne står. Et niveau, der svarer til sagte tale, hvis naboen opholder sig udendørs ved sin bolig, men hvor påvirkningen er svagere indendørs, fordi huset tager af for lyden. Og et niveau som, opgjort ud fra tilgængelige klimadata, kun belaster de naboer, der bor allertættest på vindmøllerne, i 10-15 % af årets samlede timetal, fordi huset det meste af tiden ligger uden for vindretningen. Resten af tiden, nemlig 85-90 %, er påvirkningen svagere.\nGodtager man ud fra ovenstående, at man i opgørelsen af naboer, som har reelle genevirkninger, kun bør medtage dem, der oplever sig generet "i høj grad", drejer det sig altså om ca. 4.300 personer i år 2020. Det er prisen for en veludbygget infrastruktur på energiområdet, hvor de 800 store vindmøller kan forsyne ca. 1,2 mio. husstande med electricitet. Og de 4.300 personer er formodentlig endda lidt for højt sat, fordi tallet er udregnet på basis af genevirkningen fra vindmøller, der ikke skal opfylde det nugældende skærpede krav til lavfrekvent støj. For at sætte tallet i perspektiv kan man også sammenligne det med, hvad vi som samfund accepterer af genevirkninger ved at have en veludbygget infrastruktur på transportområdet. Her skønner Miljøstyrelsen, at ca. 785.000 husstande – svarende til 1.570.000 personer – bor i områder, hvor der sker en overskridelse af de vejledende støjgrænser.