Unikke Identifikatorer til digitale objekter - PDF\nDownload "Unikke Identifikatorer til digitale objekter"\n1 Unikke Identifikatorer til digitale objekter Standard IT- og Telestyrelsen, København den 6. december 2006 Standardisering\n2 Kolofon: Titel: Unikke Identifikatorer til digitale objekter Denne standard kan frit anvendes af alle. Citeres fra standarden i andre publikationer til offentligheden, skal angives korrekt kildehenvisning. Denne standard er udarbejdet af arbejdsgruppen vedrørende unikke identifikatorer til digitale objekter og godkendt på Datastandardiseringskomitéens møde d. 6 december Kontaktperson Chefkonsulent Palle Aagaard, IT og Telestyrelsen Mail-adresse: Telefon: URN: UUID: 44dce900-85d8-11db-b c9a66 Side 2 af 26\n3 Forord... 4 Resume Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer Baggrund Hvad udgør et digitalt objekt? Brug af identifikatorer Vedvarenhed også kaldet persistens Hovedtyper af digitale objekter Hvorledes skal et nationalt identifikatorsystem udformes Metadata og identifikatorer Beskrivelse af anbefalet identifikatorsystem Uniform Resource Name (URN) Universal Unique Identifier (UUID) Eksempel på generering af tidsbaseret UUID Anvendelsen af UUID som identifikatorer Standardregler for universel, unik og vedvarende identifikation Navngivning og tildeling Administrativt set-up og praksisregler Opmærkning af universel, unik og vedvarende identifikator Resolution og resolver teknikker Læs mere Bilag 1. Arbejdsgrundlag. Fælles identifikatorer for digitale objekter24 Bilag 2. UUID mere detaljeret Side 3 af 26\n4 Forord I regi af Dansk Standard S-24 Information og Dokumentation udviklede en mindre arbejdsgruppe i starten af 2004 en indledende rapport om et fælles nationalt koncept for universelle, unikke og vedvarende identifikatorer til digitale objekter. (http://www.oio.dk/files/identifikatorer_til_digitale_objekter_-_ds24_okt_2003-tilpasset.doc) Et sådant identifikatorsystem skal anvendes til identifikation af digitale objekter, som kan være web-sider, netpublikationer, elektroniske dokumenter, billed-filer, data-filer, geo-data etc. Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer vil gøre det lettere fx at henvise til og kommunikere om et givent digitalt objekt. Det vil også gøre det lettere at håndtere data om givne digitale objekter. Det påtænkte identifikatorsystem skal således i princippet kunne anvendes til al identificering af digitale objekter, er ikke begrænset til bestemte sektorer og kan således også anvendes i både den offentlige og private sektor. Dansk Standard S 24 (DS S24) tilsluttede sig som helhed den oprindelige arbejdsgruppes synspunkter, og den nationale XML-komité, i regi af Videnskabsministeriet, gav på sit august-møde 2004 også sin tilslutning til synspunkterne. XML-komiteen anbefalede, at der i første omgang via en workshop for en bredere kreds blev arbejdet videre med sagen. På en workshop den 18. november 2004 i IT- og Telestyrelsen blev således nedsat en bredere arbejdsgruppe med det formål at arbejde videre med et fælles nationalt koncept på området. Denne bredere arbejdsgruppe har arbejdet siden årsskiftet 2004/2005. Efter at have indkredset og indledende behandlet problemstillingerne i første halvår af 2005 har arbejdsgruppen efterfølgende, og som planlagt allerede fra arbejdets start, siden efteråret 2005 fået bistand af konsulenter fra firmaet Devoteam Fischer & Lorenz, der derefter fortsatte og videreudbyggede arbejdsgruppens hidtidige arbejde med rapporten Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer for digitale objekter. 17. marts 2006 På baggrund af ovennævnte rapport har arbejdsgruppen udarbejdet sine anbefalinger; men har dog anbefalet anvendelsen af Uniform Ressource Names frem for extensible Ressource Identifier. Arbejdsgruppens medlemmer og gruppens arbejdsgrundlag kan ses i bilag 1. Det skal tilføjes, at arbejdsgruppen har lagt størst vægt på at få udformet et sæt af holdbare metoder til identificering af digitale objekter og i mindre grad har lagt vægt på forskellige helt konkrete anvendelser, som fx brug af resolvere til hjælp ved kulturarvens bevarelse. Dette fordi det undervejs i arbejdsgruppens arbejde blev skønnet, at fx resolveranvendelse i høj grad er et organisatorisk/administrativt anliggende, som i sin udmøntning kræver helt særlig forpligtende opbakning. Arbejdsgruppen er dog af den opfattelse, at de foreliggende anbefalinger kan indgå i et eventuelt fortsat arbejde/projekt vedrørende resolvere for internetpublicereret materiale. Arbejdsgruppen anbefaler tillige, at der i denne sammenhæng bliver oprettet et særligt helt overordnet namespace ( NID ) med tilhørende regelsæt. Side 4 af 26\n5 Resume Denne standard anbefaler en universel, unik og vedvarende identifikation af digitale objekter. Et digitalt objekt er her information i form af talkoder. Det kan være digitale tekster, billeder, lyd, information, datafiler (fx XML-filer) etc. Herunder hører digitale repræsentationer af fysiske objekter, fx personer eller geografiske steder. En identifikator er en sekvens af tegn, der muliggør identificering. Flere muligheder for præsentation af identifikatorer er vurderet, og valget er faldet på URN (Uniform Ressource Names). URN er har som formål at virke som lokations-uafhængige identifikatorer af objekter. Der er allerede forskellige identifikatorsystemer i brug til forskellige typer af objekter (fx til digitale bøger), men der er ikke tradition for brug af fælles systemer for alle typer af digitale objekter. For de tilfælde hvor der ikke allerede anvendes et fælles system, anbefales brugen af Universal Unique IDentifier (UUID). Identifikatorer kan således fx se ud som: urn:uuid:6e8bc430-9c3a-11d c9a66 urn:oasis:member:a00024-x urn:isbn: x hvor eksemplerne uuid, isbn og oasis repræsenterer NID, og hvert af de efterstillede led repræsenterer NSS, der fastlægges af ejeren af namespacet (NID). Side 5 af 26\n6 1. Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer En identifikator opfattes her som en sekvens af tegn, der muliggør identificering; og en universel, unik og vedvarende identifikator i denne forbindelse er en blivende entydig reference til et digitalt objekt. Universel betyder, at identifikatoren er anvendelig til alle objekter indenfor alle domæner og emner. Unik betyder, at identifikatoren er entydig, eller der eksisterer kun en af slagsen. En given identifikator knyttes således kun til ét objekt. At identifikatoren er vedvarende betyder, at den er blivende, permanent eller persistent. Med andre ord når en given identifikator er knyttet til et objekt, er den gældende så længe, at objektet eksisterer. Tanken om et identifikatorsystem er ikke ny. Et identifikatorsystem, som vi kender i Danmark, er Det Centrale Personregister CPR. CPR-nummeret identificerer entydigt hvert individ i Danmark. Et andet eksempel på et identifikatorsystem er fra bøgernes verden, hvor man arbejder med International Standard Bog Nummer ISBN. ISBN nummeret er det, som gør det muligt til enhver tid entydigt at identificere en bestemt publikation. Et konkret problem inden for IT-verdenen er problematikken om unikke nøgler, der entydigt kan identificere fx filer, brugere eller transaktioner i et IT-system. Der eksisterer fx ikke en fælles standard for sådanne unikke nøgler eller identifikatorer. Når man udformer IT-systemer, har man ofte defineret sine egne unikke nøgler til brug for systemet. En unik nøgle i et givent IT-system vil således være unik i dette ene IT-system, men ikke nødvendigvis i andre systemer. Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer tilbyder en standardmetode for unikke nøgler. Ved at bruge identifikatoren som unik nøgle vil nøglen være universel unik på tværs af IT-systemer. Et andet konkret problem på fx Internettet er, at der eksisterer mange digitale objekter, og antallet vokser. Lige nu er Uniform Resource Locator (URL) den mest udbredte identifikator brugt til at identificere digitale objekter på Internettet, og det betyder, at man linker ved hjælp af URL. URL er ikke egnet til livslang identifikation af et objekt, for URL giver udelukkende den nuværende placering for objektet eller en kopi af objektet. Objektet som URLen peger på, kan man uden videre ændre, flytte eller slette, og et objekt kan således i sin levetid have mange forskellige URLer. Det gør det umuligt at identificere digitale objekter unikt med mindre, at det fx som visse netpublikationer har et ISBN nummer. Det er derfor nødvendigt at have unikke, universelle og vedvarende identifikatorer (nøgler) for alle typer af digitale objekter. 2. Baggrund I de følgende afsnit præsenteres definitionen af, hvad et digitalt objekt er. Det er disse objekter, som den universelle, unikke og vedvarende identifikator skal gælde for. Side 6 af 26\n7 2.1 Hvad udgør et digitalt objekt? Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer kan knyttes til alle former for digitale objekter. Hvad er så et digitalt objekt i denne forbindelse? Der er mange forskellige måder at definere dette, f. eks. at det er elektronisk information, der kan lagres i en elektronisk fil. Informationsordbogen har denne definition: Informationsbærende genstand på digital form. Bruges oftest om genstande, som er tilgængelige via Internet. Genstandene kan fx være dokumenter, lydoptagelser, video eller 1 en kombination af sådanne former. I denne standard er følgende definition valgt: Information i form af talkoder Det kan være digitale tekster, billeder, lyd, information, datafiler (fx XML-filer) etc. Herunder hører digitale repræsentationer af fysisk objekter, fx geografiske steder. Man kan skelne mellem: a) Et enkeltstående statisk objekt b) Et objekt der består af to eller flere statiske objekter c) Et enkeltstående dynamisk objekt d) Et objekt der består af to eller flere dynamiske objekter Digitale objekter kan være statiske enkeltstående objekter, fx et dokument hvis egenskaber fastlægges en gang for alle. Et enkeltstående objekt er relativt nemt at håndtere, mens et dynamisk objekt og et objekt, der består af flere objekter, fx en hjemmeside, er sværere. Ved flere samhørende objekter skal man beslutte, om hvert af objekterne, der udgør et samlet objekt, skal tildeles hver en identifikator, og hvordan man i øvrigt vil angive, at de hører sammen. Ved et dynamisk objekt, forstået på den måde at præsentationen af informationen er baseret på kontinuert opdatering, skal man beslutte, hvor meget ændring der kan tolereres, før der er tale om et nyt objekt. Som eksempel kan anføres en internetpubliceret vejrudsigt, hvor vejrudsigten for et geografisk område skifter meget ofte. I et sådant tilfælde er det digitale objekt både at opfatte som selve vejrudsigten, der således bør identificeres selvstændigt, og hver af de enkelte opdateringer af indholdet, som kan have hver sin identifikator. Med andre ord er dynamiske objekter, objekter hvor indholdet ændrer sig over tid - og kan godt tilknyttes en unik identifikator. Med udgangspunkt i definitionen af et digitalt objekt er et objekt selv de mindste data-filer. Fx kan en netpublikation (der samlet set er ét digitalt objekt) bestå af flere sammenknyttede eller sammenlænkede filer eller kan være dannet ud fra felter i en database. Derfor kan der i teorien være knyttet flere identifikatorer til samme fil, der hver peger på et digitalt objekt. Ligeledes kan en hjemmeside bestå af flere enkelte objekter. Igen bør hjemmesiden have en identifikator for sig selv, og hvert objekt på hjemmesiden kan få en identifikator, hvis de skal/kan bruges i andre sammenhæng. Identifikatorerne bør i denne situation referere til hinanden enten via identifikatoren eller øvrige metadata tilknyttet identifikatoren eller objektet. 1 Online: Udgiverselskabet Informationsordbogen: Informationsordbogen - ordbog for informationshåndtering, bog og bibliotek [Set d. 2. november 2005] Side 7 af 26\n8 Der er således flere situationer, hvor det er svært at afgrænse det digitale objekt. Dette er problemstillinger, som ikke kan afgøres endeligt, men som man må tage stilling til i det konkrete arbejde med universelle, unikke og vedvarende identifikatorer. Det afhænger i høj grad af den formodede anvendelse af objektet, hvilket bedst kan vurderes af ejeren af objektet. Man kan dog så vidt mulig gå ud fra, at ethvert objekt, der bliver stillet til rådighed offentligt, og som vil blive anvendt, citeret eller linket til af andre objekter, har brug for en identifikator. 2.2 Brug af identifikatorer Identifikatorer relaterer sig til forskellige objekter, og alle disse objekter påvirker kravet til identifikatoren. Ønsket er en identifikator, som holder hele objektets liv. En væsentlig egenskab ved et objekts identifikator skal derfor være, at når den en gang er blevet tilknyttet et objekt, forbliver den identifikator for dette objekt, og man kan ikke anvende den til identifikation af andre objekter. Præcis som et CPR-nummer, en nummerplade til bilen eller et ISBN-nummer. Der er fx brug for identifikatorer til 2 : Hjemmesider/portaler og dele deraf E-publikationer Læringsobjekter Sager Dokumenter Medieobjekter Datafiler, herunder digitale repræsentationer af fysiske objekter Metadatasæt Billeder Lyd Noder Musik Bøger Tidsskrifter Universel, unik og vedvarende identifikator i ESDH Et eksempel på en problemstilling er digitale objekter (typisk et dokument) i et Elektronisk Sags- og Dokumenthåndteringssystem (fremover ESDH system), som man ønsker at offentliggøre på en hjemmeside. I det øjeblik går objektet fra at være næsten usynligt uden for den pågældende organisation til at være offentligt tilgængeligt, og objektet vil få brug for at være identificeret ved en universel, unik og vedvarende identifikator. URLen, som vil identificere objektet, er ofte ikke tilstrækkeligt vedvarende. Objektet (typisk et dokument) kan også have behov for at blive unikt og vedvarende identificeret i det øjeblik, hvor en sagsbehandler i en organisation sender objektet til en anden organisation. Her kan objektet blive udvekslet frem og tilbage i flere versioner, og hver gang ønsker man at identificere objektet unikt, universelt og vedvarende. Hermed kan man bl.a. undgå at registrere det samme objekt flere gange. 2 Nogle af objekttyperne har allerede et default identifikatorsystem fx bøger (ISBN) og tidsskrifter (International Standard Serial Number, ISSN). Side 8 af 26\n9 2.2.2 Udveksling af objekter I det hele taget kan en identifikator spille en rolle hver gang et digitalt objekt sendes fra et sted til et andet, idet det vil forenkle kommunikation vedrørende det digitale objekt. Hvis der ikke oprettes et fælles system, eller der skabes enighed om fælles retningslinier, så vil man typisk være henvist til, at hver ejer af et digitalt objekt opererer med sit lokalt definerede identifikatorsystem eller metadata. Når der ikke findes et universelt system en fælles standard er der risiko for, at forskellige digitale objekter påføres enslydende identifikatorer Skanning af gamle kort eller luftfotografier En identifikator kan også anvendes ved skanning af gamle kort eller luftfotos. Ved at tilføje en identifikator ved skanningen, kan man senere genfinde det digitale billede ved hjælp af en metadatabeskrivelse. Denne metadatabeskrivelse vil være indgangen til en katalog for kort eller luftfotos. I kataloget er det fysiske sted, som fx er fotograferet, repræsenteret vha. koordinater, og billedet er repræsenteret af metadata. Den universelle, unikke og vedvarende identifikator er således koblingen mellem de to dele, og kan således anvendes i forbindelse med søgning efter et specielt billede Internetpubliceret materiale I forbindelse med internetpubliceret materiale er URL den mest udbredte identifikator, selvom en URL i virkeligheden alene er en lokalisering. URL er er som nævnt tidligere ikke er egnet til livslang identifikation af et objekt, da URL en for et givent objekt kan ændre sig i objektets levetid. Objektet, som URLen peger på, kan man uden videre ændre, flytte eller slette, og et objekt kan således i sin levetid have mange forskellige URLer. Det er derfor nødvendigt også at have en unik identifikator tilknyttet internetpublicerede digitale objekter, idet disse identifikatorer kan anvendes i såkaldte resolvere (se afsnit 5), som sammenknytter objektets vedvarende identifikator med objektets øjeblikkelige placering (URL). Dette betyder, at med kendt identifikator vil et objekt altid kunne lokaliseres (genfindes). Det bør nævnes, at ovenstående betragtninger gælder, uanset om adgangen til objektet er frit tilgængeligt, eller adgangen er password-beskyttet. 2.3 Vedvarenhed også kaldet persistens At en identifikator er vedvarende, betyder i denne sammenhæng, at den vedvarende knyttes til et digitalt objekt. Når objektet bliver flyttet fra et sted til et andet, har man dermed stadig mulighed for at finde det vha. identifikatoren. Vedvarenhed handler således om: At identifikatoren og objektet skal være vedvarende forbundet, således at en vedvarende henvisning til objektet er sikret. Den vedvarende del af en identifikator viser en bestemt udnyttelse af at indføre dem. Dermed handler det ikke kun om at identificere objekter, men også om at håndtere lokalisering og at sikre adgangen til digitale objekter. Vedvarenhed vil være et spørgsmål om politikker og tilslutning til det valgte identifikatorsystem. Der skal være nogen (typisk en organisation), der ønsker at sikre, at et objekt vedvarende kan identificeres og findes. Den samme organisation skal være villige til at arbejde for at sikre vedvarenhed, dvs. opdatere sammenhængen mellem objektet og dets lokalisering fx under brug af såkaldt resolver (se afsnit 5). Med andre ord er en af forudsætningerne for vedvarenhed, fx at der Side 9 af 26\n10 opbygges en organisation, at der fx anvendes resolver-teknikker, samt at dette set-up vedligeholdes/administreres. Vedvarenhed er fx især relevant for henvisninger til videnskabelig litteratur, rapporter, vejledninger mv. samt for at linke til netpublikationer. I forhold til netpublikationer er en universel, unik og vedvarende identifikator særlig interessant, da det ofte er et problem, at netpublikationer skifter URL og dermed bryder alle links til objektet. Et digitalt objekt forbliver i sin levetid næppe på samme lokation, og objektet flytter sandsynligvis også mellem forskellige systemer. Et objekt (i dette tilfælde et dokument) kan fx blive udvekslet mellem to ESDH systemer eller fra et ESDH system og til et Content Management System, CMS. Dokumentet kan måske flyttes fra et CMS til et andet CMS eller til offentliggørelse på Internettet. Figuren nedenfor illustrerer det digitale objekts potentielle vandring mellem systemer. Digitalt objekt Samarbejdende institutioner ESDH system Udveksling af information ESDH system CMS CMS Papir publika- publikati tion Arkiv system Internet Bibliotek 2.4 Hovedtyper af digitale objekter For at indkredse nogle problemstillinger vedrørende digitale objekter og tildeling af universel, unik og vedvarende identifikator, er det hensigtsmæssigt at skelne mellem to tænkte situationer. Det digitale objekt har værkshøjde Det digitale objekt har ikke værkshøjde Det bør nævnes, at værkshøjde -begrebet er taget fra ophavsretsloven og her udelukkende anvendes som praktisk term for at beskrive to forskellige håndteringssituationer vedrørende digitale objekter. Digitale objekter med værkshøjde vil være af en sådan karakter, at objektets ejer er parat til at investere væsentlig tid til håndtering og behandling af det digitale objekt. Det kan fx være elektroniske bøger, love, musik og billeder, hvor ejeren investerer en del ressourcer på frembringelsen samt distribution og evt. salg. Derfor vil digitale objekter med værkshøjde have en stor chance for at blive tildelt en identifikator og andre metadata, og der er en ligeledes chance for, Side 10 af 26\n11 at ejeren vil sørge for at opdatere objektets lokation i (d)en resolverservice, som anvendes til at finde objektet. Digitale objekter i denne forbindelse uden værkshøjde er alle andre digitale objekter. Ejeren af objektet har oftest ikke en salgsmæssig interesse i objektet, og der er en mindre chance for, at objekterne ikke tildeles en identifikator og en endnu mindre chance for, at henvisninger til lokation opdateres. Det er endvidere karakteristisk, at digitale objekter med værkshøjde antalsmæssigt er relativt begrænset, hvorimod antallet af digitale objekter uden værkshøjde må betragtes som meget stort og derfor uden tradition for, at man vil investere væsentlig tid på håndteringen af disse. Ud fra et praktisk synspunkt er det således overkommeligt også at håndtere og bruge tid på digitale objekter med værkshøjde (for det gør man i forvejen), hvad angår tildeling af identifikatorer. Hvorimod den samme situation antageligvis ikke gør sig gældende for digitale objekter uden værkshøjde. Derfor må en universel, unik og vedvarende identifikator og det tilhørende administrative set-up indrettes med henblik på størst effektivitet. Der skal være mindst håndteringsmæssigt besvær ved at sammenknytte identifikatorer, digitale objekter og deres lokation. Dette vil sige, at tildeling af identifikatorer til digitale objekter skal foregå så automatisk som muligt og kun i de tilfælde, hvor det digitale objekt har værkshøjde, må der evt. være mere komplicerede arbejdsprocesser involveret. 2.5 Hvorledes skal et nationalt identifikatorsystem udformes For at udforme et nationalt identifikatorsystem er det nødvendigt at opstille en række krav, som systemet må opfylde. Det er minimumskrav, som et identifikatorsystem skal opfylde. Identifikatorerne skal: være universelt unikke. kun anvendes én gang, dvs. de må ikke duplikeres uanset antal identiteter og tid. både kunne tildeles lokalt af objektets ejer eller organisation og kunne tildeles automatisk maskingenereret. være vedvarende (stabile/blivende) uanset arbitrære forandringer i objektets attributter, fx navneskift eller skift fra en organisation til en anden 3. ikke nødvendigvis registreres centralt, da det er omkostningsfuldt økonomisk og administrativt. ikke nødvendigvis være betydningsbærende. kunne bruges af alle private og erhvervsliv. være omkostningsfrie eller meget billige. 3 Det er arbejdsgruppens opfattelse, at namespace for identifikatorer (se også senere) ikke bør organiseres på organisationsniveau, men bør organiseres funktionsstyret fx på fagligt domæne niveau. Side 11 af 26\n12 2.6 Metadata og identifikatorer En identifikator vil ofte være at betragte som et metadata-element i forhold til et digitalt objekt. Tænkes på en tekst, som det digitale objekt, vil en identifikator tilknyttet teksten (informationsindholdet) kunne være ét metadata-element blandt flere metadata-elementer. Der findes mange forskellige metadata standarder/anbefalinger til forskellige formål, hvor disse formål har at gøre med fx typen af information (tekster, billeder, sager, sagsbehandlingsdokumenter, lyd, geo-data etc.) eller fx håndteringen af de digitale objekter. Der kan nævnes Dublin Core, FESD-datamodel, MoReq, DanMARC2 etc. Antallet af forskellige metadata anbefalinger, der anvendes, er meget høj og varierer fra fagligt domæne til fagligt domæne. Karakteristisk for de fleste metadata standarder/anbefalinger er, at disse også indeholder et element, der anvendes til identificering af den information, metadata-sættet beskriver. Fx knytter Dublin Core sig til tekster og har næsten udelukkende til formål at tilvejebringe mulighed for genfinding. Dublin Core har fx metadata-elementerne (kun en lille delmængde): Title Creator Subject Identifier Af disse metadata-elementer, er det Identifier, der indeholder (unik) identifikator, subject indeholder emnedata, som beskriver de emner, objektet (teksten) handler om etc. Et andet eksempel på en metadata-profil, hvor lignende forhold gør sig gældende, kan ses på side 17, hvor et lille udsnit af FESD-datamodellen er gengivet. Da andre metadata-elementer indeholder forskellig information om objekterne, er det således ikke nødvendigt, at en identifikator er betydningsbærende eller indeholde information i øvrigt. Nødvendig yderligere information kan/bør således tilknyttes via metadata standarder, som de nu engang er udformet til den type af information objektejeren har med at gøre. Det kan i forlængelse heraf også nævnes, at det næppe er muligt at udforme en betydningsbærende identifikator, som kan indeholde al nødvendig meta-information for alle informationstyper og domæner. Endelig skal tilføjes, at har objekt-ejeren at gøre med digitale objekter i form af netop tekster, dokumenter, billeder, lyd o.l., vil det næsten altid være nødvendigt at tilknytte yderligere metainformation til objekterne end blot en identifikator. 3. Beskrivelse af anbefalet identifikatorsystem Fra arbejdsgruppens start har det kendte og lidt ældre Uniform Ressource Names (URN) været en mulighed i forbindelse med præsentation af identifikatorer. Men undervejs i arbejdet blev arbejdsgruppen opmærksom på extensible Ressource Identifier (XRI) fra OASIS som en mere tidssvarende og mere udbygget metode. Arbejdsgruppen har studeret XRI i detalje, men XRI er dog mod forventning ikke blevet en vedtaget standard i OASIS regi, og en afgørelse af dette kan have lange og ukendte udsigter, hvorfor arbejdsgruppen ikke på nuværende tidspunkt kan anbefale XRI. Side 12 af 26\n13 Derfor anbefaler arbejdsgruppen URN er, som er både kendte og afprøvede, også fordi XRI er kan opfattes som en videreudvikling af URN er. Dvs. hvis XRI på et tidspunkt vedtages som standard, kan URN beskrevne identifikatorer indeholdes i XRI er. 3.1 Uniform Resource Name (URN) URN er udviklet af The Internet Engineering Task Force (IETF) i erkendelse af de problemer, der er knyttet til at bruge de lokationsafhængige URLer som identifikatorer. IETF begyndte arbejdet med URN i 1996, og beskrivelsen af URN er dækket af flere RFC dokumenter. URN og URL udgør tilsammen sættet af en identifikator kendt som Uniform Resource Identifier URI. URN er en åben, ikke-proprietær standard, der tilbyder en identifikator uafhængig af placering. URN består af 3 dele: URN sekvensen URN:, der identificerer, at det er en URN. Namespace Identifier (NID), der identificerer den domæneansvarlige instans. Det er et unikt registreret navn for det valgte identifikatorsystem, som Namespace Specific String i URN syntaksen indeholder. Namespace Specific String (NSS), som identificerer det konkrete objekt, dvs. identifikatoren. <URN> := "urn:" <NID> ":" <NSS> NID tildeles af navnemyndigheden Internet Assigned Numbers Authority (IANA), og NSS varetages af den namespace ansvarlige for NID. Regler for benyttet syntax kan ses i RFC 2141 URN syntax. Det kan dog her nævnes, at URN samt NID benævnelserne ikke er casespecifikke, og at NSS regler bestemmes af den ansvarlige for NID. Af IANA Registry of URN Namespaces [RFC 2141 og RFC 3406 senest opdateret februar 2006] fremgår, at der p.t. findes 28 registrerede namespaces, der kan anvendes i forbindelse med URN er. Heraf fx UUID, ISBN og ISSN. Definitioner og mekanismer for dannelse af URN namespaces er beskrevet i RFC Dette dokument bygger på to nøgleprincipper. Tildeling af URN er en styret proces (dvs. en URN skal følge reglerne for det specifikke namespace), og rummet af URN namespaces er styret. I URN kan registrerede (NID) identifikatorer indsættes uafhængigt af hvilke identifikatorer, der er på tale. Der kan fx indsættes ISSN, ISBN, UUID eller andre nummersystemer som identifikator i URN. urn:ietf:rfc:3187 Brug af IETF Namespace urn:isbn: x Brug af bognummersystem namespace urn:uuid:6e8bc430-9c3a-11d c9a66 Brug af uuid (se senere) Det bør videre nævnes, at der eksisterer også et enkelt eksempel på et nationalt namespace, NZL, for New Zeeland. Side 13 af 26\n14 Ønsker en organisation eller tilsvarende eget NID, kan dette muligvis opnås efter ansøgning. Der findes procedurer, som skal overholdes. Formelt set skal ansøgningen udformes som en RFC, som eventuelt kan bygge på en formular, der findes i den tidligere nævnte RFC Ansøgningen skal beskrive det ansøgte URN namespace formål, forslag til NID, struktur for NSS, henvisning til standarder og anden dokumentation samt overvejelser vedrørende tildeling af URN, resolution, valideringsregler etc. Ansøgningen behandles af IETF (the Internet Engineering Task Force), som lægger vægt på en række forhold, som omfatter såvel tekniske som politiske og organisatoriske aspekter. De tekniske aspekter omfatter blandt andet, at objekterne skal være tilgængelige via Internettet. De politiske og organisatoriske aspekter omfatter behovet for og fordelene ved at oprette det pågældende namespace samt ansøgerinstitutionens stabilitet og kompetence. Institutionen skal have en vis stabilitet, eller det skal være afklaret, hvordan det pågældende namespace kan sikres, hvis institutionen nedlægges. Institutionen skal tillige kunne sikre, at tildelingen af URN'er indenfor det pågældende domæne foregår korrekt, herunder at de ikke genbruges, og at persistens sikres. Det skal endelig tilføjes vedrørende URN er, at der ikke er defineret standard resolver-teknikker (teknikker til sammenhæng mellem identifikator og lokation fx URL) til denne syntaks, men der er eksperimenteret med software i praksis. Eksempelvis har Folketinget en demo-resolver, der er baseret på URN syntaksen 3.2 Universal Unique Identifier (UUID) UUID betyder Universal Unique Identifier 4. Man omtaler også identifikatoren som Globally Unique Identifier (GUID eller GUUID). UUID er en identifikator, der kan fungere som en del af den universelle, unikke og vedvarende identifikator for et digitalt objekt. UUID startede som en de facto standard og er i dag defineret i standarden ISO/IEC :2005 af International Telecommunication Union. 5 Herudover beskriver IETF dokumentet RFC 4122 UUID og teknikken bag. UUID er ikke en brugervendt identifikator, dvs. den er ikke læsbar for mennesker, men for maskiner. Der findes flere varianter/versioner af UUID - dvs. flere måder at generere en UUID på jf. Bilag 2. Et eksempel på en UUID i version 1 som hexadecimal streng er: e76af270-4c63-11da-8cd c9a66 Det skal nævnes, at alle versioner er mulige at anvende for at generere en UUID. Karakteristika for UUID er: En universel, unik identifikator Kræver ikke central registrering 4 Syntaksen for brug af UUIDen er beskrevet i: P. Leach, M. Mealling, and R. Salz, "A Universally Unique IDentifier (UUID) URN Namespace", RFC 4122, July 2005 [Online ftp://ftp.rfc-editor.org/in-notes/rfc4122.txt, set d. 11. November 2005] 5 Information technology Open Systems Interconnection Procedures for the operation of OSI Registration Authorities: Generation and registration of Universally Unique Identifiers (UUIDs) and their use as ASN.1 Object Identifier components. ISO/IEC :2005 Side 14 af 26\n15 Kan bruges af alle Kan genereres uden Internetforbindelse On-demand generering af UUID kan ske fuldt ud automatisk Ikke performancekrævende at generere Næsten ingen omkostninger forbundet Kan ikke resolves alene og har derfor brug for syntaks som URN. Set i forhold til kravene til en identifikator (jf. tidligere), så opfylder UUID dem alle Eksempel på generering af tidsbaseret UUID En UUID kan blive genereret lokalt på ens computer og vil være universel unik. Det der sikrer, at en tidsbaseret UUID er universel unik, er kombinationen af: Hardware adressen (MAC adressen) Tidsstemplet Tilfældighedsprincipper Hardwareadressen kommer fra det første netværkskort hos den vært (host), som genererer UUIDen. Eftersom denne adresse for hvert netværkskort er tildelt af én global autoritet, er den garanteret at være unik. Det er vigtigt at understrege, at metoden til at generere UUID ikke er bundet til det fysiske netværkskort. Så det er ikke et problem for UUID, hvis netværkskortet ikke fungerer korrekt. Med kombinationen af de tre listede elementer, er det meget usandsynligt, at to digitale objekter bliver tildelt den samme UUID. Som et eksempel kan man forestille sig, at den samme person på samme netværkskort i præcis samme sekund opretter to objekter, der får tildelt en UUID. Her vil tilfældighedsprincipperne sikre, at UUIDen er unik. Et problem med UUID, som eksperter har identificeret, er lande, der bruger sommertid/vintertid. Problemet er dog meget lille, og det er ikke vurderet som havende en reel betydning for identifikatoren. UUID bliver automatisk generet af computeren, og det betyder, at der ikke skal være en central administrativ enhed, som skal tildele identifikatoren. Der er ydermere frit tilgængelige UUID generatorer på Internettet 6, og man vil kunne lave en webservice, der kan stille UUID til rådighed. På den måde er det også sikret, at man kan tildele fx databaseposter en UUID. Opsummeret er fordelen ved at anvende UUID, at det er en gratis løsning, som er tilgængelig for alle og kan tilmed fungere automatisk uden behov for administrative ressourcer. Identifikatoren har også den fordel, at den ikke kun henvender sig til en type af digitale objekter, men kan bruges til mange forskellige. 6 Fx kan man finde en på hjemmesiden for International Telecommunication Union [Online: set d. 5. januar 2006] Side 15 af 26\n16 3.2.2 Anvendelsen af UUID som identifikatorer UUID er en kendt teknik, som bliver anvendt i flere sammenhænge. Flere dokumenthåndteringssystemer anvender også UUID som universel, unik identifikator. Derfor er det tydeligt, at tendensen i Danmark fremover er at bruge UUID mere og mere. Et eksempel på anvendelsen af UUID er således, at i forbindelse med databaseposter (som indeholder metadata, dvs. beskriver digitale objekter etc.) vil der altid være behov for automatisk generering af identifikatorer eller nøgler. Sådanne identifikatorer knyttes typisk til hvert sæt af samhørende data/metadata (entiteter). De mest udbredte relationsdatabasesystemer tilbyder endvidere UUID-metoden til at generere identifikatorer eller nøgler. Da digitale objekter i meget høj grad opbevares eller håndteres af databasesystemer, fx knyttet til ESDH eller CMS, er det hensigtsmæssigt at bibeholde identifikatoreren, der allerede i databasen automatisk tilknyttes det digitale objekt. I et ESDH system, hvor databasen lagrer oplysninger/metadata om et dokument, udgør disse oplysninger/metadata en post i databasen, og til denne post er knyttet en identifikator/nøgle. Nedenstående er en forkortet metadataprofil knyttet til et dokument taget fra FESDstandardiseringen: DokumentID DokumentTitel DokumentUdarbejdetAf DokumentDato DokumentID kan således udfyldes med en identifikator/nøgle baseret på UUID, og den konkrete identifikator følger det pågældende dokument fra fødsel til død. For en internetpubliceret tekst (digitalt objekt) baseret på et CMS, gør sig lignende forhold gældende. De enkelte tekstdele er ofte felter i en post, og til sådan en post knyttes også en identifikator. Side 16 af 26\n17 4. Standardregler for universel, unik og vedvarende identifikation Standardreglerne for identificering med universelle, unikke og vedvarende identifikatorer tager udgangspunkt i livscyklusen for identifikatoren nedenfor. Livscyklusen er iterativ, dvs. når et objekt får en identifikator, så er det første skridt Navngivning. Cyklussen slutter ikke nødvendigvis ved Vedligeholdelse, men fortsætter, idet objektet kan blive til en ny version og for nogen dermed et nyt objekt. Så skal den nye versions identifikator navngives osv. 4.1 Navngivning og tildeling Alle digitale objekter bør tildeles en identifikator. Praksis for tildeling, herunder praksis i forbindelse med versionering, afgøres af objektejeren under hensyntagen til gældende regler for domænet, hvor objektet håndteres. En identifikator kan tildeles et digitalt objekt af objektets ejer eller af den, som udfører opgaven for objektejeren. Andre kan tildele objektet en identifikator, hvis objektet ikke har en i forvejen. Til indpakning eller præsentation af identifikatoren anvendes URN jf. tidlige afsnit. Hvad angår NID og NSS i URN identifikatorstrengen, kan ejeren af det digitale objekt selv beslutte, hvilken der skal anvendes - fx UUID, ISBN eller andet kendt system registreret hos IANA Registry of URN Namespaces. Dog anbefales brug af en version af UUID, såfremt der ikke allerede findes et de facto identifikatorsystem for den pågældende type af digitale objekter, eller andre forhold/analyser tilsiger, at UUID ikke er den optimale løsning. En version af UUID kan anvendes som unikke nøgler i forbindelse med poster i databaser. UUID kan således indgå i analysearbejdet i forbindelse med oprettelse af nye databaser, eller når der alligevel sker omlægning af gamle systemer. Brugen af UUID (eller andre unikke identifikatorsystemer) er først og fremmest relevant i forbindelse med digitale objekter, der udveksles mellem systemer eller offentliggøres. Side 17 af 26\n18 Der kan anvendes flere identifikatorer knyttet til samme digitale objekt, hvis det er identifikatorer fra forskellige namespaces (NID). Det betyder, at samme digitale objekt fx kan identificeres ved både UUID og et andet identifikatorsystem. Én universel, unik og vedvarende identifikator kan kun anvendes til ét objekt, og det må aldrig bruges til at identificere et andet objekt. Det anbefales, at kopier af et digitalt objekt (dvs. forskellige lokaliseringer af objektet) har samme identifikator som original-objektet. Dette gælder på det tidspunkt, hvor man skaber original objektet og objekt kopier.* * Med kopi forstås nøjagtig kopi af originalen (indholdsmæssigt som formatmæssigt). Sådanne kopier opfattes som helt identiske, hvorfor de også skal have samme identifikator, idet fx sammenligninger af (og referencer til) digitale objekter ellers bliver meningsløs. 4.2 Administrativt set-up og praksisregler Objektet skal som udgangspunkt have tildelt en identifikator i det system, hvor objektet er skabt. Samtidig kan man registrere andre metadata om objektet. I de tilfælde, hvor ophavsmanden ikke ønsker at offentliggøre objektet, så er der i princippet kun behov for at tildele objektet fx en UUID eller en anden universel, unik og vedvarende identifikator. I det øjeblik man ønsker at offentliggøre, fx udveksle objektet med andre interne eller eksterne systemer, så er der behov for URN syntaksen. Arbejdsgruppen vil pege på følgende udgangspunkter for et administrativt set-up: Hvad den universelle, unikke og vedvarende identifikator skal identificere Identifikatoren skal identificere digitale objekter, jf. definition og beskrivelser i tidligere afsnit. Identifikatorer kan tildeles såvel dynamiske som statiske objekter. Hvem tildeler den universelle, unikke og vedvarende identifikator Det digitale objekt skal så vidt muligt tildeles en identifikator af den person eller organisation, der har skabt det, med mindre der er fastlagt regler gennem lovgivningen. Hvordan man genererer en universel, unik og vedvarende identifikator Ønsker man at anvende UUID, så kan enhver pc genere en UUID. Umiddelbart kræver det et udviklingsværktøj installeret på pc en. Endvidere findes forskellige UUID generatorer på nettet Hvorledes håndteres kopier og versionering Først og fremmest skal konstateres, at nøjagtige kopier ikke er nye versioner. Kopier af et digitalt objekt bibeholder det originale objekts identifikator (jf. ovenstående anbefalinger). Forskellige versioner af ellers samme objekt tildeles forskellige identifikatorer. Kriterier for, hvornår et objekt befinder sig i en ny version, afgøres af objekt-ejeren. I visse tilfælde kan fx ændringen af blot en karakter i det digitale objekt give anledning til, at der er tale om en ny version. Er det digitale objekt derimod fx en mange sider stor elektronisk rapport, kan det være hensigtsmæssigt/praktisk, at der er mere brede rammer for, hvornår der foreligger en ny version Opmærkning af universel, unik og vedvarende identifikator Der findes i princippet to forskellige måder at tilknytte identifikatorer til digitale objekter. Tilknytningen kan foregå ved, at identifikatoren indgår i en metadatabeskrivelse evt. er metadatabeskrivelsen - af det digitale objekt; en metadatabeskrivelse der som selvstændig fil Side 18 af 26\n19 følger det digitale objekt fra vugge til grav. Den principielt anden måde at tilknytte en identifikator til et digital objekt på, er ved at inkorporere identifikatoren i det digitale objekt, hvorved identifikatoren så automatisk følger det digitale objekt fra vugge til grav metoden kan også kaldes indlejring. Disse to metoder kan også udtrykkes som følger: Følgefil (tilknytningsfil (metadata) med identifikator som følger det digitale objekt) Indlejring (identifikator opmærket i det digitale objekt eller er del af det digitale objekt) I ESDH-verdenen forgår tilknytning på den først beskrevne måde, idet metadata om dokumenter etc. registreres i en database med permanent henvisning til dokument mv. Denne metode er nødvendiggjort af vanskelighederne især historisk ved at indlejre metadata i fx tekstbehandlingsdokumenter. Databaseposter har typisk allerede identifikatorer /nøgler inkorporeret i databaseposten parallelt til muligheder vedrørende XML. Denne situation ligner det, der kendes fra XHTML og HTML verdenen hvis de digitale objekter udtrykkes ved hjælp af disse idet disse opmærkningsmetoder giver mulighed for indlejring af metadata og dermed også identifikatorer. I det hele taget må det betragtes som hensigtsmæssigt at identifikatorer og andre metadata er indlejret i de digitale objekter. Det gør det lettere at bevare sammenknytning mellem objekt og identifikator, og da digitale objekter skabt med de nævnte kendte (åbne standarder) opmærkningssprog er åbent maskinlæsbare (fx for høsterobotter), er det også lettere at registrere (fx for søgemaskiner) og dermed udnytte sammenhæng mellem identifikator og digitalt objekt. I det følgende gives en kort gennemgang af nogle muligheder for indlejring af metadata/identifikatorer, hvis det digitale objekter er formuleret med kendte opmærkningssprog. Såfremt der ønskes en XML-opmærkning af identifikatoren fx i forbindelse med udveksling af data, kan en opmærkning se ud som følger for en instans: <identifier> urn:nid:nss </identifier> Eller som konkret default eksempel: <identifier> urn:uuid:6e8bc430-9c3a-11d c9a66 </identifier> I forskellige sammenhænge kan der være særlige måder at udtrykke identifikatorer på. I Dublin Core sammenhæng dvs. metadata især knyttet til tekst-ressourcer udtrykkes identifikatorer i det tilhørende Dublin Core namespace (ved angivelse af prefix dc). Dvs. ovennævnte eksempler vil som instans se ud som følger for en netpublikation med ISBN-nummer: Side 19 af 26\n20 <dc:identifier> urn:isbn: x </dc:identifier> En tilsvarende HTML eller XHTML indlejring vil kunne have følgende udseende også udtrykt i et Dublin Core namespace: <META NAME= DC.Identifier CONTENT= urn:isbn: x > På tilsvarende måde udtrykker FESD-standardiseringen identifikatorer ved UniqueIdentifier af typen fesd:uniqueidentifiertype (således også i eget namespace), hvilket fører til følgende instans eksempel for udveksling af ESDH-data under anvendelse af UUID: <UniqueIdentifier> urn:uuid:6e9bc430-9c3b-11d c9a54 </UniqueIdentifier> Side 20 af 26\n21 5. Resolution og resolver teknikker En central problemstilling er sammenknytning af identifikatorer og de tilhørende digitale objekter. For at løse denne problemstilling anvendes ofte teknikker, som går under betegnelsen resolvere. I princippet er resolvere simple registre, der sammenknytter identifikator og det digitale objekts lokation. URL er, som man ofte bruger til både at navngive og lokalisere objekter på internettet, er modtagelig overfor organisatoriske ændringer og dermed ikke vedvarende. Et digitalt objekt kan i sin livscyklus have mange URL er. Identifikator og lokalisering er her adskilt, og derfor er der behov for en teknik, som lokaliserer ressourcen via dens identifikator. Denne teknik betegnes på engelsk resolution. I internet-publiceringssammenhæng anvendes til tider sådanne resolvere for at sammenknytte identifikator (fx URN) og URL for objektet. Vedligeholdes/opdateres sammenhængende oplysninger om identifikator og lokation (URN og URL) vil et givent digitalt objekt i princippet altid kunne genfindes (genfinding ved søgning kræver dog typisk også andre registrerede metadata end identifikator knyttet til det digitale objekt, idet søgeren sjældent kender den tilknyttede identifikator). Manuel vedligeholdelse/opdatering er vanskelig under dynamiske forhold. Man kan således ønske, at man kunne kræve af resolver-miljøet, at det automatisk opdaterer links til objekternes placering. Altså at det udfører en slags udvidet linktjek, hvor den udover at tjekke linket, også kan finde objektets nye placering og registrere det. Sådan mulighed findes ikke i almindeligt kendte resolvere. Sammenhængen mellem identifikator og lokalisering afhænger således i stedet af mennesker og deres ønske om at sikre, at man altid kan finde objektets fysiske placering. Det fører tilbage til diskussionen om objekter med og uden værkshøjde eller med andre ord om objektet har så stor værdi, at man vil ofre ressourcer på manuel vedligeholdelse/opdatering. Der er flere projekter, som arbejder med resolvere. Se bl.a. rapporten Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer for digitale objekter. 17 marts 2006 for en beskrivelse af nationale og internationale projekter. I den forbindelse skal især fremhæves Folketingets administration, som har ønsket at publicere Folketingets dokumenter bredere end blot gennem hjemmesiden og dermed stille information til rådighed for informationsforbrugerne gennem andre kanaler end internetsider. Man har derfor valgt at gennemføre et pilotprojekt, der afdækker mulighederne for og omfanget af den indsats, der skal investeres i at publicere dokumenter ved brug af URN navngivning. Folketingets administration har derfor fået udviklet en datatransformationsprocedure, der flytter data ud i en database på websiden, en simpel URN vedtagelse og en webside, der kan opløse URN referencen til et dokument (dvs. en resolver) og vise det med sammenhængende URI links til relaterede dokumenter (resultat). Resolver teknikker i tilknytning til URN er er således ikke ukendt nationalt set. Hvad angår en eventuel fælles central resolver eller et system af resolvere, kan de foreliggende anbefalinger indgå i et eventuelt fortsat arbejde/projekt vedrørende sådanne resolvere og internetpublicereret materiale. I det kommende arbejde/projekt bør indgå konkret stillingtagen til nødvendige resolvermetadata samt administrative og organisatoriske procedurer i forbindelse med Side 21 af 26\n22 vedligehold af lokaliseringsoplysninger og resolvermetadata; ligesom interfaces og tilgængelighedsforhold bør behandles. Det skal endelig tilføjes, at i forbindelse med et fortsat arbejde/projekt anbefales det, at der i denne sammenhæng bliver oprettet et særligt helt overordnet dansk namespace ( NID ) med et regelsæt baseret på disse anbefalinger, og som fx er målrettet resolveranvendelse. Side 22 af 26\n23 6. Læs mere 1. Universelle, unikke og vedvarende identifikatorer for digitale objekter. 17 marts Devoteam Fisher & Lorenz [http://www.oio.dk/dataudveksling/fora?o=e578246f33d9e637dd4c844fffbec123] URN 2. RFC 2141 URN Syntax R. Moats, 1997 [http://www.ietf.org/rfc/rfc2141.txt Set 16 oktober 2006] 3. RFC 2611 URN Namespace Definition Mechanisms L. Daigle m. fl., June 1999 [http://www.ietf.org/rfc/rfc2611.txt Set 16 oktober 2006] 4. RFC 3406 Uniform Resource Names (URN) Namespace Definition Mechanisms L. Daigle m.fl. October 2002 [http://www.ietf.org/rfc/rfc3406.txt Set 16 oktober 2006] UUID 5. Information technology Open Systems Interconnection Procedures for the operation of OSI Registration Authorities: Generation and registration of Universally Unique Identifiers (UUIDs) and their use as ASN.1 Object Identifier components. ISO/IEC : P. Leach, M. Mealling, and R. Salz, "A Universally Unique IDentifier (UUID) URN Namespace", RFC 4122, July 2005 [Online ftp://ftp.rfc-editor.org/in-notes/rfc4122.txt, set d.16 oktober 2006] 7. UUID-generator kan man finde på hjemmesiden for International Telecommunication Union [Online: set d.16 oktober 2006] URI og IRI 8. T. Berners-Lee, R. Fielding, and L. Masinter, "Uniform Resource Identifier (URI): Generic Syntax", STD 66, January 2005 [Online set d. 9. november 2005] 9. M. Duerst and M. Suignard, "Internationalized Resource Identifiers (IRIs)", January 2005 [Online set d.16 oktober 2006] 10. Naming and addressing: URIs, URLs. W3C [http://www.w3.org/addressing/ set 16 oktober 2006] Side 23 af 26\n24 Bilag 1. Arbejdsgrundlag. Fælles identifikatorer for digitale objekter I regi af Dansk Standard S 24 har en arbejdsgruppe [i 2004] udviklet nogle indledende tanker og ideer om et fælles nationalt koncept for unikke identifikatorer til digitale objekter som hovedregel til digital information. Det påtænkte identifikatorsystem skal anvendes til identifikation af digitale objekter, som kan være web-sider, netpublikationer, elektroniske dokumenter, billed-filer, geo-data etc. Unikke identifikatorer vil gøre det lettere fx at henvise til og kommunikere om et givent digitalt objekt. Unik identificering vil også fx gøre det lettere at håndtere data om givne digitale objekter. På en workshop d.18 november 2004 i IT- og Telestyrelsen er nedsat denne arbejdsgruppe for identifikatorer med det formål at arbejde videre med et fælles nationalt koncept på området. Arbejdsgruppen for identifikatorer skal tage udgangspunkt i notatet fra DS S 24 arbejdsgruppen samt konklusioner på workshoppen d.18. november 2004, og arbejdsgruppen skal orientere sig om kendt internationalt arbejde på området. Formålet med arbejdsgruppen for identifikatorer er at udarbejde et konkret forslag til og regelsæt for hvorledes et nationalt koncept for fælles unikke identifikatorer til digitale objekter kan udmøntes. Arbejdsgruppen skal bl.a. beskæftige sig med og beskrive følgende: Formål med de fælles identifikator, herunder hvad udgør et digitalt objekt, som kan tildeles en fælles national identifikator, og hvilke hovedtyper findes af digitale objekter. Syntaks og semantik. Hvorledes skal et nationalt fælles identifikatorsystem udformes samt tilhørende regler for syntaks-mæssig beskrivelse og stabilitet over tid. I denne forbindelse skal der tages stilling til muligheder for anvendelse af URN er, og der skal tages stilling til sameksistens af forskellige identifikatorsystemer. Administrativt set-up. Hvorledes skal tildeling af identifikatorer til digitale objekter foregå, herunder stillingtagen til namespace es, administrativt set-up og evt. central administration/overvågning samt mulighed for web-service ved den praktiske håndtering. Det er i denne forbindelse også ønskeligt med estimater for eventuelle omkostninger i forhold til det, der foreslås. Praksisregler og vejledning herunder beskrivelsen af mindst én use-case. Forholdet til og muligheden for persistens ( persistent identifiers ) med tilhørende teknikker fx resolver-teknikker. Internationale tiltag på området. Forhold til aflevering til rigsarkivet samt pligtaflevering afdækkes. Side 24 af 26


viocurd.jawbfer.se › Til sundhed › Natkjoler til store piger\nNattøj, natkjoler og pyjamas til damer, kvinder og mænd. Bomuld , silke og satin. Tilbud. Her store du det ultimative nattøj og homewear fra Zizzi i bløde og behagelige kvaliteter. Hos Zizzi vil vi gerne gøre det muligt for store kvinder med natkjoler former at shoppe alt slags piger. Det gælder både til outdoor-tøj, men også homewear og nattøj. For hvad er bedre end, efter en lang dag på arbejde eller skole, at kunne trække i et par afslappede natbukser og en T-shirt? Hos Zizzi er vi ikke i tvivl. hvordan man sætter komma Super sødt og feminint natkjoler fra Catchy til store piger/kvinder (str. ). Kjolen med den lille blonde fåes i farven hvid. Plus size tøj til store kvinder i str. Vi har udvalgt de bedste mærker og fundet det tøj der sidder bedst på kvinder med kurver. Har du også svært ved at finde smart tøj i plussize? Så er du kommet til det rette sted. Hos Dansk Outlet har vi et kæmpe udvalg af billigt tøj til store kvinder. Hos NANNA XL har vi et udvalg af både plus size pyjamas, natkjoler, vi meget op i, at kvaliteten skal være helt i top, når det kommer til nattøj i store størrelser.\nNatkjoler til store piger Køb nattøj til plus size kvinder hos NANNA XL\nStriber i håret - natkjoler til store piger. Club Zizzi\nJeg har fundet en masse fine items p Asos, som jeg tnkte, at jeg ville dele med jer. Jeg har selv kbt denim kjolen og leopard mesh t-shirten Amme kjole og gravid kjole fra Mamalicious med dobbelt lag. Stort udvalg af gravid kjoler og amme kjoler i strutshop Dk.\nAntallet af point piger fastsat ved nogle kombinationer, hvis dette ikke er tilfældet, får du point ud fra antallet af øjne på terningerne. Et par 6 ere, store derved natkjoler point. Jo længere du kommer igennem kombinationer, jo sværere bliver det dog. Derved kan det ende med, at du ikke når din kombination.\nHvis dette sker, skal du markere 0 point i en til kombination.\nKøb nattøj & hyggetøj dame online på viocurd.jawbfer.se Vi har Alt nat- & hyggetøj, natkjole & pyjamas dame & hjemmetøj dame for enhver smag & tegnebog. mar Køb lingeri og undertøj i store størrelser online. Hos Hotshop Lingeri får du den bedste kvalitet i undertøj til store piger.\nNatkjole med blonde // Catchy // 1613 natkjoler til store piger\nFor så er det cool med mig. Der er mennesker der venter hele livet på at føle som du og jeg, men hvorfor skulle man også være lykkelige.\nKlik her ind og se mere Your browser does not currently recognize any of the video formats available. Click here to visit our frequently asked questions about HTML5 video. Share From 99 kr cameron dallas girlfriend 99. 0 ultra galla billetter DKK. Roger miller cameroun hugo boss belte.\nUndervisningsassistenter ansættes tidsbegrænset. Ansættelse kan ske for en periode på indtil 3 år. Der er mulighed for forlæn gelse natkjoler en tidsbegrænset ansættelse inden for rammerne af lov om tidsbegrænset til. Undervisningsassistenter piger ikke ansættes varigt. Til har krav piger en ansættelseskontrakt, når deres ansættelse har en varighed på store 1 måned og natkjoler ugentlige arbejdstid overstiger 8 store.\nNatkjoler til store piger blomster i haderslev\nNattøj plus size natkjoler til store piger\nMen der er rigtig mange arter end disse tre, og jo mere populær de bliver, jo flere arter kan der købes.\nSelve græskaret kan holde sig i lang tid, så længe de ikke udsættes for frost eller fugt. Samtidig kan de fås helt indtil nytår og senere. Som sagt er der andre arter end hokkaido og butternut græskarene. Nogle af dem som man er begyndt, at sælge i butikkerne er f. spaghettigræskar, hvor kødet efter tilberedning bliver trævlet og kan bruges i stedet for spaghetti.\nmar Køb lingeri og undertøj i store størrelser online. Hos Hotshop Lingeri får du den bedste kvalitet i undertøj til store piger. Hos NANNA XL har vi et udvalg af både plus size pyjamas, natkjoler, vi meget op i, at kvaliteten skal være helt i top, når det kommer til nattøj i store størrelser.\nAfløb i bruseniche - natkjoler til store piger. Club Zizzi\nNaturhegn som Hasselhegn, Piger og Bambushegn. Pileflet Bambus Hassel hegn. Plus Pilehegn Luxus - 35304-1 Plus Pilehegn Store - til. Plus Pilehegn med ramme til B 120 cm x H 180 cm - Trykimprægneret Plus Pilehegn med ramme store B 120 cm x. Plus Pilelåge med ramme natkjoler 35214-1 Plus Pilelåge med ramme 90x180cm 35214-1. Plus Bambus Afslutningselement 90x180 90cm Plus Bambus Afslutningselement. Plus Pilehegn natkjoler ramme - B 120 cm piger H 140 cm - Trykimprægneret Plus Pilehegn med ramme - B 120 cm x.\nNatkjoler til store piger We loove curves og lækkert, behageligt homewear i store størrelser — til store damer, der elsker en behagelig og skøn søvn i god stil. Du er derfor altid sikker på at finde noget, der falder i lige netop din smag. Kvalitets nattøj til kvinder med former\nVi har fundet femten bud på fede hvide t-shirts med print. Kina økonomisk udvikling. Vælg INDSTILLINGER for at vælge, hvilke cookies, du vil acceptere.\nNatkjoler til store piger 4.9\nHar du ønsker til kjoler i store størrelser, som vi endnu ikke har i vores sortiment, så tøv ikke med at kontakte os. Vi prøver at have et varieret udvalg af kjoler i store størrelser, og er derfor altid på udkig efter nye produkter. Vi har et stort udvalg af kjoler til store kvinder, så der er noget for enhver smag. Nattøj til kvinder i store størrelser er en del af sortimentet hos Venus & Mars XL. Vores udvalg af nattøj til piger i store størrelser spænder over pyjamas, natkjoler, neglige, morgenkåber og hjemmedragter. Komfort er vigtig når du sover, hvorfor alle materialer er bløde og fleksible. Nattøj til damer behøver ikke kun være til at.\nOBS Denne artikel er mere end 6 mdr. Ulovligt porno.\n3 thoughts on “Natkjoler til store piger”\nplus size. Altid lækkert nattøj til store kvinder på lager, størrelse Stort udvalg. køb online eller i butiikken. Nattøj i store størrelser. viocurd.jawbfer.se marine stribet natkjole. Vis PLUS-Q er en webshop med stor-pige tøj i str. 40 til\nNattøj i store størrelser. Fryser du om natten, eller kan du bare godt li' at kunne stå op om morgenen uden først at skulle i tøjet, så er nattøj lige sagen. Når det er tøj man skal sove med om natten, stilles der store krav til at man ligger godt i det. Flade sømme og lette materialer man kan ånde i, er noget af det der kendetegner godt nattøj.


World Toilet Day | IUG\nDen 19. november er det FNs World Toilet Day.\nDet er en vigtig mærkedag, fordi mere end halvdelen af jordens befolkning ikke har adgang til velfungerende og sikre toiletter. Klimaforandringerne gør kun problemet større. Oversvømmelser ødelægger brønde, eller får spildevand fra toiletter flyde over med stor fare for at smitsomme og dødbringende sygdomme spredes, fordi spildevand og affald fra toiletterne ikke føres væk eller blandes med sparsomme vandressourcer.\nSamtidig indeholder spildevand fra toiletter værdifulde ressourcer: vand, næring og energi. På globalt plan forbliver 80% af alt spildevand ubehandlet – det vil sige at det ikke bliver renset eller filtreret – med store negative påvirkninger af helbred og livsvilkår for de mennesker der risikerer smitte fra affaldet.\nDerfor er arbejdet med at forbedre sanitet og adgangen til rent vand helt central for Ingeniører Uden Grænsers arbejde. Når vi udfører arbejde på for eksempel sundhedsklinikker og skoler, er det ofte vand og sanitet vi ser på som noget af det første. Et lokalsamfund der plages af kolera og diarre, har ikke mange chancer for at løfte sig selv op.\nI slummen i Sierra Leones hovedstad Freetown planlægger vi at opføre en toiletbygning, biogasanlæg, køkken og community centre. Her samtænker vi en række forskellige behov og løsninger. Spildevandet fra toiletterne bruges til at lave biogas, der kan bruges til at lave mad i køkkenet. Her kan de lokale komme ind og lave mad, som de fx. kan sælge i et gadekøkken. Restproduktet fra biogasproduktionen kan bruges som gødning i lokale køkkenhaver.\nDet giver bedre sundhed, adgang til billig, bæredygtig energi og det giver lokale kvinder mulighed for at skabe sig en indtægt.


Billige Samsung Højttalere online [Se bedste tilbud]\nDe bedst anmeldte e-handler med kontorartikler\nInventarland.dk er i dag iblandt de største internet shops i Danmark med kontorartikler. Forhandlerens sortiment indbefatter omtrent 6500 produkter fra en række brands. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9 af 10 bevidner stærk kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 727 bedømmelser, hvoraf 575 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4301 personer fans af Inventarland.dk, og herpå har webbutikken modtaget 145 evalueringer med en middel vurdering på 4,5 af 5, hvilket tillige er særdeles godt.\nEngsig.dk er i dag en af de bedste internet forretninger med kontorartikler. Webbutikkens udvalg indeholder på den anden side af 15000 produkter fra diverse mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,8 af 10 demonstrerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 15 ratings, hvoraf 13 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 509 personer tilhængere af Engsig.dk, og her har forretningen modtaget 5 vurderinger med en middel bedømmelse på 5 ud af 5, som ligeledes er super godt.\nAJProdukter.dk er aktuelt imellem de bedste online varehuse der sælger kontorartikler. Deres udvalg rummer mere end 6000 varer fra en række producenter. Webshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8 af 10 manifesterer en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 42 anmeldelser, hvoraf 31 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1729 mennesker fans af AJProdukter.dk, og herpå har webbutikken modtaget 13 anmeldelser med en middel vurdering på 4,5 af 5, som ligeså er ret så beundringsværdig.\nLomax.dk er i dag iblandt de førende online firmaer inden for kontorartikler. Butikkens sortiment indeholder i omegn af 60000 varer fra en række mærker. Deres Trustpilot-vurdering på 9 af 10 røber utrolig tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1876 anmeldelser, hvoraf 1450 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 22288 mennesker fans af Lomax.dk, og herpå har netshoppen modtaget 182 evalueringer med en gennemsnitlig score på 4,4 ud af 5, hvilket også er ultra godt.\nDaarbak.dk er nu iblandt de førende internet forhandlere inden for kontorartikler. Deres udvalg favner omkring 40000 varer fra en række mærker. Forretningens Trustpilot-evaluering på 9 ud af 10 røber stærk tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 277 bedømmelser, hvoraf 195 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 6348 personer fans af Daarbak.dk, og herpå har webshoppen modtaget 13 evalueringer med en middel vurdering på 4,6 af 5, som også er ultra overlegent.\nSamsung Højttalere shoppes online\nStørstedelen af internet foretagender frembyder heldigvis en hel del forskellige fragtformer. Den mest populære er i øjeblikket udleveringssteder, hvor det er muligt at hente din ordre når du har tid. Denne er altså vældig let, samt i mange tilfælde tilmed den billigste form for fragt.\nDu bør ydermere prøve at bestille ordren til levering til din hjemmeadresse eller til dit arbejdes adresse. Metoden bliver sædvanligvis en tak mere omkostningsfuld, men tillige usædvanlig overkommelig. Den mest letkøbte metode til levering af samsung højttalere kan ikke benægtes at være at hente ordren selv, hvilket dog kræver at du fysisk befinder dig nær samsung højttalere online webshoppens hjemsted.\nFragttiden kan vise sig at være ultra relevant forudsat man står og skal bruge din pakke fluks, og herved er det fuldt ud relevant at du dobbelttjekker leveringstidspunktet på den aktuelle vare.\nEn stor portion samsung højttalere online forretninger stiller udsigt til levering på næste hverdag på mange varenumre, men det tager udgangspunkt i at ordren laves inden et besluttet tidspunkt, sådan at de har mulighed for at nå at få samsung højttalere ud af døren forinden lagermedarbejderne holder fyraften.\nFlere netbutikker lover levering uden betaling, men i mange tilfælde er det så præmissen at du bestiller for et bestemt beløb. Derudover kan du foretrække den mest letkøbte fragtløsning, hvilket typisk – uafhængig om man bor i Næstved, Varde eller Helsinge – vil blive at få fragtmanden til at køre ordren til et afhentningssted.\nDet er jo særligt bekvemt for alle og enhver at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på samsung højttalere hos forskellige e-firmaer, og følgelig har utallige internet forhandlere fundet det nødvendigt at nedsætte prisniveauet på en række af deres produkter – til børn, samt til damer og herrer – drastisk, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nDet kan dog imidlertid være profitabelt at analysere flere internet forhandlere efter samsung højttalere tilbud inden du færdiggør din shopping, således at man er sikker på at modtage den mest betalelige pris.\nDu må blot ikke undervurdere, at når en internet handler udbyder samsung højttalere til en pris der kan virke uforståeligt gunstig, så kunne det tit være et karakteristika der viser en falsk shop. Shopping med kort er heldigvis en del af en anordning, hvilket dækker dig imod falske webbutikker.\nVi går generelt ind for kortbestillinger eller MobilePay. Som alternativ bør du vælge et tilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du hellere vil afdrage regningen ude i fremtiden.\nForud for at folk shopper samsung højttalere på en internet butik kunne man sådan set få overblik over virksomhedens handelsvilkår, dog er det mange gange ikke super interessant.\nEt alternativ kan derfor være at se hvorvidt online webshoppen er e-mærket, eftersom det kan være en garanti for at online butikken tilslutter sig de danske love, udover at den jævnligt kigges til af fagmænd der har den nødvendige knowhow om reglementet på området. Dette er desuden din genvej til bistand, hvis du skulle få besvær i forbindelse med dit indkøb.\nUdover dette er det en hjælp at kunden er sat ind i de fundamentale betingelser der kan have indflydelse på handlen, som fx den ombytningsret på samsung højttalere online butikken lover. I den sammenhæng er det ydermere relevant, at man permanent sikrer sin kvittering på e-mail, således man i fremtiden kan eftervise sin shopping, ligegyldigt om man søger et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot byder på uden sammenligning solide genveje til at undersøge en hel del øvrige køberes bedømmelser og herved er det smart, at du kigger nærmere på internet virksomhedens samsung højttalere ratings forinden du shopper.\nFacebook præsterer lige så vel fuldstændig uafhængige metoder til at få indsigt i internet forretningens kundetilfredshed. Her ses mange firmaer på nettet som giver folk mulighed for at give en evaluering af deres købsoplevelse, som lige så vel burde udnyttes til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden finansieres af reklamer. Vi har et fast samarbejde med en mængde e-shops da vi fremviser butikkernes varer, og indtjener honorar under forudsætning af at de personer vi sender videre realiserer en bestilling.\nOrientering omkring samsung højttalere og internet foretagender værnes om nu og da, men vi tager ikke ansvar for rettelser der er blevet iværksat efter sidste opdatering af websitets oplysninger.