Nelson House rejer og tomater - Traditionelle opskrifter - 2020\nDenne opskrift er tilpasset fra en berømt opskrift fra Poughkeepsie, NY's Nelson House, et nu nedlagte hotel, der er berømt for at huse FDRs medarbejdere, da han besøgte sit hjem i Hyde Park.MERE +MINDRE-\nlb rå rejer, skrællet og deveined\nkan ternede tomater, drænes (anbefales: Muir Glen ™ ternede tomater)\ntsk tørret basilikum (eller 1 spsk finhakket frisk basilikum)\nVarm olivenolie i en stegepande over medium varme. Tilsæt rejer og kog, omrør lejlighedsvis, indtil det lige er begyndt at blive lyserødt.\nRør de ternede tomater i. Reducer varmen til medium-lav, og lad den simre i 5-7 minutter, indtil rejen er kogt igennem og øm. Forkog ikke.\nTilsæt basilikum, salt og peber og rør godt.\nDel en kop ris ud på hver af de fire plader, og lav en let fordybning i midten. Del rejer og tomater jævnt mellem pladerne, ske over midten af risen.\nDa jeg var en lille pige, blev mine weekender ofte brugt på at søge på antikviteter i en forsendelsesbutik eller tag saling med min bedstemor og mor. Jeg ville lyve, hvis jeg sagde, at jeg ikke hadede begge aktiviteter. Men nu, som voksen, elsker jeg gamle ting - de giver os denne forbindelse til, hvordan ting plejede at være. Og meget visdom kan findes i den måde tingene var på.\nPå grund af min søde sport for antikviteter og gamle ting har jeg flere antikviteter, fra en dejlig skænk til en samling whiskykander. For mange år siden begyndte jeg at indsamle gammel korrespondance fra århundredskiftet. En dag håber jeg at bruge noget af det til at skabe en fabelagtig historisk fiktion.\nMin interesse har for nylig henvendt sig til vintage kogebøger og håndskrevne opskrifter. Sidste uge ankom et nyt parti fra eBay, og det indeholdt en kogebog fra 1950'erne med berømte opskrifter fra berømte spisesteder. Blandt dem var denne opskrift fra Nelson House i Poughkeepsie, New York.\nOpskriften sprang bogstaveligt talt ud på mig, da Poughkeepsie er mit hjerte nært. Jeg voksede op i og omkring Poughkeepsie, så det virkede som skæbne for mig at tilpasse det til en ny opskrift. Hvis du ikke har hørt om Nelson House (og du sandsynligvis ikke har gjort det), var det et berømt hotel i Poughkeepsie kendt for at være det sted, som FDR's medarbejdere opholdt sig, da han besøgte sit hjem i Hyde Park. Den lukkede i 60'erne, og byen har forsøgt at nedrive den ... ikke sikker på, om den stadig står. Kender nogen det?\nDenne rejeopskrift (kaldet Marineret frisk rejer i kogebogen, Ford Treasury of Favorite Recipes from Favorite Eating Places, oprindeligt udgivet i 1950 - min kopi er fra 1955) er enkel og let, hvilket helt sikkert hjalp i lokket.\nTil min tilpasning, Nelson House Rejer og tomater, skar jeg olien i halve og handlede timian og persille til basilikum. I stedet for at servere over noget, der kaldes en "kogt risring" (hvad er det?!?), Foreslår jeg, at du serverer det over kogt ris.\nOpskriften krævede også friske rejer ... Jeg brugte rå frosne rejer, som er lette og tilgængelige. Lager op, når de sælges, og opbevar dem i fryseren. Og den store ting? Optøning tager kun måske 10 minutter. Du placerer simpelthen den frosne reje i et dørslag over vasken og lader koldt vand løbe over dem. Rør måske en eller to gange, så de alle får vandbehandlingen. Derefter er de bløde, optøede og klar til at blive skrællet og kogt.\nSamlet set tager opskriften under 20 minutter fra start til slut. Og resultaterne? Mundvanding. den perfekt kogte reje er øm og næsten buttery, selvom der ikke er noget smør i denne opskrift.\nJeg vidste, at det var et hit i mit hus, da begge mine børn spiste hver sidste bid - og bad om mere. Vi endte med at stå ved komfuret og dele de sidste par bid. Det var himmelsk.\nHvordan kan du lide rejer bedst?\nSe videoen: На глубине 6 футов. 6 Below 2017. Триллер (September 2020).\nCopyright 2020 \_ Hurtige opskrifter og enkle opskriftideer \_ Nelson House rejer og tomater


Fra sygdom til helbredelse (Hjørring) | Billetter | Hjørring | Helse & Velvære | Billetto — Denmark\nFra sygdom til helbredelse (Hjørring)\nMar 04 2020 18:30 - 21:00\nHjørring Bibliotek, Østergade 30, 9800 Hjørring\nDenne aften vil jeg fortælle hvilke konflikter der ligger bag vores symptomer. Min egen helbredelse og hvad der ligger bag bandt andet gigt og ledsmerter, eksem, hælsporer, mave/tarm, søvnbesvær, angst, depression og meget mere.\nHvorfor fik jeg disse diagnoser? Hvad gjorde de ved mig? Hvordan kom jeg af med dem igen? Hvad kan vi selv gøre?\nDet er en god ide at medbringe papir og pen hvis du vil notere nogen af alle de nye indsigter du får.\nDu får også redskaber på skrift. Samt et gavekort til en værdi af 1.500 kr.\nDeltagere fra tidligere foredrag siger:\n- Vil gerne sende tusindvis af roser som tak for det mest fantastiske, jordnære, konkrete, lærerige og forståelige foredrag, jeg i mit 68-årige liv har oplevet\n- der er langt imellem at jeg går fra et foredrag SÅ opløftet af nyttig og brugbar viden - ALLE bør høre dette foredrag\n- Kære Dorte. Var til foredrag med dig en gang i foråret 2018 i Haderslev. Jeg ikke få armene ned. Mange tak for at du åbnede døren indtil mit nye liv.\n- tak for et godt og spændende foredrag. Sikke en god energi du skabte\n- dejlig aften. Jeg fik så meget med mig. En hel ny måde for mig at anskue sygdom på\n- tak for et SUPER FANTASTISK foredrag, med masser af “kød” på. Jeg blev overrasket over, hvor godt du er klædt på, wauw, så godt. Dem jeg havde lokket med, fik sig også en øjenåbner af de store Jeg mangler ord, der dækker hvad jeg synes om foredraget, beklager\n- Super godt foredrag Dorte. Du har en fantastisk måde at videregive din viden på. Du kan tro at der blev talt og reflekteret rundt om spisebordet da vi kom hjem - TAK søde dig\n- tak for et super godt foredrag...... Jeg er vild med din skønne energi og dit engagement\n- Tak for en fantastisk aften Dorte. Du er fantastisk inspirerende at lytte til. Rigtig glad for jeg kom. Du er en formidabel foredragsholder. Med din passion brænder du helt igennem. Du har min fulde opmærksomhed HELE tiden - og det er ret sejt. Din jonglering mellem dine egne erfaringer, din privatsfære, kollegiale og klientreferencer er bare så fedt. Det støtter i dyb troværdighed og erfaring.\n- jeg har hørt, at man kun kan lytte i maximum 12 minutter. Det passer ikke her\nTicket 809700 DKK 175.00 + DKK 18.12 fee\nFra sygdom til helbredelse (Ribe)\nFra sygdom til helbredelse (Svendborg)\nForeningen Bergmannhus, Svendborg\nUrbiologiens Kraft (Kjellerup)\nArena Midt, Kjellerup, Kjellerup\nJUNGLERUN KØBENHAVN 2020\n1 Jun – 3 Jun\nFest og musik


Lån støvsugerrobot på biblioteket i Korsør og Slagelse - Slagelse News\nKorsør og Slagelse Bibliotek åbner et Teknotek den 9. oktober. Her kan borgerne låne hjælpemiddel er i 14 dage. Det kan være alt fra lågåbnere og ergonomisk bestik til læselup, strømpepåtagere og robotstøvsugere.\nÅbningen af begge Teknoteker sker i forbindelse med Sundhedsugen i Slagelse Kommune. Ideen er at gøre det lettere for borgerne at få overblik over hverdagens hjælpemidler. Man kan låne de velfærdsteknologisk hjælpemidler med sit sundhedskort, ligesom når man låner bøger.\n“På bibliotekerne ser vi det som en oplagt mulighed for at hjælpe borgerne. Vi har systemet til at styre udlånene, og vi synes, det er en god ide, at borgerne fremover også kan låne hjælpemidler, så de kan finde ud af, om det er en løsning for dem. Teknoteket er en mulighed for, at borgerne selv kan afprøve om et hjælpemiddel kan gøre en forskel i ens hverdag, uden man behøver at investere i hjælpemidlet på forhånd,” fortæller René Birkemark Olesen Leder af Bibliotek og Borgerservice i en pressemeddelelse fra Slagelse Kommune.\nForrige artikel Forrige artikel: Røvere pågribes efter røveri i Skælskør Guldsmed\nNæste artikel Næste artikel: Kræftpatienter i Slagelse skal rejse til Vejle


Gift Mand Søger Gift Kvinde Ballerup / Dating Gratis\nBy Katelyn Enterline 30/11/2016\nBallerup netdating. Jeg er en mand, 63 år, Søger en kvinde Alder fra 24 Til Danilkac, 63 år Søger en Kvinde Langsigtet eller gift Danmark My Hello. Venskab søges jeg er en sød og kærlig mand på 56 år der savner et varmt venskab til en Hej med jer jeg søger ven som er single som jeg er og du skal være kvinde da jeg snakker Hejsa Gift M fra København søger nye bekendtskaber. Hej jeg er en sporty pæn moden mand på 49 sex og tænder ung kvinde ser Din guide netdating Elsker Søges Af Gift Kvinde kolding hvad hos datingside for...\nTilslutte sider Viborg\nJeg vil også gerne skrive om bøger, friluftsliv børneopdragelse, historie, tro mv. I am looking for a serious relationship! Jeg er gift og har 2 børn og jeg er 57 år. Vi søger i alle aldre da jeg er 42 og min kæreste My Retro Tube Clips Tidens Kvinder Noveller Nyeste Sexnoveller Burkal At Porn Videos Lyngby Thai Massage Sølvgade Ryomgaard Smitter Herpes Sex Med Tykke Kvinder Nudister I Kroatien Escort Falster Røstofte Roman Måde Ved Hjælp Af Sex Fandrup Ladyboys Ts Tgirl Tgirls Cd Shemale Cumshots Dagens Pornofilm Langdal Chatjubii Slagelse Massage Dating Danmark Jørgensgaard Ludere I Odense Superchatd Dragstrup Fræk Badedragt Sexshop Herning Jeksen Pornomovies Verdens Største Bryster Sex Hus Kongsgårde Sexchat Dansk Dansk Gratis Fisse Film Escort Thai Als Gratis Cam Piger Dr2 Tema Kussen Lundsbjerg Et Mob Porn Gratis Se Borrissö Kvalitet Profiler, Og Behøver Strapon Til Mænd Kappel Nøgenbilleder Af Piger Nyborg Strand Fik Røv Hver. Hej søger pige ven Deacuerdo , 28 år,. Hej er en frisk ung mand fra det sønderjyske, som søger nye bekendtskaber,.\nDu er meget velkommen til at skrive til mig. Jeg har tre dejlige unger, de bor selv eller hos moderen. Glæder mig til at høre fra dig. Håber at høre fra nogen. Der er ikke noget specifikt vi søger, blot Jeg har altid gerne den gammeldags måde at skrive breve, men i dag er det svært at gøre det. Mangler nogen at skrive med jeg er en frisk kvinde på 29 år. Jeg arbejder som murer til hverdag, og i min fritid går jeg til skydning og styrketræning, ellers slapper jeg af, med mine venner Mangler du også en at vende stort og småt med? Jeg er en søde pige på 26, som bor brasiliansk kvinder amolatina Sønderborg Lolland med kæreste og hund. Elsker at rejse og campere. Jeg bor i København. Vi er et par på 33 m og 34 ksom søger et andet par til social samvær. Der er annoncer, gift mand søger gift kvinde Ballerup. Jeg er generelt en optimistisk person med en sans for humor, forholdsvis let at gå, og jeg tror ikke, at jeg er for kritisk over tingene, men jeg tror også, at det tager to personer, der bidrager til et forhold at gøre det arbejde. Men jeg har ikke lyst til at være med i en klub. Signe Tænder andre - bare ikke min egen perfekte livet? Jeg er en lidt genert, men glad og sjov kvinde på 39 år. Jeg er en mand på 37 år og jeg bor og arbejder i Frankrig.\ngift mand søger gift...\nJeg er en pænt udseende mand, ikke ryger, der søger en dansk veninde til at dele mine mange interesser med. Jeg hedder Nicole og er 30 år..\nBedste sukker Baby websted Herlev\nMødes latina singler Esbjerg\ndatingsite online Lemvig\ndating sites for sorte singler Gentofte\nW4M afslappet Ikast-Brande


Azorerne, hvaler og paradis med Klub NORDJYSKE | Klubnordjyske.dk\nAzorerne – hvaler og paradis\nPå denne oplevelsesrejse sættes der fokus på Azorernes historie, kultur og sociale islæt. Det hele kombineres med den smukke natur, for den kan du heldigvis ikke undgå på Azorerne, hvor der venter naturfænomener i verdensklasse. Så hvis du vil med bag facaden på Azorerne, tæt på det lokale liv og opleve hovedøens mest autentiske side, skal du med på denne unikke rejse.\nDirekte fly Aalborg-Azorerne t/r\n6 overnatninger på Hotel Azoris Royal Garden\nDu oplever det hele og kommer tæt på livet på Azorerne, når du skal på hval- og delfinsafari og på en 2-dagstur rundt på øen. Her overnatter du i en lille by, der normalt ikke tiltrækker turister. På alle udflugterne hører du mere om hverdagen på den lille ø, der ligger langt ude i Atlanterhavet. Du får også mere at vide om øens historie, som rummer mange interessante skatte.\nFeriens oplevelser begynder med en fællesmiddag på en hyggelig restaurant, hvor du skal nyde en god, lokal middag inkl. en øl, vand eller en halv flaske vin. Aftenen byder på nogle timers hygge og den kommende uges oplevelser drøftes, inden turen går tilbage til hotellet.\nPrisen inkluderer i alt tre udflugter:\nHval- og delfinsafari på Atlanterhavet. I havet omkring São Miguel findes mange af verdens hvalsorter, og 8 af 12 delfinarter er repræsenteret her. Du kommer på et uforglemmeligt eventyr og oplever havets mest imponerende dyr. Kaptajnen får via radiokontakt til hvalobservatorierne langs kysten besked om, hvor hvalerne og delfinerne befinder sig. Delfinerne opholder sig ofte i store stimer med ca. hundrede i hver stime. Følelsen, når en gigantisk kaskelothval befinder sig bare nogle få meter fra båden, kan ikke beskrives – den skal opleves. Over naturlovene råder imidlertid ingen, derfor kan det ikke garanteres, at du får disse dyr at se, men chancerne er store. Det kan også ske, at turen indstilles, hvis vejret ikke tillader sejlads. Denne beslutning tages på mødestedet, før turen starter. Turene varer ca. tre timer.\nØst ø-rundtur - Naturens Perler. Den første heldagstur går gennem storslået natur med fantastiske udsigter over São Miguels nordøstlige distrikt, Nordeste. Langs den smukke kystvej ud mod Atlanterhavet indrammes vejen af blomster, en enorm frodighed og fantastiske vandfald. Den uberørte natur giver gode betingelser for endemiske vækster. Vejene er snoede, og udsigtspladserne mange og smukke. I løbet af dagen besøger du også byen Gorreana, hvor du kan høre om São Miguels teproduktion. Undervejs fortælles der om de sociale forhold på Atlanterhavsøerne og om alle blomster og planter i denne frodigt grønne del af São Miguel. Du overnatter på Hotel do Mar i byen Povoação, hvor de første portugisere på São Miguel bosatte sig i 1400-tallet.\nFurnas - São Miguels Skatkammer. På den anden heldagstur besøger du det smukke område ved vulkankrateret i Furnas. Fra udsigtspunktet Pico do Ferro er der en storslået udsigt over kratersøen. Nede ved vandkanten forberedes dagens frokost, cozido, en gryderet tilberedt i et hul i den hede vulkanske jord. Frokosten nydes senere på den velrenommerede restaurant Terra Nostra inde i byen. I Furnas tænker man straks på Island i tropisk grønt med de varme kilder. Du besøger ø-verdenens smukkeste park, den botaniske have Terra Nostra, hvor du kan bade i det 30 grader varme, jernholdige vand fra Ungdommens Kilde.\nDu skal bo på Hotel Azoris Royal Garden, Bravo Tours kategori 4, et hotel med god beliggenhed tæt på havn og centrum. Hotel Azoris Royal Garden er et fantastisk hotel med en gennemført moderne indretning og smagfulde detaljer i asiatisk stil. Hotellet ligger centralt, men alligevel lidt på afstand af det pulserende liv på havnefronten. Her er et smukt receptionsområde, eksklusivt bar-/opholdsområde og en meget lækker restaurant. Hotellet har også en meget smuk, japansk inspireret gårdhave med sten, vand og grønne planter.\nBag hotellet ligger solterrassen med en skøn swimmingpool og separat børnepool. Rundt om står behagelige liggestole og parasoller til fri afbenyttelse. Inden døre kan du slappe af og nyde den opvarmede swimmingpool, jacuzzi, sauna, tyrkisk bad og massage.\nDet er ikke uden grund, at Hotel Royal Garden er et af Bravo Tours mest populære hoteller på Azorerne.\nÅrsrejseforsikring kr. 278,-\nHalvpension kr. 1.085,-\nBagage kr. 190,-\nEneværelsestillæg kr. 2.695,-\nHotel Azoris Royal Garden - 1 uge\nAfrejse med fly fra Aalborg 12. maj


Om Hjælp til Wi-Fi - Apple-support\nOm Hjælp til Wi-Fi\nMed iOS 9 eller en nyere version kan du bruge Hjælp til Wi-Fi til automatisk at skifte til mobildata, hvis Wi-Fi-signalet er dårligt.\nSådan virker Hjælp til Wi-Fi\nMed Hjælp til Wi-Fi kan du fortsætte med at bruge internettet, selv om der er dårlig Wi-Fi-forbindelse. Hvis du f.eks. bruger Safari, og der er dårlig Wi-Fi-forbindelse, så websiden ikke indlæses, aktiveres Hjælp til Wi-Fi automatisk, så enheden skifter til mobildata og fortsætter med at indlæse siden. Du kan bruge Hjælp til Wi-Fi sammen med de fleste apps – f.eks. Safari, Apple Music, Mail, Kort m.fl.\nNår Hjælp til Wi-Fi er aktiveret, vises symbolet for mobildata på enhedens statuslinje.\nDataforbruget kan blive højere end normalt, da enheden bruger mobildataforbindelsen til internettet, når der er dårlig Wi-Fi-forbindelse. For de fleste brugere er der kun tale om en lille stigning sammenlignet med almindelig brug. Hvis du vil vide mere om dataforbrug, kan du læse om Kontrol af dataforbrug eller kontakte Apple-support.\nHjælp til Wi-Fi kan bruges på alle iOS-enheder, der understøtter iOS 9 eller en nyere version, bortset fra følgende modeller: iPhone 4s, iPad 2 Wi-Fi+Cellular, iPad (3. generation) Wi-Fi+Cellular og iPad mini (1. generation) Wi-Fi+Cellular.\nSlå Hjælp til Wi-Fi til eller fra\nHjælp til Wi-Fi er aktiveret som standard. Hvis du ikke vil have iOS-enheden til at forblive forbundet til internettet, når der er dårlig Wi-Fi-forbindelse, kan du slå Hjælp til Wi-Fi fra. Gå til Indstillinger > Mobilnetværk eller Indstillinger > Mobildata. Rul derefter ned, og tryk på mærket for Hjælp til Wi-Fi.\nHjælp til Wi-Fi skifter ikke automatisk til mobildata, hvis enheden bruger dataroaming.\nHjælp til Wi-Fi virker kun, når du har apps kørende i forgrunden, og funktionen aktiveres ikke ved baggrundsoverførsler.\nHjælp til Wi-Fi aktiveres ikke ved brug af visse lyd- og videostreamingapps fra andre producenter eller ved download af bilag fra f.eks. e-mailapps, da dette kan bruge store mængder data.


Too many redirects - VFR Denmark - Forum - Hjemmesiden -\nKlubhus Forum Hjemmesiden Hjemmesiden Too many redirects\nSidste indlæg 15 jan 2021 03:15 af Bønk\n28 aug 2020 08:25\nJeg har i et par dage ikke kunne tilgå vfr.dk fra min (Android) mobiltelefon.\nFejlmeddelelsen er "Too many redirects" og som mulig løsning foreslås at man sletter alle cookies.\nDet har jeg selvfølgelig forsøgt, men uden effekt, så ligger problemet på vfr.dk eller hos mig?\nVi benytter slet ikke redirects fra sitet, så det undrer mig lidt at du overhovedet får denne fejl. Men når du nu får den, så må vi se om vi kan løse det :)\nDet vil være lidt at "gå hen til håndvasken" og sige at problemet måske ligger hos dig. Det virker fint fra min Apple telefon. Måske vi kan få en anden bruger, med en android telefon, til at teste om det virker.\nUden at kende de aktuelle fejl på din telefon, vil jeg tro det kan skyldes en af flere ting som nedenfor (kun ment som forslag):\n- Ligger der en opdatering til din telefon og venter på at blive installeret?\n- Hvilken browser bruger du? Nogen gange kan browseren fra bl.a. Firefox og Chrome godt have en indbygget redirect beskyttelse for at nedbringe antallet af cookies og analyse-værktøjer (dem der læser hvem du er og hvad du interesserer dig for). Dem bruger vi på ingen måde på vfr.dk, men det kan være dine browsere synes det ligner...\nLad mig vide om noget virker - det skal nok lykkes :)\nSer ud til min Samsung Android telefon virker ok.\nFår samme fejlmeddelelse på min OnePlus med Chrome browser - det hjælper ikke at slette cookies og genstarte ...\nJeg har også testet en anden Android, der virker ok.\nHar opdateret min egen og gentjekket alle browserindstillinger uden at finde noget mystisk, men får stadigt ikke adgang.\nI en Messenger meddelelse har jeg et link til en side på vfr.dk. Hvis jeg går via det link, kan jeg godt får lov at åbne siden, logge ind og alt virker??


Fra airplay til Gramex-udbetaling – Gramex\nHjem > Artikler > Fra airplay til gramex udbetaling\nFra airplay til Gramex-udbetaling\nHvad sker der egentlig, fra du hører dig selv i radioen, til du får Gramex-pengene ind på kontoen?\nDu har lige hørt din nye single i radioen. Du er glad. Indtil du logger på Mit Gramex og opdager, at singlen ikke er med på listen over dine registrerede udgivelser.\nHer kan du se, hvorfor det kan tage lidt tid. Og hvornår du selv skal rykke på noget.\nDer ligger en hel del trin og data bag din Gramex-udbetaling. Hvis du ikke kan se alle dine rettigheder på Mit Gramex, kan det altså skyldes forskellige ting i den her proces.\nDet tager længere tid, end du lige tror. Du har indsendt studielisten sidste uge og hørt din nye single i P3 i dag. Men der går altså noget tid, før radiostationen får den rapporteret til os, og vi får registreret studielisten i vores system. Det har heldigvis ingen betydning for din udbetaling, så længe studielisten er indsendt til tiden. Så ingen alarm; du skal ikke gøre andet end at vente og være lidt tålmodig.\nDu er ikke blevet spillet på en af de radio-/tv-kanaler, vi får rapportering fra. Vi registrerer først studielisten, når der er Gramex-penge i det for rettighedshaverne. Det er der, når en af sangene på udgivelsen er blevet spillet på en af de radio-/tv-kanaler, der rapporterer til os, hvilken musik de spiller. Du kan se dem her: Hvad udbetaler vi for?\nDet er din egen udgivelse. Og du anede ikke, at du skulle sende os en studieliste. Gør det. Det tager sjældent mere end 5 minutter. Guide til dig, der selv udgiver musik\nPladeselskabet eller producenten bag har ikke sendt os en studieliste eller har glemt at skrive dig på. Prøv at spørge dem pænt, om de har husket det, og om du er med på studielisten. De får heller ingen Gramex-penge uden en studieliste.\nDet er en udenlandsk udgivelse. I så fald skal du selv give os besked om, at du medvirker. Vi får nemlig kun studielister ind fra danske producenter på danske udgivelser. Læs mere her\nDin udgivelse bliver ikke spillet. Der er ingen grund til at bruge tid på at anmelde udgivelser, der aldrig får airplay. Dét skal du anmelde til Gramex\nForrige Forrige artikel: Deadline for studielister: 1. december\nNæste Næste artikel: P6 Beat og P8 Jazz i tørre tal\nUdskrift fra https://gramex.dk/artikler/fra-airplay-til-gramex-udbetaling/


fantasivennerTal Med Børn |\nokt 12 • 1200 Views • 4 kommentarer til Hvordan forholder vi os til min datters fantasivenner?\nTrine Bech skriver følgende til mig :\nHej, Vores datter Laura på 3,5 år har en temmelig livlig fantasi og en fantasi familie:\nFantasi venner er et almindeligt fænomen. Omkring 3-4-års-alderen kommer der en psykologisk fase, hvor barnet har svært ved at skelne mellem fantasi og virkelighed.\nDe usynlige venner opstår, fordi barnet udvikler sin fantasi og bruger legen til at forstå verden. Barnet kan også give legetøjet sjæl, så dukken eller bamsen pludselig får sin egen personlighed. Gennem sin fantasi ven gennemlever barnet en række scenarier og får prøvet en lang række roller af. Det er med til at styrke barnets forståelse af, hvem hun er, samtidig med at hun lærer at sætte sig i andres sted. Fantasi venner kan have forskellige roller. De kan være drillepinde, nogen der trøster, gør noget forbudt eller lytter til dit barns betroelser.\nDer er forskning, som tyder på, at de børn, der har haft fantasivenner, udvikler en stærk personlighed som voksne. De får lettere ved at have empati for andre, de bliver mere bevidste om deres egen rolle og utroligt gode til at bearbejde følelser.\nSå du kan glæde dig på dit barns vegne. Når din datter har mange fantasi venner – ja en hel familie har hun jo faktisk- er det et udtryk for, at hun har udviklet en rigtig god fantasi. Hun er i færd med at bruge vennerne til at bearbejde det hun oplever, følelser, konflikter. Det former hendes personlighed når hun prøver forskellige roller af og ruster hende til livet\nBørn forestiller sig, at verden er anderledes, end den i virkeligheden er. De kan også forestille sig, at alting foregår på en anden måde, end det i virkeligheden gør. Det hele eksisterer ikke, men det kunne måske være rart, hvis det gjorde\nHvis dit barn i øvrigt er normalt fungerende, skal du ikke være bekymret, hvis hun fortæller om usynlige feer eller beder dig om en tallerken til bamsen. Prøv i stedet at anerkende venskabet uden at lade det tage overhånd.\nDu skal for eksempel ikke sige, at du også kan se den usynlige farmor, for du som mor repræsentere jo hendes virkelighed, som din datter bruger legen med den usynlige bedstemor til at forstå. Men du skal ikke betvivle, at hun findes, for så føler barnet sig bare forkert.\nPå den ene side skal du anerkende, at barnet har et fantasiunivers, og på den anden side skal du være den, der repræsenterer virkeligheden.\nDu skal også afholde dig fra at bruge fantasivennen til dine egne formål ved at sige:\nnu vil den usynlige bedstemor have dig til at tage din hue på.\nBrug i stedet bedstefaren positivt, for eksempel ved at spørge:\nHvorfor siger den usynlige bedstefar at du gerne må hoppe i sofaen eller\nHvordan skal vi fortælle ham at det ikke er i orden ?\nPå den måde kan din datter være med til at løse de indre konflikter uden selv at skulle tage hele ansvaret på sig.\nSå længe barnet ellers er velfungerende og finder glæde ved rigtigt selskab, er det næsten lige så godt med en fantasiven som en ‘rigtig’ ven.\nFantasivenner bruges ofte til at bearbejde forskellige følelser og nogle gange også til at afprøve forskellige grænser. Nogle gange bruges fantasivennen til at dele hemmeligheder med, fortælle det som er svært, andre gange bruges fantasivennen til at få skæld ud “det var ikke mig, det var Clara” eller lignende.\nHendes fantasiven må naturligt ikke begynde at fylde så meget i hverdagen, at hun ikke kan gøre noget uden den – den må ikke hæmme hende i hendes hverdag.\nBørn med usynlige venner kan tit beskrive den usynlige ven ned til mindste detalje. De tegner dem og taler mange gange åbenlyst om dem, med deres venner af kød og blod.\nI mange tilfælde vil det også stoppe efterhånden som barnet bliver ældre.\nSå altså du skal ikke prøve at standse din datter, når hun leger med sin usynlige ven, for det er en leg, der udvikler hendes fantasi og forestillingsevne.\nEr der andre der har lignende oplevelser de har lyst til at dele ?så kommenter gerne\nKategori: bedsteforældre, følelser, konfliktløsning, nyeste blogindlæg, spørgehjørnet, sprog, Uncategorized\nTags: fantasi, fantasiven, usynlig ven\n4 Responses to Hvordan forholder vi os til min datters fantasivenner?\noktober 25, 2019 kl. 10:35 am\nJeg elskr bare børns logik, altså bare nej\n« Mød dit barn med nærvær SMART regler til børn på de sociale medier »


Rejsemanualen / bilag: eksempler på planlægning af\nbilag nr. 8: Eksempler på planlægning af studierejser\n8 eksempler på ekskursioner - skitseret mht.: tema, formål, forberedelse, indhold, efterbehandling og evt. eksamen.\n1. Ekskursion til København i kemi (højniveau)\nMiljøkemi og kemien i industriens tjeneste\nat se kemien anvendt i stor målestok\nat høre om de nyeste tiltag inden for kemisk forskning.\nInden ekskursionen var det tilsendte materiale fra virksomhederne eller det specielt udarbejdede materiale om virksomhedernes produktion blevet studeret, og den bagved liggende teori blev gennemgået eller genopfrisket.\nEkskursionen startede med et besøg på DTU for at høre to foredrag dels om polymerkemi og nye materialetyper og dels om energi og miljø. Anden dag indeholdt et besøg på Haldor Topsøe AIS med gennemgang af virksomhedens arbejdsområder\nog rundvisning i laboratorierne. Dagen sluttede med et besøg på Eksperimentariet. Sidste dag startede med et besøg på Kemisk Værk Køge specielt med farvepigmenter som emne og sluttede på Novo-Nordisk, hvor enzymproduktionen var hovedemnet sammen med en rundvisning.\nKemiske reaktioner og katalysatorer\nEfter en kort gennemgang af Haldor Topsøes arbejdsområder og katalysatortyper skal du gennemgå enten\nafsvovling af røggasser eller\nØvelse: Redoxpotentialer, redoxtitrering.\n2. Skiekskursion i idræt til Norge (mellemniveau/hf tilvalg)\nTema: Langrend som individuel idræt\nUnder arbejdet med langrend skal eleverne kombinere teori og praksis under tekniktræning i højfjeldet.\nHoldet havde arbejdet praktisk i idrætstimerne med opvarmnings- og grundtræningsprogrammer, specielt udformet med henblik på langrend. Rulleskiløb og/eller langrendsløb i nærområdet. Pulsregistreringer og fx konditionstestning på cykelergometer er ligeledes indgået. I idrætsteorien var der arbejdet med arbejdskravanalyse af langrend, fx med gennemgang af bevægelsesanalyse, relativ arbejdsbelastning, energiprocesser, ernæringens betydning for langvarige præstationer, væskebalance og temperaturregulering. Danskernes skivaner før og nu samt vinteridræt i medierne - udvalgte aviser og TV i januar måned blev undersøgt. Desuden indgik emner som fjeldregler, skismøring, påklædning og forfrysninger.\ni nærområdet: diagonalgang, dobbeltstavtag, skøjteteknik, løb i modbakke, plovning, svingteknik. Videooptagelse til brug ved fejlretning. Heldagsture med pulsmåling undervejs.\nOm aftenen, gennemgang af teoretiske emner: turplanlægning, kortlæsning, brug af kompas, oppakning og forebyggelse af idrætsskader samt teknikgennemgang vha. videooptagelser.\nRapport over ekskursionen blev udarbejdet efter hjemkomsten, indeholdende bevægelsesanalyse af udvalgte tekniske elementer, forskellige fysiologiske aspekter evt. på baggrund af pulsregistreringer, psykologiske og sociologiske aspekter samt naturoplevelser.\nGør rede for, hvilke muskelgrupper der er de vigtigste i diagonalgang samt musklernes arbejdsmåde. Inddrag bilag og egne erfaringer.\nUd fra den relative belastning ønskes en analyse af, hvilke energiprocesser der er væsentlige i forbindelse med langrend, samt en vurdering af konditionseffekten af langrend. lnddrag bilag.\nVurdér langrend som motionsidræt og diskutér årsager til den stigende interesse for skiferie og andre former for aktiv ferie. lnddrag bilag.\n3. Geologi-ekskursion til Norge (geografi mellemniveau)\nressourcer og deres udnyttelse\nFormålet var at knytte iagttagelser i historiske og nutidige kobberminer til teoretisk indføring i de norske kobbermalmes dannelse, forekomst, brydning samt de miljøproblemer, der er i forbindelse med udnyttelsen.\nUndervisningen omfattede den pladetektoniske model, indføring i mineral- og bjergartslære samt den geologiske cyklus. Endvidere læste holdet om Norges tilblivelse i lyset af den pladetektoniske model. Specielt kobberressourcerne blev placeret forhold til gamle pladegrænser i det norske område.\nPå en række udvalgte ekskursionslokaliteter skulle eleverne indsamle og beskrive bjergarter, der kunne belyse dannelsesmiljø og -processer, fx riftvulkanisme, øbuevulkanisme, metamorfose, under- og overskydninger i tilknytning til pladegrænser.\nTil en af de fungerende miner havde eleverne udformet et spørgeskema om produktionen, arbejds- og miljøforhold, økonomi og eksportforhold.\nPladetektonik og mineralressourcer\nA. Der ønskes en definition af begrebet et mineralsk råstof.\nGiv en kort oversigt over forskellige dannelsesprocesser for mineralske råstoffer med udgangspunkt i det udleverede materiale.\n1. farvefoto af kvartsbåndet jernmalm\n2. blokdiagram fra Cornwall med diabasgange i granit og hydrothermalt afsatte mineraler i udfældningsrækkefølge\nB. Forklar dannelsen af den udleverede bjergart, set i lyset af den pladetektoniske model.\n1. håndstykke af gråvakke med båndet kobberkis\n2. blokdiagrammer med faser i bjergkædedannelsen\n3. tværsnit gennem Norge fra Trondhjem til Oslo.\nHvor på den udleverede skitse vil du vurdere (begrundet), at der er mulighed for at finde kobbermalme henholdsvis jernmalme?\nskitse af den pladetektoniske model.\n4. Ekskursion til London i engelsk (sproglig, højniveau)\nTema: London (kultur og sprogtilegnelse) med specielt henblik på Shakespeares tid og teater\nat eleverne videreudvikler evnen til at forstå og benytte det engelske sprog i tale (og skrift)\nat eleverne får indsigt i sider af britisk kultur, historie og samfundsliv\nat eleverne bliver i stand til at forstå ligheder og forskelle mellem deres egen erfaringsverden og den verden, de møder i en anden kultur\nat eleverne udvikler deres almene sprogbevidsthed og deres forståelse af sammenhængen mellem sprog og kultur\nat give eleverne indsigt i Shakespeares tid og teater.\nEkskursionen blev forberedt parallelt med arbejdet i klassen med Shakespeares Hamlet samt med gruppearbejde med henblik på tilrettelæggelse af ekskursionens program.\nTure i undergrundsbanen, busture, byvandring m.m. Shakespeares tid blev belyst ved besøg på British Museum, Science Museum og H.M. Tower of London. Desuden: workshop på Globe Education Centre, besøg i Shakespeare's Globe Exhibition (teaterliv, folkeliv) og teaterbesøg: Shakespeares Hamlet.\nGruppearbejde med fremstilling af plancher over temaerne: teaterliv, folkeliv, hof liv på Shakespeares tid, med ledsagende elevforedrag.\nSkriftlig opgave: Hamlet i moderne opsætning. Klassediskussioner om turen på\ngrundlag af elevoplæg på to minutter, under overskriften: Dette gjorde indtryk på mig.\n5. Til London i naturfag og engelsk (obligatorisk niveau)\nat give eleverne et indtryk af udviklingen inden for astronomi\nat give eleverne et indtryk af forskningen i naturvidenskab i England\nat give eleverne et indtryk af udviklingen inden for kernefysik.\nInden afrejsen til London var emnerne radioaktivitet, kerneenergi og astronomi gennemarbejdet dels ud fra lærebogen og artikler både på engelsk og dansk, dels gennem eksperimentelt arbejde og skriftlige opgaver, således at eleverne havde et godt overblik over emnerne og kendte de engelske faggloser.\nOpholdet i London startede med en introduktionstur rundt i London, desuden var en dag afsat til Docklands og Greenwich med besøg bl.a. på Old Royal Observatory og National Maritime Museum. En dag var helliget Cambridge University og besøg på Mullard Radio Astronomy Observatory.\nAftensang i King's College Chapel afsluttede dagen. Et besøg på Science Museum specielt med henblik på kernefysik udgjorde den sidste del af naturfags program i London.\nDe faglige indtryk fra London blev sat i relief af et besøg på Steno Museet og Planetariet i Århus senere på foråret. På denne måde blev de væsentlige faglige pointer fra emnerne radioaktivitet, kernefysik og astronomi repeteret og sat ind i det rette historiske og faglige perspektiv inden eksamen.\n6. Til Wien i historie og tysk (2.g)\nTema: Wiens historie, den jødiske befolkning i Wien fra 10. århundrede til vort århundrede, arkitektur og kunst i Wien\nat udbygge elevernes viden om kulturelle forhold i Østrig.\nBesøg på gymnasium.\nForestilling på Theater an der Wien.\nBytur med besøg i:\nKaisergruft i Kapuzinenkirche\nGalerie, Schloss Belvedere\nEt af følgende alternativer (gruppevis):\nMozart Erinnerungsräume im Figaro Haus\nI både historie og tysk forberedtes ekskursionen grundigt ved læsning af tekster om og fra Wien og Østrig i de for ekskursionen relevante perioder. Der blev tillige givet en indføring til den kunst og arkitektur (stil og skole), som skulle studeres nærmere på stedet.\nArbejde i mindre grupper i forbindelse med de enkelte besøg, fx en sammenlignende analyse af\nI begge de deltagende fag indgik væsentlige dele af det store materiale, der var læst og bearbejdet i forbindelse med ekskursionen, både i eksamenspensum og i eksamensspørgsmålene.\n7. Til Firenze i matematik og historie (2.g)\nat give eleverne indblik i ren�ssancens åndelige revolution og dens historiske forudsætninger\nat give eleverne indblik i det moderne Europas fødsel\nat give eleverne indtryk af matematikkens rolle i ren�ssancen, som det sprog, "naturens bog" (Universet), er skrevet i\nat give eleverne indtryk af matematikkens rolle i ren�ssancen, i kunsten og i arkitekturen.\nIndføring i centralperspektivets grundregler med vægt på Firenze-kunstnernes brud med middelalderens flade madonna- og helgenbilleder (Giotto) samt udformning af programmet for perspektivet (Brunelleschi, Massaccio, Massoloni) og dets videreudvikling (Alberti, Leonardo da Vinci). En gennemgang af verdensbilledets forandring fra indførelsen af Aristoteles' verdensbillede i teologien over dette billedes sammenbrud til Newtons verdensbillede. Matematisk set med vægt på Galileis beskrivelse af det frie fald og det skrå kast. En del af forberedelsen var et lysbilledforedrag med glimt af perspektivets udvikling i samarbejde med historie.\nByvandring, skolebesøg, Uffizierne, observatoriet i Arcetri og diverse kunstværker rundt om i Firenze til belysning af centralperspektivets betydning. Museo di Storia delle Scienza hvor eleverne skulle beskrive udvalgte instrumenters anvendelse og løse opgaver i tilknytning hertil. For eksempel bestod en af opgaverne i at argumentere for, at der er lige store tidsrum mellem klokkernes ringen, når en kugle triller ned ad Galileis faldrende.\nMindst 2 eksamensspørgsmål inddrog meget konkret ekskursionen, begge med renaissancen som hovedtema.\nrede for forandringerne inden for fysikken i ren�ssancen. Redegørelsen skal omfatte\nAristoteles' og Galileis beskrivelse af det frie fald, en bestemmelse af afstandene mellem klokkerne på\nGallileis faldrende samt en omtale af den betydning, forskellen mellem de to beskrivelser havde for\nudviklingen af det nye verdensbillede i ren�ssancen.\nMed udgangspunkt i de tre billeder på bilagene (byzantinsk, Giotto, Piero della Francesca) skal du gøre rede for udviklingen af centralperspektivet, for matematikkens rolle i denne udvikling og for malermetodens betydning for forandringerne i naturvidenskaben. Din redegørelse skal omfatte nogle af grundreglerne for perspektivet og deres matematiske begrundelse.\n8. Til Rom i historie og dansk (2.g)\nEleverne skal kunne bestemme typiske eksempler på den italienske ren�ssances\nog baroks bygningskunst og billedkunst. De skal være bekendt med de væsentligste stilelementer i dem begge, de større periodeinddelinger og disses historiske kontekst samt ren�ssancens antikke forudsætninger. De skal opnå øvelse i at behandle bygningsværker som ikke-skriftligt materiale til samtidens åndelige og politiske forhold.\nmed den daglige undervisning\nEkskursionen blev forberedt i fagene dansk og historie. I historie var emnet "Ren�ssance og barok i Rom" og i dansk "1800-tallets dannelsesrejse". Emnet i historie knyttede sig til den del af pensum, der behandlede tidsafsnittet "tiden indtil ca.1750" efter bekendtgørelsens krav om "overblik og sammenhæng" og "ikke-skriftligt" materiale.\nI historieundervisningen i 1.g havde klassen stiftet bekendtskab med centrale træk i klassisk og middelalderlig bygningskunst i tilknytning til undervisningen i ren�ssance og barok.\nI 2.g blev der gennemgået ekskursionsrelevant billedmateriale støttet af lærebogsstof, herunder et kompendium i Roms historie i hovedtræk samt kunsthistorie ca. år 1400-1700. Periodens bredere europæiske historie blev inddraget i det omfang, den påvirkede byens udvikling. Værker fra Roms oldtid var tidligere behandlet med henblik på at kunne inddrages til besvarelse at opgaver på stedet. Eleverne udarbejdede efter ekskursionen et skriftligt materiale, som også blev bedømt i faget dansk.\nLæreren havde samlet nogle "buketter" af kulturelle levninger, der lå i overkommelig indbyrdes afstand, så de kunne nås\ntil fods inden for et "arbejdsmodul" (formiddag/eftermiddag). I mindre grupper arbejdede eleverne ud fra et opgaveark med 5-10 punkter.\nEksempel på opgave på stedet:\nUnder emnet "S. Andrea delle Valle" undersøgte eleverne kirkens plan og stilart. De skulle desuden forklare, i hvilken historisk sammenhæng den hører hjemme.\nI Il Gesú skulle eleverne give en dybtgående analyse af Gaullis "Tilbedelsen af Jesu navn" (fresco i skibets loft).\nGruppernes arbejde blev bearbejdet i nogle timer efter hjemkomsten.\nPeterskirken og stilelementer\nI løbet af sin tilblivelse ændres Peterskirken fra en oprindelig centralkirkeplan til det nuværende barok-anlæg.\nRedegør for overvejelserne bag den oprindelige plan (inddrag evt. andre monumenter) og nævn de træk ved bygningen, der fastholder (dele af) den.\nVælg selv 1-2 tilføjelser fra barokken og forklar udførligt deres hensigt, virkemidler og den historiske situation, de belyser.\nillustrationer i kompendiet om ren�ssance og barok i Rom.


Et Foredrag holdt ved Odense Bys Fest paa Hundredeaarsdagen for hans Fødsel 1905\nMit Liv er et smukt Æventyr, saa rigt og lykkeligt -saadan begynder H. C. Andersen sin berømte Levnetsskildring, og mere betegnende Ord kunde han vel neppe finde; thi har nogen Digter paa næsten æventyrlig Vis kjæmpet sig frem fra at være den fattige, forpjuskede Fugl til at blive den feirede Sangsvane, som Alle bøiede sig for, saa er det vel ham.\nAndre store Digtere, hjemme og ude, har før ham været født i smaa .Kaar og har døiet Trang og Modgang, men ingen af dem har dog levet sin Barndom under saa fortvivlede Forhold som han, ingen har med en Energi som hans arbeidet sig op fra Folkedybet og naaet saa høit.\n- En fattig Skomager, der er pint af sin elendige Stilling, og som altid higer bort, bort fra Hjemmets Armod og Hjemmets Baand, det er Faderen.\nEn Hustru, ældre end Manden og med en Fortid, som hun dog er for uudviklet, tilsidst for sløv, til at føle sig trykket af, et stakkels Skrog, der er svag for Fristelser af forskjellig Art, og som hverken er til Støtte for Mand eller Barn -det er Moderen. Barndomshjemmet er een lille Stue, og den fattige Skomager har selv maattet tømre sin Brudeseng af det Træstillads, der kort iforveien har baaret en grevelig Ligkiste -de sorte Klædes Lister paa Sengestedet er et Minde herom, og Ingen falder paa at fjerne dem. Farfaderen, som engang har været en ret velstillet Mand, er sindssvag; Drengene hujer efter ham i Odense Gader, og Sønnesønnen skjuler sig for ham, rystende af Angst.\nAlt det, og meget Andet, staaer at læse i "Mit Livs Æventyr", men med den sønligste Pietet taler Digteren alligevel om Forældrene. Moderen, det er hende, som han siden tegner for os, kjærligt og forstaaende som gamle Dornenica i "Improvisatoren", nænsomt og næsten ærbødigt som Vaskerkonen i "Hun duede ikke"; Faderen, der læser i Holberg og i ,,1001 Nat", og som sværmer for Napoleon, han bliver en rank, poetisk Skikkelse i "Kun en Spillemand". Og Barndomshjemmet, det ophører for Sønnen aldrig at være Hjemmet. ,;1 Tagrenden, mellem vort og Naboens Hus, stod en Kasse Jord med Purløg og Persille, min Moders hele Have", skriver han - i Mindets Solskin blomstrer den Have endnu i "Snedronningen" - og selv i sin Alderdom, da han synger en Sang om sin Fødeby, siger han :\n"Her løb jeg om med Træsko paa\nSom bar jeg Grevekjole!\nNei, jeg var ingen fattig Fyr,\nHan læste for mig Æventyr,\nSaa jeg blev selv Fortæller."\nFaderen er, alt som Tiden gik, i SønnensØine bleven noget Lignende for ham som Moderen for Goethe; har han end ikke faaet sin "Frohnatur" fra ham, saa er det dog, mener han, som en fædrene Arv, at han har sin "Lust zu fabuliren".\nOg med en straalende Glorie staaer Farmoderen for ham, hun, som hver Dag, om end kun nogle Øieblikke, maa hen at se paa Sønnesønnen med sine milde, blaa Øine, hun, som fra at have været den velstaaende Landmands Kone nu i stor Fattigdom boer med sin sindssyge Mand i det lille Hus, de har kjøbt for den sidste, tarvelige Rest af deres Formue, og som dog aldrig græder, aldrig klager, men kun stille sukker, naar hun fortæller om sin Slægts Traditioner, om sin Moders Moder, der havde været "en adelig Dame i en stor, tysk By, Cassel, og der havde ægtet en Comoediant"- med hvem hun var løbet af Landet.\nBarndomsindtrykkene er jo altid de stærkeste og de varigste særlig stærkt har de præget H. C. Andersen. -Farmoderen tager ham en Dag med ind paa Hospitalet, ind i "Daarekisten", hvor de Sindssvage gaaer om i Grønnegaarden, og hvor han gjennem Dørsprækken kiger ind i en af Cellerne; en nøgen Kvinde sidder paa en Bunke Straa og synger med deilig Stemme, pludselig styrter hun med et Skrig hen imod Døren, hen imod Drengen han skriger af Rædsel, og Livet igjennem kan han se den nøgne Kvinde, høre hendes Sang og fornemme hendes Skrig. - Forældrene er bedt i Selskab, det gaaer vistnok sjelden paa, i Selskab hos Portneren i Tugthuset; Sønnen er med, et Par af Fangerne varter op ved Bordet, de andre hører han synge, mens de spinder paa Skotrokken, og saa knuger Rædslen ham atter, saa han Intet kan spise, thi det er ham, som om han er traadt over Tærsklen til selve Røverhistoriernes Slot - Odense Tugthus -og Indtrykket herfra glemmer han aldrig: det er det, og saa Angsten for at møde sin Halvsøster, Moderens Førstefødte, der bærer hele Romanen "O. T.".\nHans "historiske Tid ", det er det farverige, romantiske Blad af Krønikens Bog, som hedder "da Spanierne var her". Mest er det vel gjennern de Andres senere Fortællinger, han har sin herom, men et Par Minder fra hin Tid er dog selvoplevede. En spansk Soldat tager ham en Dag paa Armen og trykker mod hans Læber et Sølvkrucifix, som han bærer paa sit blotte Bryst; en anden Dag seer han en Spaniol, der har myrdet en Franskmand, føres til Retterstedet, og i Erindringen herom skriver han mange Aar efter sit lille Digt "Soldaten", det første af ham oversættes paa Tysk.\nFredeligere, lysere Minder bevarer han dog ogsaa. Naar Laugene flytter Skilt, og naar det er Sanct Knuds Marked, saa har han sine store Dage; han er med Moderen ude at sanke Ax paa Marken "paa Boas' rige Ager", han faaer sit første Indtryk af "Landets Herlighed, naar han i Humlehøstens Tid hører Sagn og Æventyr, som han troligt gjernmer, og i Spindestuen lytter han til de gamle Koners Viser, udkrammer for dem sin Visdom og beundres som et ualmindelig klogt Barn, der sagtens ikke kan leve længe.\nI Skole kommer han hos en "Lærerno'er", passer sig i sin Fritid mest selv, sidder i Gaarden ved dennes eneste Skikkelsbærbusk, "der er saa god som mange", og syer Dukker, Kludedukker til sit lille Theater. Og Dukkerne bliver ham levende Væsner, der bevæger sig og taler - han forstaaer tidlig den Kunst at give det Livløse Mæle. Theatret er for ham, som for saa mangt et Barn, Indbegrebet af al Livets Herlighed; kun en sjeden, sjelden Gang kan han selv komme der, men han faaer Placaterne, og af dem digter han sig til Stykkerne, spiller dem paa sin egen Scene.\nEn lille Perspectivkasse har han ogsaa, hvor alle Billederne er klippet ud af en gammel Bog; hvert Billede viser en gothisk Bygning, et Kloster eller en Kirke, og udenfor er der kunstigt udhuggede Springbrønde. Paa hvert Billede læser han underneden Byens Navn, og det er paa dem alle Augsburg. Han faaer Reiselængsler, Augsburg bliver ham Symbolet paa den store Verden ; han lider, som Faderen, af Udvee og færdes i sine Drømme stadig i den romantiske, lokkende By, men hvor stærk end hans Barnephantasi er, kan han dog aldrig ret naa til at se, "hvad der er bag Gadehjørnet" -det seer han først mange Aar efter.\nFaderen, der jo altid havde sværmet for Napoleon og Krigsbedrifter, lader sig hverve, er en Tid borte men kommer hjem uden Bedrifter, uden engang at have været i Slag. Han døer, og Sønnen bliver endnu mere end før overladt til sig selv, mens Moderen maa gaa ud at vaske for Folk. Lang og opløben er han, med stort lysegult Haar; han gaaer barhovedet, oftest med Træsko paa Fødderne - vi har ogsaa hans Portrait i "Hun duede ikke". Med andre Børn forstaaer han ikke at lege, han er kun glad, naar han sidder alene med sine Kludedukker og ved dem lever sig ind i en drømt Verden.\nModeren gifter sig igjen - hun bilder sagtens sig selv ind, at det er for at skaffe Sønnen en Fader - og nu flytter de hen i Gaden udenfor Munkemølleport; her faaer de en rigtig Have med en Gang, der fører helt ned til Odense Aa, lige bag ved Munkemølle, hvor tre store Hjul dreier sig rundt under det styrtende Vand - det er en Herlighed! Der er Musik i Møllehjulets Fossen, og der er Musik i Navne som Munkemølle og Klokkedybet - Odense Aa har sin Poesi, men den har rigtignok faaet den gjennem sit store Byesbarn.\n- Drengen bliver confirmeret, nu skal han være Noget, bestemme sig. Moderen vil have, han skal være Skrædder; det maa han egne sig til, for han syer jo tidlig og sildig paa sine Dukker, og tænk, om han engang kunde blive som Mester Stegmann, der har fire Svende paa Bordet! Farmo'er sigter høiere, hun vil have ham paa en Skriverstue, men hvad vil han selv?\nMed en Sikkerhed, der maa imponere, erklærer han, at han vil være berømt; "man gaaer først gruelig meget Ondt igjennem, og saa bliver man berømt!" Moderen og Farmo'er er betænkelige, og en klog Kone hentes for i Kort og Kaffe at spaa Drengens Skjæbne. "Hendes Søn bliver en stor Mand", siger Sibyllen til Moderen; " til Ære for ham skal engang Odense By blive illumineret ! " Og Orakelsvaret er afgjørende, men det er jo ikke alle kloge Koner givet at se saa klart ind i Fremtiden, som den Gamle i Odense gjorde.\nTheatret, selve det kongelige Theater i Kjøbenhavn, hvis Kunstnere og Kunstnerinder Aaret iforveien har givet Gjæsteforestillinger i hans Fødeby, er det, der staaer for ham som Veien til Berømmelse, der vil han hen. Moderen pakker hans fattige Klæder sammen i en lille Bylt og følger ham udenfor Porten, hvor postkarlen har lovet at tage ham med som blind Passageer; her staaer gamle Farmo'er, lægger Armen om Halsen paa ham og græder uden at kunne sige et Ord - det er sidste Gang, han seer hende. Postillonen blæser, det er en deilig Solskins Eftermiddag, og med tretten Rigsdaler i Lommen kjører han ad Kjøbenhavn til, kjører Berømmelsen imøde.\n- Der er andre Digtere, som før ham har kastet Broen af efter sig og med ungdommelig Tro paa Lykken er draget ud i den vide Verden. Det gjorde Holberg, og det gjorde Ewald. Men Holberg havde ikke alene tresindstyve Rigsdaler i Lommen, han havde sin Embedsexamen at falde tilbage paa, kunde blive baade Præst og Bisp, om det skulde være; og Ewald havde dog sin Studenterexamen og sin Families haarde Skjød. Men H. C. Andersen havde Intet, absolut Intet at falde tilbage paa, han maatte frem. Og det er vel ogsaa Tanken herom, som - maaske i Forbindelse med det lettere, fyenske Temperament -giver ham ikke blot den uhyre Dristighed men ogsaa den forbausende Energi. Han har jo Intet at tabe men Alt at vinde.\nSaa kommer han da til Kjøbenhavn, hvor Lykken og Berømmelsen venter, og hvor det kongelige Theater reiser sine graa Mure. Han seer Musernes Tempel udvendigt, seer det med hellig Ærefrygt, og gaaer Dagen efter sin Ankomst op til den berømte Danserinde Md. Schall, for hvem han giver en Scene af "Cendrilion " - baade Solodans og Sang, hvortil han bruger sin Hat som Tambourin! - men hun troer, hvad man egentlig ikke kan fortænke hende i, at Drengen er forrykt, og søger hur1igst muligt at faae ham paa Døren. Saa maa han altsaa videre, gaaer til selve Theaterchefen, Kammerherre Holstein, og beder ham om Ansættelse, men Kammerherren finder ham "for mager for Theatret". Det tager imidlertid paa ingen Maade Modet fra ham, tvertimod, og resolut svarer han: "Aa, naar jeg kun maa blive ansat med hundrede Rigsdalers Gage, saa skal jeg nok blive fed!" Dermed er Audientsen hos Theaterchefen forbi.\n- Godt og vel et halvt Aarhundrede tidligere havde Johannes Ewald været i en ganske lignende Situation. Han var løben hjemmefra og stod i Hamborg for den preussiske Ministerresident, hvem han bad om at maatte blive Soldat. Ministeren indvender, at Ewald - næsten Barn endnu og fin af Lemmer som en Jomfru - er for lille til at være Kriger, men Ewald svarer uforknyt: "Jeg kan voxe, og i den Tid staaer jeg mindre Fare end den største Grenadeer: de Kugler, som træffer ham, vil gaa over Hovedet paa mig." - Sceneriet er forskjelligt, men de to vordende Digteres Svar til de mægtige Mænd er i deres hele Blanding af Galgenhumor og ungdommelig Fripostighed ganske ens.\nTheatret er altsaa foreløbig lukket for ham, det føler han ; men kan han ikke naa ind i Lykkens Tempel ad den først prøvede Vei, saa maa han forsøge ad en anden.\nI Aviserne har han læst om en Italiener - Siboni hedder han  der er Directeur for det kongelige Musikconservatorium ; hjemme i Odense havde alle Mennesker jo rost hans Stemme: maaske Siboni tager sig af ham. Siboni har Middagsselskab, men den fattige, underlige Dreng fortæller saa omstændeligt og saa indtrængende Husjomfruen om sin Fortid og sit Fremtidshaab, at hun alligevel lukker ham ind; for hele Selskabet - Weyse og Baggesen er blandt Gjæsterne - synger og declamerer han, uden Lampefeber men stærkt betagen baade af sig selv og af Situationen, og Baggesen propheterer høit og lydeligt, at den Dreng vil der engang blive Noget af. - Det var anden Gang, Baggesen propheterede om en ung Digter: første Gang var det om Johan Ludvig Heiberg ude paa Sophienholm - og begge Gange slog hans Prophetier til.\nWeyse tager sig af Drengen - han vidste selv, hvad det vil sige at være fattig i fremmed By - og Siboni synger med ham; han faaer Logis i Holmensgade og kommer midt ind i Kjøbenhavns Mysterier uden at forstaa dem - han er henrykt ! Saa mister han Stemmen, men ikke Energien. "Man gaaer først gruelig meget Ondt igjennem, og saa bliver man berømt" det var jo hans Ord til Moderen, og dem husker han. Kan han ikke blive Sanger, kan han maaske blive Skuespiller; han faaer Lindgreen til at instruere sig og lever saa forresten af, hvad gode Mennesker samler sammen til ham, sulter og fryser men gaaer paa. Skulde det ogsaa slaa feil med at blive Skuespiller, kan han maaske blive Danser, og af Solodanser Dahlen faaer han saa Undervisning paa hans Danseskole; videre end til at blive Figurant kan han dog neppe drive det, mener Dahlen, men Figurant er jo ogsaa Noget, og gjennem Danseskolen naaer han dog at slippe indenfor Helligdommens Porte, op paa Theatret, hvor han er med til Prøver og staaer paa Programmet til Balletten "Armida " sammen med Johanne Louise Pätges - det er første Gang, de to Navne overhovedet staaer paa Tryk.\nIgjen gaaer han over til Sangen, kommer paa Theatrets Syngeskole og er med i Chorene, skriver i Løbet af fjorten Dage en Tragedie, som man er sex Uger om at forkaste; og "entlediges" saa ved Saisonens Slutning i 1822 fra Chor- og Danseskolen.\nHan er "stødt ud i rum Sø, uden Hjælp og uden Tilhold", men Overbevisningen herom viyker kun saaledes paa ham, at han føler, at "han maa skrive et Stykke for Theatret" og at "det maa antages", og saa skriver han en ny Tragedie. Tragedien forkastes - selvfølgelig - men Collin taler nu Forfatterens Sag hos F'rederik den Sjette, og der bevilges ham kongelig Understøttelse til at gjennemgaa en Latinskole.\nHans første Trængselstid er forbi, men den har ogsaa varet længe. Man studser altid over, at Holberg virkelig holdt! halvandet Aar ud paa sin første, mislykkede Reise, der sikkert har beredt ham mange Ydmygelser - mange flere end dem, han omtaler - men de tre lange Aar, i hvilke H. C. Andersen gik for Lud og koldt Vand , Kjøbenhavn, det var dog den dobbelte Tid.\nEn smuk Eftermiddag reiser han saa med Posten til Slagelse, der, hvor Baggesen, Ingemann, Bredahl og C. N. Rosenkilde ogsaa havde havt deres Skolegang. Han har naaet det første Maal, og han har naaet det ved sin egen, aldrig svigtende Energi. Han har allerede døiet "gruelig meget Ondt" -som man jo skal  men han har mere ivente, og med Berømmelsen har det endnu lange Udsigter.\n~ Et glad Skoleliv, som Ingemann og Rosenkilde havde levet det, et glad Skoleliv, hvorfra han siden kunde hente tusend fornøielige Minder, det blev det ikke, hverken i Slagelse eller siden i Helsingør. Han staaer ganske vist ikke Skoleret som Baggesen, men han lider under at være den udvoxne, fremmede Fugl mellem Kameraterne og lider under hver Bebreidelse, hvert spottende Ord, som han maa høre af den vistnok velmenende, men lidet hensynsfulde Rector. Han har ingen Forkundskaber, Intet at bygge paa; hvad de andre Elever har fra Hjemmet og fra den forberedende Undervisning, det maa 'han tilegne sig fra nyt. Det er Arbeidsaar, Skoleaarene, strenge Arbeidsaar; han lider ikke længer Sult, men der er stadig fuld Brug for hans Energi, blot under andre Former end hidtil.\nLyspunkter i hans Skoleliv i Slagelse er Søndagsvandringer til Ingemann i Sorø, og et Lyspunkt, der aldrig glemmes, er en Ferieudflugt til Odense, som han ikke har seet, siden han hin Søndag reiste som blind Passageer til Kjøbenhavn. Farfa'er er død, og Farmo'er ogsaa, men Moderen lever, og hun og Sønnen er lige stolte, naar Folk i de smaa Stræder aabner Vinduerne for at se Marie Skomagers Hans Christian, der nu studerer for Kongens Penge. Han kommer rundt til Byens Honoratiores, hvor han overalt modtages med Venlighed, og en Eftermiddag "seiler han med Guldbergs og Biskoppens Familier paa Aaen mellem Haverne" ~ Moderen græder over, at "han bliver hædret som et Grevebarn", selv dukker han sig, ydmyg men lykkelig, og for første Gang jubler det her ubevidst i ham: "Saa megen Lykke drømte jeg ikke om, da .jeg var den grimme Ælling! " Siden har han gjentaget det utallige Gange; han er bleven hyldet som den feirede Gjæst i de mange Fyrstehjem, hvor Dørene, ligesom i Æventyrene, altid af sig selv sprang op for ham, men neppe har han nogensinde følt sig stoltere og lykkeligere end under hin Seilads paa Odense Aa "med Guldbergs og Biskoppens Familier".\nLyspunkterne i Skolelivet er dog faa, Graaveiret er det fremtrædende. "Vær flittig!" hedder det stadig til ham i Tide og Utide; "husk, Du tærer Kongens Penge, og skriv endelig ingen Vers ! " - Ikke skrive Vers, naar de kribler og krabler i ham for at faae Form, og naar Versene, som han nu har indseet, er Veien til Berømmelse! Det er umuligt, og det Umulige er det vanskeligt at præstere; han skriver ogsaa Vers - gode og daarlige imellem hinanden - men Student bliver han alligevel, Student i det berømmelige Anno 28, da der var tolv store og tolv smaa Poeter blandt Aarets Russer -- Marie Skomagers Hans Christian blev dog den navnkundigste af dem.\n-Hvad har det ikke været for ham at blive Student, at kaste Lænkerne og slaa med Vingerne! Man føler en Gjenklang af Rusaarets Jubel, naar han Aaringer efter skriver: "Ikke Kjærlighedens Lykke, ikke Begeistring for Kunst og Videnskab electriserer saaledes alle Nerver som dette: nu er jeg Student! "\nI Skoletiden havde han for Alvor kun kunnet arbeide paa eet: at naa over Examen, men nu kan han igjen arbeide for sin Berømmelse, og Veien til Berømmelse er at blive Digter, Digter og intet Andet. Han er fuldstændig klar over sit Maal, og han har en aldrig glippende Tro paa sit guddommelige Kald, derfor skal der skrives, skrives med Dampen oppe; han vil" være Digter til Paaske", saa det haster stærkt. Men lige saa sikker han er paa sit Kald og paa tilsidst at slaa igjennem, lige saa usikker er han overfor sin Genre. Og saa begynder han med Parodien. Han skriver sin "Fodreise", faaer "Kjærlighed paa Nicolai Taarn" opført paa det kongelige Theater og er ved Siden af Lyriker a la Heine. Han parodierer, hvad der egentlig er ham helligt, han spotter med sine egne Følelser - Alt er ham ligegyldigt, naar han blot kan blive bemærket og vinde et Navn.\nHan kommer paa sin første lille Udenlandsreise, jubler over Alt, hvad han seer, over Nordtysklands Bjerge og over de gamle Byer med gothiske Kirker og kunstige Springbrønde paa Torvet  nu kan han jo begynde at kige bagved det Gadehjørne, som han i Barndommens Perspectivkasse ikke kunde naa udenom. Og overalt, hvor han kommer, færdes han allerede nu mellem Aandens Stormænd, naturligt og uden Sky; han føler, at han hører hjemme imellem dem, og han forstaaer med et Minimum af Gloseforraad at gjøre sig forstaaelig paa de fremmede Sprog.\nDengang Oehlenschläger som pur ungt og ganske ubekjendt Menneske hørte paa Samtalen om, hvor dybt den danske Digtekunst var sunken, og pludselig slog i Bordet og sagde: "ja, den er sunken, men den skal F. g. m. reise sig igjen!" da tog han Forskud paa sin tilkommende Storhed. Og Andersen gjør egentlig noget Lignende nu. Vel har han allerede præsteret Noget og viist ubetinget Talent, men det er dog, som om hans urokkelige Tro paa sig selv tidlig giver ham Mod til at tage op af den Berømmelsens Kapital, som han endnu ikke har erhvervet, og den Evne til at introducere sig selv, som i Virkeligheden beroer paa Følelsen af eget Værd, og som han allerede viser overfor Sibonis Husholderske, den følger ham baade paa hans første Udenlandsreise og siden Livet igjennem. Ikke saaledes at forstaa, som om han skulde have været Supplicanten, der ad Bagtrappen søgte at nærme sig de Store, tvertimod; han gaaer altid lige paa, ind ad Hoveddøren, og Skildvagten præsenterer- Honneur for Geniet!\nEfter Hjemkomsten udgiver han sine "Skyggebilleder", skriver Operatexter -dels for at skrive, dels for at leve -og kommer saa paa sin anden, sin store Udenlandsreise.\nFrugten af den er "Improvisatoren", denne i saa mange Henseender vidunderlige Bog, der synes som een Støbning, og som imponerer lige saa meget ved den Characteristik, den giver af Digteren selv, som ved det Billede, den opruller af Italien. -Gjerne muligt, at Italien i Virkeligheden ikke har taget sig accurat saadan ud, som det skildres i "Improvisatoren", men hvad har det at sige: det er jo dog Digtning og Kunst, der giver baade Samtid og Efterverden den Opfattelse, som er den blivende. Historien kan længe nok paavise, at vi veed lige saa lidt om Dagmars Fromhed som om Bengjærds Ondskab; Folkevisen, Digtningen har slaaet begge fast, og Folkevisen har større Magt over Sindene end Krøniken, thi den kan kun berette, men Poesien og Kunsten kan give Billeder, Syner, og det er større. Hvad gjør saa det, om Historien siger os, at Pavens Rom dengang var en smudsig Rede, hvor Friheden kvaltes, og Elendigheden blomstrede - for os Danske er og bliver dog Pavens Rom i første Halvdel af forrige Aarhundrede det Rom, som lever i "Improvisatoren", i Ludvig Bødtchers Digte og i Marstrands og Külchlers Billeder. Fra "Improvisatoren" har vi Danske faaet, saa at sige, hele vor "italienske Opdragelse", og fra den har Bou a, som om Sydens blaa Himmel og varme Luft har bragt Digterens Blod til at rulle hurtigere, fyrigere end før; her er Glød og Lidenskab, her er varm Erotik. Improvisatoren, det er helt igjennem ham selv. Naar Antonio som fattig Dreng improviserer i Borghesernes Palads, saa er det Mindet om Digterens egen første Optræden for Weyse og Baggesen, der har inspireret ham, og Jesuiterskolen, det er Slagelse og Helsingør; Domenica er Moderen, den pedantiske Habbas Dahdad er en Blanding af Rectoren Meisling og Kritikeren Molbech, og Francesca og Fabiani, der mener ham det saa godt, men altid anseer det for deres Pligt at holde ham nede og dæmpe hans Begeistring og hans Selvfølelse, det er alle de Mange herhjemme, der ligesom Katten og Hønen lader den grimme Ælling høre, hvad man har gjort for den, og hvad man venter sig af dens Taknemmelighed. Saa uretfærdigt som muligt bebreidede man i sin Tid Andersen, at han baade i "Improvisatoren " og sine andre Romaner skildrede sig selv, sine Barndomsindtryk og sine Omgivelser. Som om ikke ikke enhver Digter skildrer, og maa skildre, sig selv og omforme sine egne Oplevelser og Iagttagelser! Der er med Hensyn til Andersen kun det Eiendommelige, at faa Digtere har oplevet saa Meget og derfor havt saa Meget at fortælle.\n"Improvisatoren" gjør Opsigt, hjemme og ude, Digteren anerkjendes, han begynder formelig at feteres i de forskjellige Kredse, og det sporer ham til ny, næsten forceret Virksomhed. Hurtigt - maaske for hurtigt - ovenpaa hinanden følger "O. T.", "Kun en Spillemand" og "De to Baronesser". Ingen af dem staaer paa Høide med "Improvisatoren", men naar man undertiden næsten synes at glemme, eller at ville glemme, at Andersen overhovedet har skrevet Andet end Æventyrene, saa er det atter en Uretfærdighed; hans Romaner har ikke blot deres bestemte og betydningsfulde Plads i hans Udvikling som Digter, men tillige deres store, selvstændige Værd indenfor den nationale danske Fortælling.\nFeilene i dem er let at se: først og fremmest har de den, at Forfatteren altid har villet have for Meget med. Naar han kommer til at tænke paa, hvor meget det har kostet ham at tilegne sig Skolens Lærdom, men at han dog nu har den, saa maa det vises, vises paa Tryk gjennern Latin og Lærdom. Han er bleven forholdsvis belæst i den fremmede Skjønliteratur - han var alle sine Dage en "hurtig" Læser - og det maa docurnenteres gjennern Citater. Han kommer i fine Selskaber og rundt paa Herregaarde  det er ham stadig som et Æventyr, det vidunderligste af alle, at det virkelig er ham! - og saa maa han naturligvis gjennern Bøger vise Verden det, vise, at Marie Skomagers Hans Christian nu gaaer ud og ind hos de Store og har Kjendskab til Livet i de høiere Sphærer. Han har været rundt at se sig om i Fædrelandet - i Jylland og paa Halligerne - de Indtryk maa med. Alt, hvad der i Øieblikket har moret eller interesseret ham selv - og Alt interesserer ham, fordi Alt er ham nyt - det maa med. Helheden lider naturligt herunder, man mærker, at han selv haster mod Slutningen, og Romanen bliver mindre en sluttet Composition end en broget Billedbog, noget i Slægt med det Skjermbrædt, han paa sine gamle Dage selv lavede sig, og hvor Billeder allestedsfra var klippede ud og klistrede sammen, tilsyneladende planløst, men dog ordnede af en genial Haand.\nManglerne var lette at se, men man skulde rigtignok synes, at Fortrinene maatte have sprunget endnu mere i Øinene. Der er i alle Romanerne en Rigdom paa Motiver, som kunde brødføde Snese af moderne Forfattere der er Friskhed og Originalitet, der er Følelse og Lune, Figurer og Sceneri. Og saa Naturskildringerne, Billederne !\nH. C. Andersens Evne til at tegne et Landskab, en Gade, et Interieur er i en vis Forstand enestaaende. Fuldtud viser hans Evne i denne, som i næsten alle Henseender, sig vel først i Æventyrene, men den er beundringsværdig allerede i Romanerne og mange af Digtene. Som han læser hurtigt, saadan seer han hurtigt, og han tegner med en Sikkerhed, der er ligefrem forbausende. Mangen Gang har man næsten Følelsen af, at han har taget et Øiebliksbillede fra Coupe`vinduet i Iltoget, og naar han -i Modsætning til saa mange andre Digtere - altid priser Farten "paa Damphestens Ryg" paa Bekostning af Fortidens Diligencer, saa kommer det vel netop af, at han har den Evne at kunne se saa hurtigt og saa hurtigt opfatte det, som er det Characteristiske for de skiftende Billeder. Med faa Streger tegner han, men levende, anskueligt: han tvinger Læserens Phantasi til at supplere det Manglende, og supplere det paa rette Maade.\nJ. L. Heiberg fremhæver jo i sin Omtale af Oehlenschägers "St. Hansaftensspil " Perspectivkassebillederne som noget af det Ypperste, den danske Literatur eier af "poetiske Naturbeskrivelser", og han gjør opmærksom paa, at det, hvorved disse virker, netop er ved den samme Umiddelbarhed, hvormed Billederne i en rigtig Perspectivkasse tiltaler den barnlige Phantasi: "Hovedsagen i Billedet staaer gjerne isoleret uden Forbindelse med Omgivelserne, finere Schatteringer og Overgange findes ikke, paa Skygge er der i det Hele sparet, Alt staaer med skarpe Conturer og med stærke, brogede Farver". Men hvad her er sagt om Oehlenschägers, kan med lige saa megen Ret siges om mange af H. C. Andersens Landskabsskildringer; tænk blot paa Digte som "Aftenlandskab" og "Studie efter Naturen", eller paa de Par Linier, hvormed han i "Under Piletræet" giver os det hele Nürnberg! -Man mindes uvilkaarligt hans egen Barndoms Perspectivkasse, som han maaske har lært Mere af, end han selv aner. Først og sidst, og med særlig Forkjærlighed, har han - navnlig i Romanerne - givet Billeder af sin Fødeø F yen, men det er ikke tilstrækkelig rammende for Naturskildringens Vedkommende at kalde ham Fyens Digter - hans Rige er større. Vilde man tænke sig et Kort, paa hvilket det med forskjellige Farver var angivet, hvor hver dansk Digters Domaine laa, saa vilde Blichers ligge idet nordlige Midtjylland og Christian Winthers i Sydøstsjælland, men for Andersens Vedkommende vilde Kortet komme til at ligne det brogede Mellemtyskland, hvor Fyrsterne har Enclaver rundt omkring, stundom ret langt borte fra deres Stammeland. F yen vilde ganske vist være Andersens Stammeland, men hans Farver vilde ogsaa være at finde i Egnen om Silkeborg, ved Vesterhavet og Skagen, ja, langt udenfor Danmarks Grænser, mod Nord og mod Syd.\n- I Udlandet, i Tyskland og England vinder han sig et Navn ved Romanerne; herhjemme bliver han bekjendt ved dem, men endnu ikke berømt. Det danske Publicum er en Tid lang nærmest tilbøieligt til kun at smile ad den Lykke, han gjør hos det fremmede, og den bekjendte Omtale af ham i "En Sjæl efter Døden" har sikkert været et Udtryk for den Opfattelse, de fleste af Andersens Landsmænd længe havde af ham. Den Tid var ganske vist forbi, da det kort og godt hed: "Han er for stor og aparte, og saa skal han nøfles", men endnu bestandig støder han i sin Omgang paa Folk, der ikke forstaaer ham, eller ikke vil forstaa ham, og som, naar han beklager sig herover, svarer ligesom Hønen i "Den grimme Ælling" : "Ja, forstaaer vi Dig ikke, hvem skulde saa forstaa Dig! Du vil dog vel aldrig være klogere end Katten og Konen, for ikke at nævne mig. Mig kan Du tro! Jeg mener Dig det godt, jeg siger Dig Ubehageligheder, og derpaa skal man kjende sine sande Venner!" - Og er det Kjendetegnet, saa har Andersen altid været saa lykkelig at have mange "sande Venner", baade af dem, der var ubehagelige af Misundelse og Nid, og af dem, der - ligesom Francesca og Fabiani - følte det som en hellig Pligt at holde ham nede. Han gaaer i Virkeligheden stadig "gruelig meget Ondt igjennem ", thi hvert lille Naalestik er for ham et Hjertesaar, og Berømmelsen, den rigtige, store Berømmelse har han endnu ikke naaet -endelig kommer den.\nForholdsvis tidlig har han givet sig i Lag med Æventyrdigtningen, men i Begyndelsen kun ligesom tilfældigt, og uden at egentlig hverken han selv eller Andre lægger nogen synderlig Vægt derpaa. Han nøies i lang Tid med gjennem Gitterporten at kige ind til "Slotshaven i sit Digterrige" og i Ny og Næ at hente en enkelt Blomst inde fra det brogede Flor. Men efterhaanden bliver det ham fuldt bevidst, hvor hans Storhed ligger; Fremkomsten af de gule Hefter bliver en Begivenhed, en Begivenhed for Store og Smaa, og Storken bag paa Omslaget seiler for fulde Vinger Verden over, bærende hans Berømmelse paa sin Ryg.\n-Æventyrdigtningen er saa gammel som selve Digtningen; den hører lige godt hjemme i Østerland og mellem Polens Is, og den vil leve til alle Tider, saa vist som kun Digteren kan vise os det lukkede Land, vi Alle drømmer om, det, der ligger inde bag Bjergene, hvor Alferne boer, og hvor Ingen har været. Hvad er det da, som gjør, at Andersens Æventyr alligevel staaer som Noget for sig, som Noget, der ikke findes Sidestykke til i Literaturen ?\nFørst og fremmest vel det, at de i deres hele Form som ingen andre udenfor de egentlige Folkeæventyrs Kreds bærer Præget af at være fortalte. Der er over mange af dem en Stilens Kunst, som er beundringsværdig, og mange af dem har Digteren skrevet om og atter om, men ikke desto mindre virker de ved Læsningen som en Improvisation, som om de i Øieblikket var født paa Fortællerens Læber. Ikke for Intet har Andersen hentet Raastoffet til adskillige af Æventyrene fra dem, han i sin Barndom hørte ved Humleplukningen og iSpindestuen : han har bevaret Erindringen om det mundtlige Foredrags Klang og Virkning, og ingen anden dansk Digter fra vor Guldalder - Blicher i "E Bindstow" ene undtaget - har bragt sin Stil saa nær op ad den daglige Tale som han. Hvad enten han begynder med et Spørgsmaal som: "Har Du nogensinde seet et rigtig gammelt Træskab, ganske sort af Alderdom og skaaret ud med Snirkler og Løvværk ?" eller endnu jevnere: "Man skulde rigtignok tro, der var Noget paa Færde i Gadekjæret, men det var der ikke", saa er man strax in medias res, Børn og Voxne er strax paa det Rene med, at der fortælles, og det giver paa Forhaand Digteren en Magt over Sindene, som han udnytter paa alle Maader. Han veed, at Alt, hvad vi siden faaer at høre, gjennem Sprogets Klangfarve vinder den mundtlige Troværdighed, Æventyrets Virkelighed; han veed, at han kan byde os, hvad han vil, vi undres ikke over Nogetsomhelst, men finder det Hele ganske naturligt, og vi raisonnerer ikke engang der, hvor vi under andre Forhold ganske sikkert vilde raisonnere, thi Æventyret - og fremfor Alt det fortalte Æventyr -har sin egen Maalestok for Moral og høiere Retfærdighed. Naar Soldaten hugger Hovedet af Hexen, saa er det godt gjort; ellers havde han jo ikke faaet Fyrtøiet, og Fyrtøiet skal han have, og naar lille Claus giver sin døde Bedstemoder, som han dog har holdt saa meget af, Søndagsklæderne paa og sætter hende op i Bagsædet af Vognen udenfor Kroen og forlanger et Glas Mjød til hende, saa tænker Ingen af os paa at beskylde ham for Mangel paa Pietet overfor den Døde, thi det er jo ved den Komedie, lille Claus tjener sine Penge, og Penge skal lille Claus tjene. Andre Digtere har havt en mægtigere Phantasi, der har bragt dem større Syner, men ingen har indenfor Æventyrets Verden havt den malende Phantasi som han - det er, som om han selv maa have seet Alt, hvad han skildrer. Han maa selv, synes man, have været med Elisa, da de vilde Svaner flyver over Havet med hende, dengang da hun ved Solnedgang dybt, dybt under sig, øiner den lille Klippeø, som de skal naa, inden Solen slukkes "lig den sidste Gnist i det brændende Papir" ; han maa have fulgt den lille Havfrue gjennem Havhexens Skov, hvor Træer og Buske er Polyper, halv Dyr, halv Plante, med lange, slimmede Arme som Grene og med Fingre som smidige Orme - han maa have været der, hvordan skulde han ellers have seet det ?\nOg til denne malende Phantasi kommer saa det velgjørende, burleske Lune midt i Eventyret. - Alt det Troldtøi, som den danske Folketro har skabt, stævner han sammen i "Elverhøj " : først Elverfolket selv, saa Havmanden og hans Døtre, der hver faaer en " vaad Sten at sidde paa eller noget Bedre", Aamanden og Nisserne, Natravnen og Lygtemændene, ja, endogsaa Gravsoen, Helhesten og Kirkegrimen, der jo rigtignok "hører til Geistligheden " og derfor egentlig ikke er af Elverkongens Folk. Og hvordan behandler han ikke Selskabet! Med en Familiaritet, en Dristighed uden Lige, en Dristighed, som culminerer, da "Helhesten faaer ondt og maa gaa fra Bordet" - Helhesten, som hidtil af Alle, selv af Blicher, kun har været behandlet med Pietet, Helhesten, som man hidtil kun har hørt nævne med Gysen, den bliver ved de Par Ord gjort saa tam, at ethvert Barn nu tør gaa hen og klappe den og sige: "God, gammel Helhest, bider ikke"  saa stor er Æventyrdigterens Magt!\nMen hvor høit Andersen end vilde have staaet, om han kun havde skrevet sine Æventyr om Prinser og Prinsesser, Havfruer -og Hexe, saa vilde han dog ikke have staaet tilnærmelsesvis som .nu, da han ind i Æventyrets Tryllekreds tillige har draget ikke blot Dyrene og Blomsterne men Alt, hvad han overhovedet møder paa sin Vei.\nDyrefabelen er jo saa gammel som Æventyret og Digtningen ; i den har Oldtiden lagt sin Livsvisdom og sin Skjemt, gjennem Dyrenes Mund har man tidlig lært at sige det, man ikke turde lægge Mennesker paa Tungen, og Sommerfuglen, Træer og Blomster var alle Dage "poetiske". Herhjemme har Holberg fablet paa Latin, Schack - Staffeldt har odet til den døende Sommerfugl, Oehlenschläger lader baade Egetræet og Sanct Hans Ormen tale, og Kaalund har digtet sine skjønne "Fabler for Børn". Men Sommerfuglen er for Schack-Staffeldt kun et Symbol, ligesom Egetræet og Sanct Hans Ormen er det for Oehlenschläger, og naar Kaalund lader Dyrene optræde, er det som oftest for enten ogsaa at symbolisere eller for at indprente Menneskene Kjærlighed til de "gode Dyr". Andersen derimod behandler Dyrene som Realiteter, hvad ogsaa Blicher og Christian Winther gjør, men medens den sjællandske Digter indskrænker sig til at nævne og i et Par mesterlige Linier at characterisere den Fauna, han kjender fra Mark og Skov, og medens hans jydske Fælle, Jægeren, kun har givet" Trækfuglene" Stemme, saa skjænker Andersen alle Dyrene Maal og Mæle. Og han nøies ikke med paa gammeldags Fabelvis blot at lade dem tale som Mennesker, nei, hans Dyr taler, som de paagjældende Dyr maatte tale, om de kunde; der er her, som næsten altid hos Andersen, midt idet Æventyrlige, en forbausende Virkelighedssans, en Evne til at opfatte og gjengive det Characteristiske under alle Former.\nFuglene er vel nok hans Yndlingsdyr , og Storken ikke mindst  dens stadige Skiften mellem Nord og Syd minder ham om hans egne stadige "Flyvelyster". Storken bruger han som Raisonneur i "Dynd-Kongens Datter", Spurvene i "Nabofamilierne" og Uglerne i "Det er ganske vist" ; de danner "Choret" - man mindes formelig om gamle Aristophanes! Men hans Fauna strækker sig langt udenfor Ornithologien, "langt paa den anden Side Haven, lige ind i Præstens Mark " og endnu længere. Han kjender ud og ind Hund og Kat -Stuekatten og Kjøkkenkatten er Raisonneurerne i "Isjomfruen " - han bruger Muldvarp og Markmus, Skruptudse og Snegl - hvem glemmer de "gamle Snegle" i "Den lykkelige Familie"!\n- Om Ole Lukøje hedder det, at "han rørte med sin lille Troldsprøite ved alle Meublerne i Stuen, og strax begyndte de at snakke. " Enten har Andersen selv eiet den Troldsprøite, eller ogsaa har han baaret sig ad paa lignende Maade som Nissen hos Spækhøkeren, der om Natten, da Alle var til Sengs, "gik ind og tog Madamens Mundlæder, som hun jo ikke brugte, mens hun sov, og hvor i Stuen han satte det paa nogensomhelst Gjenstand, der fik den Maal og Mæle og kunde udtale sine Tanker og Følelser." Thi hvad end Andersen rører ved, Toppen eller Bolden, Flipperne eller Snemanden, saa udtaler de netop de " Tanker og Følelser", som vi bestemt synes, de maa have, og handler i Overensstemmelse med dem. - Tænk paa "Den standhaftige Tinsoldat". Han er helt igjennem den modige Soldat, baade dengang, han seiler under Rendestensbrædtet, hvor Vandrotten er efter ham, og da han styrter ud i Kanalen; ja, selv da han smelter, staaer han endnu standhaftig med Geværet i Armen. Her kommer det ægte Æventyrmæssige og den lune Humor saa slaaende frem derved, at baade den Voxne og Barnet hele Tiden veed, at Tinsoldaten af gode Grunde er nødt til at være "standhaftig" og beholde Geværet i Armen, men alligevel beundrer man det tinsoldatlige Mod og forstaaer saa godt, at Helgesen, Helten fra Frederiksstad, satte det militaire Æventyr høiere end noget andet. - Eller tænk paa " Hyrdinden og Skorstensfejeren " ! Skal Porcelainsfigurer -zarte, kokette Figurer af Meissener Porcelain fra den gode, gamle Rococotid - skal de tale, saa maa de tale, som de gjør her; Hyrdinden er elskovsfuld men forsigtig, thi hun er sig sin "Skrøbelighed "bevidst, og den gamle Kineser, som ender med at falde ned og slaa sig i Stykker, saa han skal have en Klinke i Ryggen, han maa raisonnere, som han gjør, det kan slet ikke være anderledes. Det er ikke Mennesker, der er støbt om i Porcelainsformer, nei, det er Porcelainsfigurer, der er blevet levende. -Hvor er den afvexlende og broget, den Skat, Andersen i Æventyrene har givet os Danske og den øvrige Verden - os dog først og fremmest ! Thi selvom hans Digtning er fløiet Verden om, og selvom han er den eneste af Danmarks Digtere, hvis Navn er kjendt i alle Lande, hvor der overhovedet læses, saa er han dog i Følelse og Lune, i Valg af Emner og Sceneri, ja, selv i sin Phantasi saa dansk som nogen, og fuldt ud nyde og forstaa ham, det kan vel kun hans Landsmænd. Hvor er ikke for os alene Æventyrenes kjendte Titler som en festlig Musik ! "Tommelise" og "Lykkens Galosker", "Snedronningen" og "Det gamle Hus", "Den flyvende Kuffert" og "Klokken" -den Klokke, hvis Klang maaske er den klingreste Romantik, der har lydt gjennem dansk Digtning - man begynder for sig selv at ville nævne nogle enkelte, og saa myldrer der i et Nu halvhundrede op for Ens Tanke - Og "Historierne" : " Under Piletræet" og "Portnerens Søn", "Deilig" og "Ib og lille Christine"! Var Andersen i sine store Fortællinger bred og stundom formløs, saa har han her til Fuldkommenhed lært baade Begrænsningens og Stilens Kunst i mange af "Historierne" er en hel Roman givet paa et Par Sider, man hører Vinden suse gjennem "Valdemar Daa og hans Døtre", og Ingen glemmer fra "Bispen paa Børglum og hans Frænde" en Duraccord som den: "Det er Løvfaldstid, Strandingstid; nu kommer den isnende Vinter."\n-I mange, mange Aar forundtes det H. C. Andersen at leve som den berømte Digter, og som kun Faa nød han sin egen Berømmelse. Det har man bebreidet ham, smilet over i alt Fald. Men har man egentlig havt Ret til det'?\nDet siges jo almindeligt, at Den, der selv har erhvervet sig en Formue, holder mere fast ved den end Den, som paa lettere Maade er kommen til sin Velstand - simpelthen, fordi Den, som selv har maattet bygge sin Formue op fra Grunden af, veed, hvad den er er værd, veed, hvad den har kostet. Andersen vidste, hvad Berømmelsen havde kostet ham huskede hvordan han Skridt for Skridt havde maattet kjæmpe sig frem ad "Ærens Tornevei " ; derfor værnede han, ængstligere end nødvendigt, om sin Berømmelse - men derfor havde han ogsaa, mere end Andre, Lov til at gjøre det. Lykken og Hæderen gjorde ham ydmyg og taknemmelig, men han ydmyger sig aldrig for Mennesker, han veed, hvad han selv er værd og forlanger sig respecteret. Nu nøies han ikke længer med at seile paa Odense Aa mellem Haverne "med Guldbergs og Biskoppens Familier", nei, paa Frederiksborg Slotssø og mellem Bjergene paa Starnberger Søen seiler han og læser sin Digtning høit for Kongerne, men i Kraft af Geniets Naadegave sidder han som deres Ligemand: han er jo Digter "af Guds Naade", som de er Konger, han føler sig som Vorherres Lensmand i Poesiens Rige. Og saa lidt som han glemmer at tale om den Stilling, hall nu har naaet, saa lidt lægger han Skjul paa sin Oprindelse, sin Fortid: idelig og idelig kommer han tilbage til den, nævner den med Stolthed og fører den som sit Adelsmærke. Han skriver om Prinser og Prinsesser, og han skildrer denne Verdens Store med Forstaaelse og Sympathi, men først og sidst hævder han gjennem sin Digtning, at det er Aandens Adel, det kommer an paa, hævder stolt og selvbevidst, at for Den, der har ligget i et Svaneæg, gjør det Ingenting at være født i Andegaarden.\nOg saa troner han i sine sidste Aar som den "gode, gamle Digter", som den fredlyste Digterpatriark, der hyldes af Alverden. Flyver han "med Storken " til de fremmede Lande, modtages han som en Fyrste, og sidder han i Danmark, i Nyhavn, er hans Hjem et Valfartssted; Landets Konge hædrer ham der ved sine Besøg, alt, hvad der har et Navn i Aandens Verden, kommer til ham, og unge, ubekjendte Mænd banker forlegne paa hans Dør, saadan som den fattige Johannes i "Reisekameraten" banker paa hos Kongen. Og den gode Æventyrkonge, med Digtningens usynlige Guldkrone paa sit Hoved og med Phantasiens Scepter under Armen, lukker selv op og fører den Fremmede ind ide hyggelige Stuer, hvor Hyacintherne blomstrer i Vinduet, og hvor det vidunderlige Skjermbrædt, som Enhver maa se, har en Hædersplads; han er saa mild og naturlig, saa opmuntrende og ligefrem, at mangen fattig Johannes gjemmer Mindet om sit første besøg: hos Æventyrkongen som en Helligdom, han ikke vil miste.\n- Der gaaer Sagn om ham, endnu mens han lever hele Sagnkredse digter Udlandet om ham. Og dog overgaaer Virkeligheden for hans Vedkommende egentlig Sagndannelsen. Baggesen havde jo spaaet, at der nok blev Noget af Drengen, som mødte op ved Siboni's Selskab, og det var slaaet til. Men den Kone, som endnu tidligere spaaede, at Odense By engang ville blive illumineret til Ære for Marie Skomagers Hans Christian hun fik ogsaa Ret: han blev Æresborger i sin Fødeby, og Odense blev illumineret til hans Ære.\nDa han saa staaer oppe i Raadhusets Sal, siger han, at det er tredie Gang, han er her; første Gang var han som Dreng oppe for at se et Voxkabinet, anden Gang tog en gammel Stadsmusikant ham med, for at han fra Orchestret kunde betragte: Borgerskabet, der dansede paa Kongens Fødselsdag, og tredie Gang, det er nu, da han selv er Centrum i Høitiden. ~ Paa li Maade udtalte den berømte tyske General v. Goeben sig om sine tre Besøg i Darmstadt: første Gang, han var der, maatte han tiggefærdig laane et Par Skilling af en Haandværkssvend til Nattelogis anden Gang var han i Prinsen af Preussens Følge, og tredie Gang kom han i 66 som Chef for en seirrig Armee, der havde lagt Lande for sin Fod. Det havde H. C. Andersen ogsaa, endnu flere end den tyske General. - Og da han saa har modtaget Diplomet som Æresborger, udtaler han i sin Tak, at han maa "tænke paa Aladdin, som, da han ved den vidunderlige Lampe havde sit herlige Slot, traadte hen til Vinduet og sagde: "Dernede gik jeg som en fattig Dreng"." Sammenligningen med Aladdin passer for saa vidt som "Gud ogsaa havde forundt ham en saadan Aladdins Lampe, Poesien ", men en Aladdinsnatur, det har H. C. Andersen ikke været. Der faldt ingen Appelsiner i hans fattige Barneturban og han staaer ikke, som Aladdins Digter, "med et Hop - på Fjeldets Top". Først som moden Mand og efter en Kamp der maa aftvinge Enhver Beundring, faaer han den vidunderlige Lampe i sin Haand og lærer dens rette Brug, og derfor er det ikke det mindst Store ved H. C. Andersen, at hanl til alle Tider vil staa som Typen paa den maalbevidste, ubøielige Energi:\n-Det er en Lykke for et Folk at være religieust opdraget, og det er en Lykke at være historisk opdraget; men det er ogsaa en Lykke at være poetisk opdraget, tidlig opdraget til at have Sans for Poesiens evige Herlighed. Og er det danske Folk fra Barnsben af vænnet til at have Øre for Digtningens Klang og Øie for dens Syner, saa skyldes det mere end nogen Anden H. C. Andersen. Han er den første Digter, et dansk Barn stifter Bekjendtskab med:\n"Lampen brænder, Moder syer,\nFa'er, han læser Æventyr;\nPrinser og Prinsesser smaa\nSe vi om paa Teppet gaa,\nAlfer danse, Trolde buldre,\nTinsoldater staa og skuldre."\nHvem af os har ikke fra Barndommens Dage bevaret Mindet om en saadan Høitidsstund, naar Bogen kom frem, og hele Æventyrets Vidunderverden løftede sig ud fra dens Blade! Og hvilken Fryd er det ikke for den Ældre blot at blade i hans rige Billedskat og ved en enkelt Linie at kunne sættes tilbage i Barneaarenes tabte Trylleland! - Det er en f'ryd i Slægt med Asernes, da de i det duggede Græs finder de Guldterninger, med hvilke de legede i Tidernes Morgen.\n- Ære være den Digter, hvis Værker kan følge et Folk fra Barndommen gjennem hele Livet!


Min telefon bippede. En sms var tikket ind. Det var Camilla. Jeg havde i længere tid haft frække aftaler med Camilla. Ikke noget fast forhold, bare fantastisk sex. Camilla er en 19 årige pige, der går meget op i, at have en veltrænet krop og se godt ud. Højden siger 1,60 og vægten siger små 55 kg. 30 min er nu gået og jeg sidder spændt og venter på, at hun kommer og henter mig. Kl. er lidt i 20 da hun skriver, at hun er foran mit hus. Jeg snupper min jakke tager sko på og går ud til bilen. Jeg kysser hende blidt på munden så snart jeg ser hende. Jeg er spændt. Det er min første gang uden for. I det fri! Jeg har længe gået med tanken om, at have sex alle mulige forskellige steder udenfor.. dog har jeg aldrig rigtig haft held med, at finde en der var frisk på dette. Lige indtil jeg mødte Camilla.\nCamilla kigger frækt på mig efter vores blide kyssesession. Hun starter bilen sætter den i 1. gear og triller stille ud af vejen. Jeg spørger hende hvor vi skal hen. Hun ved det ikke helt selv og spørger om jeg har et bud. Skolen udbryder jeg. hun nikker anderkendene og kører derhen ad. På vejen derhen sidder jeg og røre Camilla på låret og imellem benene. Kan på nuværende tidspunkt allerede mærke, at hendes fisse er våd og klar på min pik. I et kryds hvor bilen bliver lyst op af et rødt skær, tager Camilla sin hånd ned på min pik og klemmer den blidt. Berøringen gør, at min pik lige så stille rejser sig. Kan mærke hvordan liderligheden kommer snigende bagfra og sætter sig under huden og bider til. Jeg prøver og fifle min pik ud af bukserne men Camilla vil have jeg venter. "Rolig, rolig. Gem det til senere" siger hun. Jeg kigger på hende med et liderligt blik alt imens jeg er ved, at eksplodere. Min lyst var ustyrlig. Stod det til mig havde jeg allerede pikken oppe i hende nu. Camilla er en meget pirrende pige, der er glad for, at lge med mig og rigtigt tænde op i mig. Forspil er en vigtig ting for hende, hvilket jeg slet ikke har noget i mod. Elsker den kontakt der bliver etableret lige inde selve akten.\nVi drejer nu ind mod skolen og jeg kan slet ikke vente på, at komme igang. Spændingen i at have sex udenfor og risikoen for, at blive opdaget tænder mig helt vildt. Og nu sker det endeligt. Camilla parkere bilen og vi stiger ud. Vi går om bag skolen, helt nede bag legepladsen er det nogle små skure som vi søger ly i. Jeg kysser grådigt Camilla på munden imens mine hænder udforsker hendes krop og mærker varmen fra den. Vi står og kysser og pirre hinanden, røre hinanden og stønner sammen. Jeg har lyst til hende. Lyst til at kæle og kysse hende overalt, kører min pik ind og ud af hendes våde fisse imens hun stønner og vrider sig af bare liderlighed. jeg får åbnet mine bukser, trækker dem ned om anklerne og røre min pik. Camilla kigger på mig og går ned på knæ. Hun kigger frækt på mig, imens hendes søde runde lille mund nærmer sig min pik. Min pik står lige ud i vejret og er klar på, at få en ordenligt behandling med hendes tunge og bløde læber. Hun sutter min pik langsomt og kærligt, kæler for mine nosser og kilder mig i mit mellemkød så det giver et sus igennem hele kroppen af bare velvære. Tempoet bliver øget alt imens hun selv har en hånd nede i hendes trusser. Kan hører på hende, at hun stønner og trækker vejret hurtigere og hurtigere. Jeg tager fat om roden på min pik. trækker forhuden helt tilbage og slår Camilla i hovedet med min pik. Hun stønner og smiler frækt til mig. Jeg får trukket mine bukser helt af, så jeg nu kun har t-shirt og sko på. Camilla er iført en sød hvid nederdel med en fræk grøn g-streng under og en løs sort t-sirt. jeg skubber Camilla imod væggen i det lille skur på legepladsen. Hendes t-shirt hiver hun selv op over hendes bryster alt imens hun åbner sin røde BH. mine fingre køre i cirkler på hendes klitoris og af og til ryger der et par fingre op i hendes stramme hul.\nJeg får lagt Camilla ned på halvbeskidte brædder i skuret. Min pik er lige ud for hendes fisse. Jeg trykker langsomt min pik imod hendes varme og våde hul. centimer efter centimer forsvinder min pik op i hende. Hun kærtegner sine bryster imens jeg langsomt øger tempoet og begynder og kneppe hende hurtigere og hurtigere. Hendes ben ryger over mine skuldre så jeg rigtigt kan støde helt i bund på hende! Hun nyder min behandling og stønner mere og mere. Kan mærke at hun er meget våd.\n"Lad mig kneppe dig bagfra skat" får jeg på et tidspunkt sagt og Camilla vender sig rundt og stønner "Uhmmm knep mig bag fra, kom nu, knep mig!!" jeg tøver ikke et sekund og begynder straks at give hende en fræk behandling. Imens jeg knepper hende på alle fire, finder min tommelfinger vejen frem til hendes røv. Hendes lille stramme anus har min opmærksomhed nu. Jeg spytter på min finger og føre den langsomt ind i hende. Camilla rømmer sig lidt og bliver lidt overraskede. Heldigvis gjorde det hende ikke noget. Tværtimod gjorde det hende meget mere liderlig og hun begynder nu og bevæge sit underliv frem og tilbage for, at fortælle mig, at jeg skal sætte tempoet op og kneppe hende. Dette gør jeg så stadig med min finger i røven på hende. Jeg kan mærke på mig selv, at jeg snart ikke kan holde det ud mere. Jeg må have lettet trykket og skudt min ladning afsted snarest muligt!\n"Jeg kommer snart Camilla" får jeg udbrudt i liderlighedens moment. Camilla trækker sig væk med det samme og vender sig rundt.\n"Stil dig op og sprøjt mig i munden med din dejlige sæd" befaler Camilla mig til. Jeg stiller mig op med pikken strittende lige ud i vejret stadigvæk og begynder at rykke frem og tilbage i hurtigt tempo. Min vejrtrækning bliver hurtigere og hurtigere imens jeg små brøler sammentidigt. Camilla propper min pik i munden og sutter grådigt på den alt imens hun spiller den af på mig.\n"Åhhhh Camilla, Camilla jeg kommer nu" råber jeg imens jeg skyder min ladning varme sæd helt ned i halsen på hende. Camilla sutter dejligt på min pik og sørger for, at få det hele med.\n"Uhmmmm, var det dejligt frække" spørger hun mig\n"mmmhhh ja det var fantastisk"\nDette er en novelle der tage udgangspunkt i en rigtig episode jeg havde med en pige der hed Camilla. Vi have et utroligt frækt "Bare sex" forhold.\nHåber i tager godt imod min første lille novelle. Mange flere er på vej ;))\n#1 Christy 14 april, 2017\nFræk og liderlig historie. Har taget min pik frem og spiller den af nu. Ah nu kommer det store sprøjt. Tak frække Camilla.


Hvornår refunderes lønnen fra forældreorloven?\nEt medlem har udbetalt fuld løn under en medarbejderes orlov, men har ikke modtaget nogen refusion fra Udbetaling Danmark. Hvordan hænger det sammen? Se svaret fra TEKNIQs eksperter her.\nVi har en elektriker, der har været ansat hos os i mere end ni måneder. Han var på forældreorlov i nogle uger med fuld løn efter 46. uge efter barnets fødsel, men inden den 52. uge. Vi udbetalte fuld løn som overenskomsten foreskriver, men modtog ingen refusion fra Udbetaling Danmark. Kan det være rigtigt?\nJa, det kan desværre være rigtigt. Efter elektrikeroverenskomstens § 10.5 skal en elektriker, der opfylder anciennitetskravet om ni måneders ansættelse på det forventede fødselstidspunkt have fuld løn under forældreorlov. Elektrikeren vil højst kunne opnå ret til betaling i otte uger. Derudover fremgår det af overenskomsten, at orloven skal placeres inden 52. uge efter barnets fødsel.\nHvis mor har været på orlov uafbrudt siden fødslen, vil der som udgangspunkt ikke være flere barselsdagpenge tilbage. Det har den konsekvens, at faren ikke har nogen dagpenge efter den 46. uge, og I har derfor heller ikke ret til refusion fra Udbetaling Danmark.\nDa I har udbetalt fuld løn under orloven, men ikke kan få refusion, skal medarbejderen faktisk betale den for meget udbetalte løn tilbage, idet betaling af fuld løn er betinget af, at I kan opnå refusion fra Udbetaling Danmark. Er medarbejderen fortsat ansat hos jer, kan I med fordel aftale, at I foretager modregning i næste lønudbetaling.\nOvenstående viser også, at det altid er en god ide at forhøre sig hos den pågældende medarbejder, hvor meget orlov den anden forælder har eller agter at afholde, så I kan vurdere, om det får betydning for jeres mulighed for refusion – inden I betaler fuld løn. Man kan derfor med fordel bede medarbejderen om en udskrift fra www.borger.dk/familie-og-boern/Barsel-oversigt/Barsel-loenmodtagere, så I kan se, hvor mange uger pågældende medarbejder har tilbage med barselsdagpenge.


Amazon Smile: Sådan får du Amazon til at donere til dig - Penge | September 2021\nSådan får du Amazon til at donere til dig\nAmazon søger for evigt måder at forbedre kvaliteten på sine kunders oplevelser. Uanset om det er at åbne mursten og mørtellagre, reducere prime forsendelse fra 2 dage til en, tilbyde levering samme dag til nogle områder i landet eller oprette Kindle og smart home enheder, har Amazon din ryg. Og vi må ikke glemme, at Amazon tilbyder næsten ethvert produkt på kloden til køb. Med rapporter, der estimerer, at Amazon lister over 3 milliarder produkter globalt på 11 markedspladser, kan Amazons enorme størrelse og dens rækkevidde ikke overdrives. Hvis du søger efter hverdagsartikler eller den specielle gave, er oddsene ganske høje, finder du det på Amazon. Selvom de fleste er bekendt med fordelene ved at handle gennem Amazon, er der en, du muligvis ikke er opmærksom på, AmazonSmile. Dette program er en måde at donere til en velgørenhedsorganisation efter eget valg blot ved at shoppe på Amazon. Den bedste del er, at det ikke koster dig noget. Hvordan fungerer AmazonSmile? Lad mig vise dig, hvor let det er at hjælpe med at gøre en forskel.\nAmazonSmile er et Amazon-program, der bidrager med en del af det støtteberettigede salg til velgørende virksomheder, herunder små og velkendte organisationer. Når du handler via smile.amazon.com, 0,5% af din købspris (det betalte beløb for varen minus eventuelle rabatter og ekskl. Forsendelse og håndtering, gaveindpakningsgebyrer, skatter eller serviceafgifter) vil automatisk blive doneret til enhver velgørenhedsorganisation, du vælger fra over en million 501 ( c) (3) organisationer. Vær ikke bange; smile.amazon.com shoppingoplevelsen er identisk med Amazon.com, inklusive de lave priser og Prime fordele.\nHvordan handler jeg hos AmazonSmile?\nNår du har logget ind på smile.amazon.com, skal du vælge en af de listede organisationer, før du handler. Amazon vil huske dit valg og donere til din velgørenhedsorganisation, hver gang du foretager et kvalificeret køb. Hvis du gerne vil ændre din organisation, kan du gøre det når som helst ved at klikke på 'Skift velgørenhed' i 'Din konto.'Valg af din velgørenhed Når du har valgt din velgørenhedsorganisation, skal du handle. Bemærk, at for at kvalificere køb til donationsprovenu, skal du shoppe gennem smile.amazon.com, ikke den sædvanlige amazon.com-side. Så når du handler via Amazon, skal du begynde på smile.amazon.com. Når du besøger en kvalificeret produktside gennem AmazonSmile-portalen, vil det være markeret 'Kvalificeret til AmazonSmile-donation', og sikre, at din organisation modtager en del af salget. Efter afslutningen af dit køb kan du se dit samlede antal ordrer, hvor meget du har genereret til din velgørenhedsorganisation, og det samlede antal, som din organisation har modtaget fra Amazon-shoppere på din AmazonSmile Impact-side. Selvom penge er baseret på dine køb, er det Amazon, der donerer (kvartalsvis). Således har du ikke tilladelse til et velgørende skattefradrag. Vær opmærksom, da Amazon lejlighedsvis tilbyder begrænset tidsfremmende kampagner, der øger dit donationsbeløb på specifikke produkter eller tjenester eller yder ekstra donationer til din organisation. Hvis du gerne vil have yderligere oplysninger om AmazonSmile-programmet, er her support sektion med fulde detaljer. Hvad hvis du eller nogen, du kender, er en officiel repræsentant for en 501 (c) (3) velgørenhedsorganisation, der ikke er opført? Gå til org.amazon.com hvor du kan finde oplysninger om tilmelding, hvordan programmet fungerer, og hvad du kan forvente. Ud over en ligetil registreringsproces er der ingen omkostninger for organisationen, ingen fradrag eller administrationsgebyrer for at deltage i AmazonSmile. AmazonSmile\nantenneweb org adresse