Skatteudvalget L Bilag 19 Offentligt - PDF\nDownload "Skatteudvalget L 202 - Bilag 19 Offentligt"\n1 Skatteudvalget L Bilag 19 Offentligt Folketingets Skatteudvalg Christiansborg 1240 København K Foreningen af Statsautoriserede Revisorer Kronprinsessegade 8, 1306 København K. Telefon Telefax nr Internet: 7. maj 2009 mbl (X:\_Faglig\_MBL\_SU\_Forårspakken 2.0\_FSRs kommentarer til L202.doc) FSRs kommentarer til L Forslag til lov om ændring af aktieavancebeskatningsloven og forskellige andre love. (Harmonisering af selskabers aktie- og udbyttebeskatning m.v. Foreningen af Statsautoriserede Revisorer har gennemgået ovennævnte lovforslag og skal i den forbindelse fremkomme med følgende kommentarer, samt anmode om svar på en række spørgsmål: Indledningsvist skal vi dog anføre, at den foreslåede beskatning af navnlig unoterede aktier vil være skadelig for danske investorers motivation til at investere i små og mellemstore virksomheder. Beskatningen medfører en reel dobbeltbeskatning, idet indkomsten beskattes både hos selskabet og hos selskabsaktionæren. Resultatet vil utvivlsomt være, at mange investorer helt vil afholde sig fra at foretage investeringer i unoterede aktier. Samtidig finder FSR, at den foreslåede overgangsregel fører til en helt tilfældig beskatning, og anbefaler derfor, at overgangsbestemmelsen udformes på samme måde som ved lov nr. 421 af 25. juni 1993, hvor skatteyderen havde valgmulighed mellem aktiernes skattemæssige anskaffelsessum og handelsværdien. Yderligere er den foreslåede værnsregel mod holdingselskaber efter FSRs opfattelse så uklar i sit indhold at skatteyderne ikke på forhånd har mulighed for at vide om de er omfattet eller ikke. Dette skyldes, at bestemmelsen opererer med elastiske og udefinerede begreber såsom primære funktion og reel økonomisk virksomhed vedrørende aktiebesiddelsen. Herudover medfører bestemmelsen risiko for dobbeltbeskatning i den nuværende udformning.\n2 2 Datterselskabs- og koncernselskabsaktier - lovforslagets 1, nr. 6 (ABL 4 A og 4 B) For en bedre forståelse af begreberne, foreslår FSR at skatteministeren anmodes om at bekræfte nedenstående: - at aktiebesiddelser, hvor ejerandelen udgør op til 10%, kun kan være koncernselskabsaktier (forudsat der består bestemmende indflydelse)? - at aktiebesiddelser på mellem 10-50%, kun kan være datterselskabsaktier (forudsat, der ikke består bestemmende indflydelse), samt - at aktiebesiddelser på mere end 50% både kan være datter- og koncernselskabsaktier? Bemærkningerne angiver, at der fremover gælder en prioriteringsrækkefølge vedrører aktier. Ifølge denne skal bl.a. egne aktier behandles som sådanne, selvom disse egne aktier også er næringsaktier. For så vidt angår datterselskabs- og koncernaktier nævner den viste prioriteringsrækkefølge de to aktietyper sammen. Hvordan skal der forholdes, hvis de skattemæssige konsekvenser i en given situation er forskellige for datter- og koncernselskabsaktier, når de to aktietyper er sidestillet i prioriteringsrækkefølgen? Beskatning af andre aktier (porteføljeaktier) - lovforslagets 1 nr. 10 (ABL 9) og 22, stk. 9 Som tidligere påpeget i FSRs høringssvar af 29. marts 2009 finder FSR det beklageligt, at Danmark modsat flere af de lande vi normalt sammenligner os med, vil indføre fuld beskatning af aktier herunder ikke mindst unoterede aktier. Beskatning af unoterede aktier vil være skadelig for danske investorers motivation til at investere i små og mellemstore virksomheder, mens beskatning af børsnoterede aktier vil begrænse investeringslysten på børsen og dermed børskursen i at genfinde sit leje. Beskatningen af porteføljeaktier medfører en reel dobbeltbeskatning, idet indkomsten beskattes både hos selskabet og hos selskabsaktionæren. Resultatet vil utvivlsomt være, at mange investorer helt vil afholde sig fra at foretage investeringer i unoterede aktier. For børsnoterede aktier vil det betyde at den overskydende likviditet, der ofte bruges til denne slags investeringer i stedet vil blive anvendt på anden måde. En grænse på ejerskab af 10% af aktiekapitalen synes ikke at være et egnet grundlag for beskatning. I mange tilfælde er der, til trods for et ejerskab på under 10% tale om at investoren har aktiv del i driften af selskabet, og der synes således ikke at være grunde til at behandle denne type investor forskellig fra den investor, der eksempelvis ejer 10% af aktiekapitalen.\n3 3 Modsat udkastet til lovforslag kan selskabsinvestorer ifølge det fremsatte lovforslag vælge at anvende realisationsprincippet ved opgørelse af tab/gevinst på aktier, der ikke er datterselskabsaktier eller koncernselskabsaktier, og som ikke er optaget til handel på et reguleret marked. FSR finder at dette er en klar forbedring. De foreslåede overgangsbestemmelser indeholder dog fortsat væsentlige retssikkerhedsmæssige mangler. FSR skal derfor foreslå at skatteministeren spørges om følgende: Hvis en selskabsaktionærs unoterede aktier er gået fra at være lagerbeskattede porteføljeaktier til at være skattefrie datterselskabsaktier og der herefter igen sker statusskifte, sådan at aktierne bliver porteføljeaktier igen, er selskabsaktionæren da udelukket fra at vælge realisationsprincip i forhold til den fremtidige beskatning på aktierne? Det fremgår af den foreslåede bestemmelse, at realisationsprincippet ikke kan vælges, såfremt lagerprincippet tidligere er anvendt. Samtidigt anføres det i den foreslåede 33 A, at statusskifte betyder, at aktierne anses for afstået og generhvervet, hvilket taler for, at aktierne ikke skal anses for at have været undergivet lagerbeskatning tidligere. Indgangsværdier: Ifølge lovforslaget fastsættes indgangsværdien på porteføljeaktier alt efter om aktierne har været ejet i over eller under tre år. Er aktierne ejet i over tre år, sættes indgangsværdien på aktierne til handelsværdien, hvorimod indgangsværdien sættes til den skattemæssige anskaffelsessum, såfremt aktionæren har ejet aktierne under tre år. Der er efter FSRs opfattelse væsentlige ulemper forbundet med dette forslag. Har en aktionær eksempelvis ejet sine aktier i over tre år, og er værdien af aktierne i den pågældende periode faldet til under den skattemæssige anskaffelsessum, vil aktionæren blive beskattet af fremtidige stigninger i aktiernes værdi, til trods for, at aktionæren i ejertiden kan have et samlet tab på aktierne. Illustreret ved et eksempel, kan det antages, at en aktionær den 1. januar 2006 har anskaffet sine aktier til kurs 100. Herefter er værdien af aktierne faldet til kurs 50 ved indgangen til indkomståret I løbet af 2010 afstår aktionæren aktierne til kurs 80.\n4 4 Aktionæren beskattes derved af en avance på 30 uanset at aktionæren i realiteten har tabt 20 på sin investering. Tilsvarende finder FSR det endvidere betænkeligt, at anvende den skattemæssige anskaffelsessum for de aktionærer, der har ejet deres aktier i under tre år, idet disse aktionærer i så fald beskattes af en eventuel stigning i aktiernes værdi med tilbagevirkende kraft. Uanset om aktierne har været ejet i over eller under tre år, er det FSRs opfattelse, at selskabsaktionærerne har anskaffet deres aktier ud fra en berettiget forudsætning om, at en avance vil være skattefri efter tre års ejertid. De foreslåede bestemmelser medfører derfor en uhensigtsmæssig ændring i forhold til forudsætningerne for dispositionen. FSR skal derfor foreslå, at der ikke skelnes mellem ejerskab på over/under tre år ved fastsættelsen af indgangsværdien. Indgangsværdien bør således altid sættes til det største beløb af enten aktiernes handelsværdi eller den skattemæssige anskaffelsessum. Hvorvidt aktierne anses for ejet i over eller under tre år, er således afhængigt af ikrafttrædelsestidspunktet, hvilket aktionærerne ikke har haft indflydelse på. FSR kan ikke se noget grundlag for, at to aktionærer, der har erhvervet deres aktier henholdsvis den i december 2006 og i januar 2007 behandles forskelligt. Begge aktionærer har erhvervet deres aktier med henblik på at beholde dem i tre år, hvilket sker for den ene aktionær i december 2009, mens den anden aktionær først har ejet aktierne i tre år i måneden efter. Det forekommer helt urimeligt, at indføre fuld (lager)beskatning af porteføljeaktier på et tidspunkt hvor aktiekurserne er historisk lave. Dette må forventes at medføre beskatning af beregnede gevinster, også selvom der i mange tilfælde reelt er tale om et samlet tab, som ikke er udtryk for en øget skatteevne - tværtimod. En mere rimelig overgangsregel blev vedtaget i forbindelse med ændringen af aktieavancebeskatningsloven i 1993, hvor der blev indført en særlig overgangsregel for minoritetsaktionærer, jf. overgangsbestemmelsen i 19, stk. 3, i lov nr. 421 af 25. juni Ved opgørelse af avance/tab kunne aktionæren vælge enten at anvende den faktiske anskaffelsessum eller handelsværdien den 19. maj Var aktierne den 19. maj 1993 ejet i under tre år, gjaldt reglen dog kun, såfremt ejertiden efterfølgende oversteg tre år. Endvidere kunne et eventuelt tab ikke overstige forskellen mellem afståelsessummen og aktiernes værdi den 19. maj 1993, hvilket\n5 5 var udtryk for, at når gevinster vedrørende perioden før den 19. maj 1993 friholdtes for beskatning, ville det ikke være rimeligt, hvis den skattepligtige kunne opnå fradrag for tab vedrørende perioden. FSR foreslår, at der indføres en tilsvarende overgangsregel i forbindelse med de nye regler. Børsnoterede aktier Unoterede aktier er som tidligere nævnt blevet fritaget for tvungen lagerbeskatning. FSR skal i den forbindelse henstille til, at børsnoterede aktier tilsvarende fritages fra tvungen lagerbeskatning. De seneste år har specielt vist hvor volatilt aktiemarkedet og dermed børskurserne er. Kurserne varierer meget og det kan således være tilfældigt om kursen er steget eller faldet den 31. december. Grundlaget for beskatningen er dermed meget usikkert og vilkårligt. Selskabsaktionæren kan risikere, at kursen det ene år er steget, mens kursen det efterfølgende år er faldet. Dette forekommer ofte, også uden at selskabet reelt er steget i værdi pr. 31. december, hvor aktiekursen tilfældigvis er høj, mens den i januar er faldet igen. Herudover vil en stigning i børskursen betyde en betydelig forpligtelse til at betale skat af en ikke-realiseret gevinst. Selskabsaktionæren kan således blive nødt til at få tilført ekstra kapital, optage lån eller realisere aktier, således at skatten kan betales. Blot fordi aktiekursen er steget, vil det ikke betyde at selskabsaktionæren har fået større skatteevne. Dette vil først ske, når aktierne realiseres og den reelle værdi fremkommer. Værnsregel mod holdingselskaber - lovforslagets 1, nr. 6 (ABL 4A, stk. 3 og 4B, stk. 2)) Den foreslåede værnsregel i 4A, stk. 3 og 4B, stk. 2 om holdingselskaber er efter FSRs opfattelse for upræcis og giver stor usikkerhed om den skattemæssige behandling af forskellige selskabskonstruktioner. Dermed har skatteyderen på ikke forhånd rimelig mulighed for at vide om de er omfattet af reglerne eller ikke. Dette skyldes, at bestemmelsen opererer med elastiske og udefinerede begreber såsom primære funktion og reel økonomisk virksomhed vedrørende aktiebesiddelsen. I den nuværende udformning medfører bestemmelserne endvidere risiko for dobbeltbeskatning\n6 6 Dannelse og eksistens af holdingselskaber har traditionelt været accepteret i dansk og international skatteret, hvorfor at det foreslåede forekommer at være en uhensigtsmæssig dansk enegang, som kan være til skade for både eksisterende og kommende virksomheder. FSR foreslår at skatteministeren anmodes om en redegørelse for sammenhængen i, at man nu vil indsætte en regel om mellemholdingselskaber, som også vil begrænse muligheden for at udlodde skattefrit udbytte inden for en sambeskattet koncern, når der med L 110 og L 23 blev lagt stor vægt på, at det var uhensigtsmæssigt, at midler ikke blot kunne "føres rundt i koncernen", hvorfor reglen om skattefrit tilskud i SEL 31 D blev indført. Den foreslåede regel om mellemholdingselskaber får betydning for, hvordan udbytte beskattes, og der lægges dermed tilsyneladende igen op til en situation, hvor den skattemæssige behandling er forskellig afhængig af, om der ydes tilskud eller udbytte. Da vi antager, at skatteministeren ikke allerede har ændret holdning med hensyn til hensigtsmæssigheden af skattefrie tilskud/udbytter inden for sambeskattede koncerner, skal vi foreslå, at der laves en undtagelse således at "mellemholding-reglen" ikke gælder for koncernselskabsaktier. Hermed vil udbytte og tilskud kunne ydes inden for en sambeskattet kreds af selskaber med de samme skattemæssige konsekvenser, nemlig skattefrihed, hvilket er i overensstemmelse med hvad der blev gjort gældende, da reglen i SEL 31 D blev indført. Endelig bedes Skatteministeriet redegøre for, på hvilke punkter den forslåede mellemholdingregel er forskellig fra det substanskrav, der arbejdes med internationalt herunder i relation til dobbeltbeskatningsoverenskomster og EU-direktiver. Blandt andet det foreslåede krav om, at mellemholdingselskabet skal udøve virksomhed vedrørende aktiebesiddelsen synes at gå betydeligt længere end tidligere set. I øvrigt skal FSR anmode om, at skatteministeren kommer med eksempler på, hvornår et holdingselskab driver reel økonomisk virksomhed vedrørende sine datterselskabsaktier? Senere i dette høringssvar anmodes endvidere om stillingtagen til en række spørgsmål, som er variationer over i hvilket omfang det kræves at holdingselskabet har egne lokaler, egne medarbejdere, og i hvor høj grad medarbejdere eller bestyrelse skal være involveret i driften af de selskaber man ejer aktier i. I enkelte af de gennemgående eksempler er der flere holdingselskaber i samme struktur, som bliver anset for mellemholdingselskaber. FSR anmoder derfor om, at det oplyses, om den fo-\n7 7 reslåede regel i ABL 4 A skal forstås på samme måde som transparensreglen i LL 15 vedrørende underskudsbegrænsning ved ejerskifte. Skal der således altid ses op til de øverste aktionærer (uanset hvor mange selskaber, der ses igennem), når det skal bedømmes, om aktionærerne kan modtage skattefrit udbytte fra datterselskabet? Såfremt dette er tilfældet, bør der udarbejdes mere udførlige bestemmelser herom. FSR anmoder endvidere om, at skatteministeren bekræfter, at værnsreglen mod holdingselskaber ikke skal finde anvendelse, hvis der er tale om et børsnoteret holdingselskab, selvom det børsnoterede holdingselskabs aktier måtte være ejet af selskaber, som ikke selv kunne modtage skattefrit udbytte fra det børsnoterede selskabs underliggende selskaber. Generelle bemærkninger Etablering af et personligt holdingselskab er efter FSRs opfattelse et naturligt led i en skatteyders investering i en virksomhed, og har en række funktioner, der i sig selv ikke er skattemæssigt motiverede. Den indkomst, der allokeres til mellemholdingselskabet eller aktionærernes eget holdingselskab i form af udbytte anvendes således ofte til nye investeringer, servicering af gæld mv. Det er dog en væsentlig forudsætning for funktionen af holdingselskabet, at der kan udloddes (delvist) skattefrit udbytte fra driftsselskabet, men det er samtidig væsentligt at bemærke, at skatteyderens skatteevne ikke øges ved at etablere et personligt holdingselskab. Mange aktionærer vælger at oprette et holdingselskab, således at overskydende likviditet fra driften kan samles og investeres i andre aktiviteter eller i aktier eller obligationer. Hvor provenuet anbringes i obligationer eller porteføljeaktier, vil afkastet i mellemholdingselskabet eller i det personlige holdingselskab ifølge det fremsatte lovforslag, blive beskattet uanset ejertid og efter et lagerprincip (med mindre det er unoterede aktier). Beskatningen af udbyttet i mellemholdingselskab eller holdingselskabet synes derfor unødvendig. Beskatningen medfører endvidere en dobbeltbeskatning af den samme indkomst uanset at skatteyderens skatteevne ikke er blevet forøget. Sammenholdt med gældende regler er det en dobbeltbeskatning som hidtil af gode grunde har været reduceret med 66%-reglen i SEL 13, stk. 3 samt 3-års reglen i ABL 9.\n8 8 I nedenstående eksempel illustreres de skattemæssige konsekvenserne ved en investering i porteføljeaktier, der foretages henholdsvist via et selskab og personligt. Investering via selskab i porteføljeaktier Direkte aktie- investering Indkomst i et porteføljeselskab 100,00 100,00 Skat i et porteføljeselskab, 25% - 25,00-25,00 Indkomst til udlodning 75,00 75,00 Indkomst i et holdingselskab 75,00 Skat af udbytte, 25% - 18,75 Indkomst til udlodning til aktionæren 56,25 Indkomst hos aktionæren 56,25 75,00 Skat hos aktionæren, 42% - 23,63-31,50 Provenu hos aktionæren 32,62 43,50 Konsekvenserne af den foreslåede værnsregel er, at en investering via et selskab beskattes med yderligere 43,75% (100-56,25), når udlodningen foretages til holdingselskabet. FSR finder at den foreslåede værnsregel i 4A, stk. 3 er meget vidtgående, da der som udgangspunkt vil ske løbende beskatning af det afkast, der genereres i holdingselskabet. Placering af overskydende likviditet i et holdingselskab er ikke motiveret i skatteudskydelse, men i at aktionæren ønsker at forbedre afkastet af overskydende likviditet. Investering af overskydende likviditet kunne alternativt være foretaget i driftsselskabet. Den såkaldte skatteudskydelse opstår derfor udelukkende fordi, aktionærerne finder det hensigtsmæssigt at adskille overskydende provenu og geninvesteringer fra driften i datterselskabet. At beskatningen afhænger af valg af koncernstrukturer bryder med den generelle tendens i skattelovgivningen, jf. herved eksempelvis bemærkninger til L 121, og princippet om beskat-\n9 9 ning ud fra en betragtning om skatteevne. Skatteyderens skatteevne øges ikke ved at stifte et holdingselskab. Princippet om beskatning ud fra skatteevnen brydes specielt i de tilfælde, hvor udlodningen ikke reinvesteres, men derimod anvendes til eksempelvis at servicere gæld i holdingselskabet, der er optaget i forbindelse med købet af aktierne. Dette vil meget ofte være tilfældet pga. aktieselskabslovens regler om selvfinansiering. Problemstillingen kan illustreres således: F1 F2 F3 F4 12,5 % 12,5 % 12,5 % 12,5 % F5 F6 F7 F8 12,5 % 12,5 % 12,5 % 12,5 % Udbytte % MH2 Afdrag og renter 50 Bank2 Udbytte % MH1 D Afdrag og renter 100 Bank1 FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at bekræfte, at serviceringen af gæld i mellemholdingselskabet medfører, at aktionæren skal betale skat ved udlodninger uden, at aktionæren har modtaget eller vil modtage en udlodning? Hvad gælder eksempelvis, efter at aktierne i MH2 er solgt og der udloddes et udbytte til de nye aktionærer finansieret af midler, der allerede er beskattet som fiktivt udbytte hos F1-F8? Værnsreglen risikerer at ramme mange aktionærer, der af hensyn til finansieringen har foretaget investeringen i driftsselskabet via et holdingselskab. Konsekvensen kan for mange blive, at aktionæren nødsages til at afstå aktier for at kunne betale skatten. Hvis en udlodning i ovenstående tilfælde anses for udloddet til F1-8, men anvendes af MH1 og MH2 til at servicere gælden, hvorfor der ikke kan ske videreudlodning til F1-8, anses disse aktionærer da for at have ydet et skattepligtigt tilskud til MH1 eller MH2?\n10 10 FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at bekræfte, hvorvidt MH2, MH1 og D er omfattet af obligatorisk national sambeskatning når aktierne i D anses for ejet af aktionærerne F1-8. Vil et eventuelt skattepligtigt udbytte skulle medregnes ved opgørelsen af nettofinansieringsudgifterne i relation til rentefradragsbegrænsningsreglerne i SEL 11B og 11C hos de respektive selskaber? Konsekvenser for eksisterende strukturer Værnsreglen i det fremsatte lovforslag rammer såvel eksisterende koncernstrukturer som fremtidige dispositioner. Medens aktionæren i forhold til fremtidige dispositioner har mulighed for at indrette koncernstrukturen bedst muligt, vil mange eksisterende koncerner blive ramt af den pågældende værnsregel. Dette til trods for, at aktionærerne har disponeret i overensstemmelse med gældende regler, og en lang praksis fra skattemyndighederne, hvor man har accepteret, at kravet i SEL 13 opfyldes ved at etablere mellemholdingselskaber. Aktionærer i eksisterende koncernstrukturer nødsages reelt til at foretage omstruktureringer af koncernen inden bestemmelsernes ikrafttræden for ikke at blive ramt af de uhensigtsmæssige overgangsbestemmelser i lovforslaget. FSR skal endvidere påpege at aktionærer, der har valgt at erhverve aktier via et selskab i visse tilfælde har valgt dette for at have mulighed for at afstå aktierne skattefrit. Efter gældende regler kræver dette ikke en ejerandel på 10%. Lovforslagets bemærkninger om, at værnsreglen indsættes for at undgå omgåelse af 10% kravet, bør derfor ikke gælde eksisterende selskabsaktionærer, der ikke ejer 10%, men som har erhvervet aktierne for at kunne afstå disse skattefrit efter tre års ejertid. Som eksempel kan nævnes en eksisterende dansk koncern, hvor det for en række år siden blev vedtaget, at tilbyde ledende medarbejdere et medejerskab af koncernen. I kraft af den særlige stilling som denne gruppe af aktionærer indtager, blev det besluttet, at etablere et samlet holdingselskab, hvori medarbejderne kunne tegne aktier. Aktionærernes forhold kunne endvidere reguleres i en aktionæroverenskomst. Øvrige aktionærer i driftsselskabet lagde tilmed vægt på, at medarbejderne blev samlet i ét selskab med henblik på at sikre en simpel ejerstruktur i driftsselskabet.\n11 11 Medarbejderne valgte alle at erhverve aktierne via deres eget holdingselskab. Koncernstrukturen i dag er således, at holdingselskabet ejer ca. 23% af driftsselskabet. Holdingselskabet er ejet af en række selskabsaktionærer, hvoraf 3 aktionærer ejer henholdsvis 40%, 25% og 15%. De resterende selskabsaktionærer ejer mellem 1% og 3%. Koncernstrukturen kan illustreres således: 40 % 25 % 15 % 3 % 3 % 3 % 3 % 2,5 % 2,5 % 2 % 1 % Holding 23 % Drift Ingen af selskabsaktionærerne i holdingselskabet kan modtage udbytte skattefrit ved direkte ejerskab i driftsselskabet. 20% af aktiekapitalen i holdingselskabet er endvidere ejet af selskaber, der ikke kan modtage udbytte skattefrit fra holdingselskabet. Oprettelsen af holdingselskabet har på intet tidspunkt være motiveret i reglerne om skattefri udbytte, hvilket tydeligt ses ved, at aktionærerne i stort omfang består af selskaber, der ikke kan modtage skattefrit udbytte fra holdingselskabet. Holdingselskabet er derimod stiftet for at opnå en effektiv ejerstruktur, hvor ledende medarbejdere har mulighed for at blive medejere af selskabet, og hvor særlige forhold vedrørende disse aktionærer reguleres i en aktionæroverenskomst. Ovenstående struktur illustrerer, at forslaget rammer selskabsaktionær, der ikke har haft de skattemæssige regler vedrørende udbytte i tankerne ved etablering af koncernen. FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at kommentere om det er tilsigtet at ramme denne type koncernstrukturer?\n12 12 Bemærkninger vedrørende forståelsen af værnsreglen Ud over, at reglen efter FSRs opfattelse er unødvendig, og indebærer en række uhensigtsmæssige følgevirkninger, er reglen meget kompliceret og rammer som følge af overgangsbestemmelserne vilkårligt. Den komplicerede udformning af reglen medfører først og fremmest, at reglen bryder den tilsigtede systematik i aktieavancebeskatningsloven. De foreslåede regler indfører 2 nye definitioner i ABL samt en opsamlingsbetegnelse for de resterende aktietyper kaldet porteføljeaktier. Datterselskabsaktier defineres i stk. 1 som aktier i selskaber, hvor en selskabsaktionær ejer minimum 10 % af aktiekapitalen. Stk. 1 henviser dog til stk Stk. 2 og stk. 4 nævner henholdsvis betingelser for, at der er tale om datterselskabsaktier, samt hvilke værdipapirer, der ikke skal betragtes som datterselskabsaktier. Stk. 3 omhandler hvem, der i visse situationer anses for at eje de pågældende aktier. Stk. 3 omtaler dog stadig aktierne som datterselskabsaktier, og det er derfor vanskeligt at forstå stk. 3 som en undtagelse til definitionen i stk. 1. Det forekommer således uklart om der er sammenhæng mellem lovens bemærkninger og bestemmelsens ordlyd. Hverken bestemmelsen eller bemærkningerne til lovforslaget giver den fulde forståelse for de skattemæssige konsekvenser i tilfælde, hvor koncernen er struktureret i flere led. I bemærkningerne (s. 38) vises et eksempel, hvor aktierne i driftsselskabet D skal anses for ejet direkte af selskabsaktionærerne F1-4. Aktionærernes indirekte ejerandel i D (via MH2 og MH1) er hver 6%. Koncernstrukturen ser ifølge beskrivelsen således ud:\n13 13 F1 F2 F3 F4 25 % 25 % 25 % 25 % MH2 S 60 % MH1 40 % 40 % D FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at bekræfte, at i tilfælde af en udbytteudlodning fra D til MH1, skal hvert af selskaberne F1-4 medregne 15% (25% af 60%) af det samlede udbytte, der udloddes fra D til MH1. FSR forstår reglen således, at S ikke skal anses for at eje aktier direkte i D, hvorfor S ikke skal medregne de resterende 40% af udlodningen. Udlodningen ville dog være skattefri, idet S ejer en indirekte ejerandel på 16% i D. Skatteministeren bør bekræfte denne opfattelse af reglen. Skatteministeren bør endvidere bekræfte, at de 40% af udlodningen fra D, skal anses som modtaget af MH1, såfremt S er en person og ikke et selskab, og at udlodningen vil kunne modtages skattefrit af MH1. Såfremt udlodningen anses for modtaget af MH1 anmodes om at skatteministeren bekræfter, at MH1 s ejerandel i D stadig anses for at udgøre 40% (og ikke de 16% som er andelen vedr. S), og at udlodningen, derfor kan modtages skattefrit. I det omfang udbyttet fra D er skattepligtigt for F1-F4, opstår spørgsmålet, om D er pligtig at indeholde udbytteskat med 28%. Skatteministeren bør redegøre for, hvorledes D i bekræftende fald kan sikre sig de nødvendige informationer om den ultimative aktionærstruktur, således at D kan overholde sine indeholdelsespligter. FSR skal i den forbindelse rette opmærksomheden på bemærkningerne til L 201 (s. 15) hvor det netop anføres at det udstedende selskab vil\n14 14 ikke altid have kendskab til de enkelte ejere. Selskabet skal derfor kun indberette identiteten af ejeren, hvis det kender til denne. Hvis MH1 er et børsnoteret selskab eller dets aktier af andre grunde hyppigt handles mellem nye aktionærer, vil det være særdeles vanskeligt for D at skaffe sig aktuelle oplysninger om den ultimative aktionærstruktur. Hvorledes mener Skatteministeriet, at D i en sådan situation skal varetage sin eventuelle indeholdelsespligt ved udlodning af udbytte til MH1? Det fremgår ikke af lovforslaget eller bemærkningerne, hvorledes selskaberne skal forholde sig, når MH1 senere videreudlodder udbyttet til MH2 og S. FSR anmoder om at skatteministeren redegør herfor, særligt, hvorvidt den del af udbyttet, som videreudloddes til MH2, igen skal anses for modtaget af F1-4? Spørgsmålet bliver især relevant såfremt aktiekapitalen i MH2 ejes af flere aktionærer, eks. F1-8. Se nedenstående illustration (hver ejer da 12,5% af MH2). F1 F2 F3 F4 F5 F6 F7 F8 12,5% 12,5% 12,5% 12,5% 12,5% 12,5% 12,5% 12,5% MH2 S 60 % MH1 40 % 40 % D Over 50% af aktiekapitalen i MH2 vil dermed være ejet af selskabsaktionærer, der ikke vil kunne modtage skattefrit udbytte ved direkte ejerskab i MH1 (hver har en indirekte ejerandel på 7,5% i MH1). Skatteministeren bør nærmere redegøre for, hvorledes det sikres, at F1-8 ikke undergives beskatning en gang til af det samme udbytte? FSR antager at det vil kræve, at F1-8 skal føre en form for saldo for allerede beskattet udbytte? Hvorledes har man tænkt sig at holde rede på, hvornår der er tale om videreudloddet udbytte, som allerede er beskattet og hvornår der er tale om udbytte som skal beskattes?\n15 15 Hvis aktierne i MH1 sælges uden at udbyttet er udloddet til MH2, vil værdien af aktieposten i MH1 alt andet lige være højere, end hvis udbyttet var udloddet til MH2. Aktionærerne F1-8 vil dermed blive beskattet af aktieavancen, selvom de også er beskattet af udbyttet fra D til MH1. FSR anmoder om at skatteministeren forholder sig til dette. FSR skal endvidere foreslå at indhente skatteministerens kommentar til det tilfælde, hvor MH1 og/eller MH2 er hjemmehørende i udlandet. Selvom aktierne i D skal anses som ejet direkte af F1 -F8, vil dette ikke være tilfældet i henhold til udenlandsk skatteret. Ved udlodning af udbytte fra D eller ved afståelse af aktier i D, vil der således være stor risiko for, at både F1-8 og MH1 beskattes, sidstnævnte efter udenlandske regler. En sådan dobbeltbeskatning vil være en væsentlig hindring for etablering af holdingselskaber i udlandet. FSR foreslår at skatteministerens kommentar hertil indhentes. Selskabsskattelovens 17, stk. 2, giver mulighed for datterselskabslempelse. Ministeren bør redegøre for, hvorledes denne bestemmelse finder anvendelse, når udenlandske udbytter beskattes hos de indirekte aktionærer her i landet efter den foreslåede bestemmelse. Betingelserne i stk. 3, nr. 1-3 FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at uddybe betingelserne i nr. 1-3 i 4A, stk. 3. 4A, stk. 3, nr. 1 - Primære funktion I følge lovforslagets bemærkninger skal mellemholdingselskabets primære funktion være, at eje datterselskabsaktier, hvorved forstås aktier i et eller flere datterselskaber. Der skal ifølge bemærkninger foretages en konkret vurdering af formålet med mellemholdingselskabets eksistens. Skatteministeren bør uddybe hvilke faktorer, der skal lægges vægt på ved vurdering af mellemholdingselskabs funktion. Skatteministeren bør bekræfte at såfremt mellemholdingselskabet ifølge dets vedtægter har andet formål end ejerskab af datterselskabsaktier, så finder reglen ikke anvendelse?\n16 16 Skatteministeren bør også bekræfte, at ejerskab af porteføljeaktier i ikke-uvæsentligt omfang medfører, at mellemholdingselskabet har anden aktivitet end ejerskab af datterselskabsaktier. Skatteministeren bør endvidere bekræfte, at såfremt mellemholdingselskabet udelukkende eller delvist har som funktion, at visse personer skal have medejerskab af koncernen, så finder reglen ikke anvendelse? Skatteministeren bør yderligere bekræfte, at såfremt mellemholdingselskabet har som funktion at optage og servicere gæld til finansiering af købet af aktierne i datterselskabet, så finder reglen ikke anvendelse? Skatteministeren bør endelig redegøre for hvilke dokumentationskrav, der stilles for selskabets funktion. 4A, stk. 3, nr. 2 - Reel økonomisk virksomhed FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at uddybe det nærmere indhold af begrebet reel økonomisk virksomhed vedrørende aktiebesiddelsen, idet der helt savnes konkrete retningslinjer for hvad der skal forstås ved det benyttede begreb, herunder det påkrævede aktivitetsomfang og kravet til selskabets fysiske eksistens. Det er afgørende at få defineret indholdet af reglen, således at den objektivt kan håndteres af de (mange) holdingselskaber den potentielt vil kunne finde anvendelse på. Det bør undgås at selskaberne og deres aktionærer skal leve med en væsentlig retsusikkerhed indtil der måtte blive skabt en praksis på området. Skatteministeriet bedes endvidere forholde sig til bestemmelsens sammenhæng med Højesterets dom i sagen Johnson Holding (SKM HR), hvor det klart blev slået fast, at et holdingselskab udøver erhvervsmæssig virksomhed, uden at der blev stillet detaljerede krav til måden denne virksomhed blev udøvet på. FSR foreslår derfor at skatteministeren anmodes om at tage konkret stilling til, om kravet om reel økonomisk virksomhed vedrørende aktiebesiddelsen kan anses for opfyldt i hver enkelt af følgende situationer, og herunder specifikt kommentere på de krav, det er tanken at stille til eksistensen af lokaler, personale og udstyr. I alle situationer forudsættes det, at det grundlæggende krav om udstyr, såsom telefon, fax m.m. er opfyldt.\n17 17 1. Mellemholdingselskabet (MHS) har outsourcet administrative funktioner til en professionel udbyder og er hjemmehørende hos denne administrator. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 2. MHS har outsourcet administrative funktioner til en professionel udbyder, men har lejet eget kontor, hvor MHS er hjemmehørende. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 3. MHS har outsourcet administrative funktioner til en professionel udbyder, men har lejet eget kontor hvor MHS er hjemmehørende. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder. 4. MHS har outsourcet administrative funktioner til en professionel udbyder, men har lejet eget kontor hvor MHS er hjemmehørende. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. 5. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af). MHS har ikke ansat personale, men betaler i stedet datterselskabet for at stille personale til rådighed til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 6. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ikke ansat personale, men betaler i stedet datterselskabet for at stille personale til rådighed til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 7. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ikke ansat personale, men betaler i stedet datterselskabet for at stille personale til rådighed til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder.\n18 18 8. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ikke ansat personale, men betaler i stedet datterselskabet for at stille personale til rådighed til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. 9. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 10. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder. 11. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. 12. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, uden dog at deltage aktivt i ledelsen af disse. 13. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder. 14. MHS er hjemmehørende på samme adresse som et/det datterselskab, MHS ejer (en andel af), men har sit eget kontor til rådighed. MHS har ansat eget personale til vare-\n19 19 tagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. 15. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber, men deltager ikke aktivt i ledelsen af disse. 16. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder. 17. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver. Selskabets bestyrelse forvalter MHS investeringer i andre selskaber ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. 18. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, uden dog at deltage aktivt i ledelsen af disse. 19. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder. 20. MHS har egne lokaler til rådighed og har ansat eget personale til varetagelse af nødvendige administrative opgaver og forvaltning af MHS investeringer i andre selskaber, ved aktiv deltagelse i disses bestyrelsesmøder og/eller direktion. Konsekvensen af den foreslående værnsregel kan formentlig være, at selskaber, der er etableret i EU og som ejer aktier i danske selskaber, nægtes de fordele, som følger af moder/datterselskabsdirektivet. Sådanne fordele kan alene nægtes, såfremt anvendelsen af direktivet vil føre til svig eller misbrug, jf. direktiv 90/435/EØF om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater art. 1, stk. 2. FSR foreslår derfor at skatteministeren anmodes om at vurdere værnsreglens EU-retlige aspekter, herunder især fortolkningen af begrebet reel økonomisk virksomhed vedrørende\n20 20 aktiebesiddelsen i relation til misbrug af fællesskabsretten. Hertil skal bemærkes, at EF- Domstolen bl.a. i sag C-212/97 Centros, har anerkendt, at selskaber kan stiftes i en medlemsstat for efterfølgende at etablere sig i en anden medlemsstat, hvor den faktiske erhvervsudøvelse finder sted gennem fx et datterselskab. Mellemholdingselskaber, der alene udøver reel økonomisk virksomhed gennem en sekundær etablering (det danske selskab), er således ikke udtryk for misbrug af fællesskabsretten. Skatteministeren bør derfor også oplyse om værnreglen i forslaget til selskabsskatteloven 4A, stk. 3, nr. 2 i relation til mellemholdingselskaber stiftet i EU alene finder anvendelse i de tilfælde, hvor anvendelsen af mellemholdingselskaber må betegnes som misbrug af fællesskabsretten. Skatteministeren bør endvidere oplyse om værnsreglen finder tilsvarende anvendelse, såfremt et selskab i Panama i nedenstående struktur ikke har reel økonomisk virksomhed, og selskabet i USA er et stort børsnoteret selskab med egen driftsaktivitet? Skal udbytte fra DK2 til Panama anses for udloddet til USA og er det dermed skattefrit? US 100 % Panama 100 % DK2 100 % DK1 4A, stk. 3, nr. 3 FSR foreslår at det for klarhedens skyld direkte i nr. 3 anføres, at det er udbytte fra datterselskabet, der ikke ville kunne modtages skattefrit. Betingelsen medfører i øvrigt, at de skattemæssige konsekvenser for én aktionær afhænger af en andens aktionærs dispositioner. Ofte har aktionærerne ikke tilstrækkeligt tætte relationer til at have hverken kontrol over eller viden om, hvilke dispositioner den anden aktionær foreta-\n21 21 ger. Derudover kan der indtræffe hændelser, som eksempelvis konkurs, dødsfald mv. der medfører at aktionæren må afstå sine aktier. Problematikken kan illustreres ved følgende eksempel, der tager udgangspunkt i en eksisterende struktur: Holdingselskabet A ejer 60% af driftsselskabet B. A har i alt 8 aktionærer, hvoraf 6 er selskaber. Aktiekapitalen i selskab A er fordel med 12% til selskaberne 1-4, 20% til selskab 5 og 30% til selskab 6. De resterende 2% er ejet af personer % 12 % 12 % 12 % 20 % 30 % 1 % 1 % A B 60 % Værnsreglen finder ikke anvendelse, idet andelen af de selskaber, der ikke ville kunne modtage udbytte skattefrit ved en direkte ejerandel i B ikke er over 50%. FSR forstår reglen således at selskabsaktionær 5 blot skal sælge mere end 2% af aktiekapitalen i selskab A til en anden selskabsaktionær end selskabsaktionær 6, førend dette har alvorlige konsekvenser for selskabsaktionærerne 1-4, idet mere end 50% af aktierne i A herefter ejes af selskaber, der ikke ville kunne modtage udbytte fra A skattefrit ved direkte ejerskab. Sælges der f. eks. 4% til en anden selskabsaktionær end selskabsaktionær 6 har det ligeledes alvorlige konsekvenser både for aktionæren selv, og for selskabsaktionærerne 1-4. Selskabsaktionærerne 1-5 vil også i denne situation blive anset for at have afstået deres aktier, jf. bestemmelsen til ABL 33 A, jf. forslaget 1, nr. 45. Skatteministeren bør oplyse, på hvilket tidspunkt moderselskabets aktionærer, skal opfylde betingelserne for at modtage skattefrit udbytte. FSR finder at den skattemæssige konsekvens for andre aktionærer af en enkelt aktionærs dispositioner, savner proportionalitet og er meget betænkelig også ud fra en retssikkerhedsmæs-\n22 22 sig synsvinkel. En skatteyder bør ikke kunne beskattes som følge af en anden skatteyders disposition, endda uden at den pågældende på noget tidspunkt har haft indflydelse på dispositionen eller accepteret denne. Ovenstående koncernstruktur er illustreret med udgangspunkt i en eksisterende virksomhed, hvor der lægges stor vægt på, at medarbejderne har del i ejerskabet. Ved ophør af ansættelsen, er det derfor hensigten at aktionæren skal sælge sine aktier. Resultatet er, at der i denne koncern (samt mange andre koncerner) jævnlig sælges aktier mellem nye og gamle medarbejdere. Det foreliggende lovforslag medfører en væsentlig forringelse for denne type virksomheder med hensyn til at tilrettelægge ejerstruktur og generationsskifte i fremtiden. FSR foreslår i øvrigt, at skatteministeren anmodes om at bekræfte, at både direkte og indirekte aktiebesiddelser medregnes, således at følgende tilfælde ikke er omfattet af mellemholdingselskabsreglen, fordi 4 A, stk. 3, nr., 3 ikke vil være opfyldt. A som er et selskab eller en fond(erhvervsdrivende eller ikke erhvervsdrivende) ejer 60% af et holdingselskab, der igen ejer 15% af aktierne i selskab B. A's indirekte ejerandel i B udgør herefter 9%. Herudover har A en direkte ejerandel i B på 10%. Ved bedømmelsen efter 4 A, stk. 3, nr. 3 må de 9% skulle sammenlægges med de 10%, hvorefter betingelsen for at modtage skattefrit udbytte på såvel den indirekte som den direkte aktiebesiddelse er opfyldt. Omkostningsgodtgørelse - Lovforslagets 12 nr. 1 (LL 7Q, stk. 3) FSR har i sit høringssvar af 29. marts 2009 udtrykt stor bekymring for det retssikkerhedsmæssige problem i at fjerne omkostningsgodtgørelse for selskaber og fonde. Skatteministeren anfører at der under det nuværende system er risiko for misbrug af reglerne, således at skatteyderen har incitament til først at fremlægge relevante oplysninger under en senere sag, i stedet for den samfundsmæssigt mest optimale situation, hvor skatteyderen fremlægger informationen allerede under SKATs indledende behandling. Det er FSRs opfattelse at der allerede i dag udfoldes store bestræbelser fra skatteyderne på at fremlægge alle relevante oplysninger i første instans. Det forekommer i øvrigt inkonsekvent, at skatteministeren samtidig erkender, at SKATs hidtidige behandling af skattesager ikke i tilstrækkeligt omfang medvirker til at alle oplysninger fremkommer i begyndelsen af en skattesags forløb.\n23 23 Under alle omstændigheder finder FSR, at det af hensyn til retssikkerheden er afgørende at adgangen til fuld omkostningsgodtgørelse i det mindste fastholdes i følgende tre situationer: 1) Skatteyderen vinder sagen. Det bør fortsat ikke koste skatteyderen penge at vinde sin skattesag 2) Skattemyndighederne anser en sag de har tabt for principiel og indbringer den for næste instans. Det bør ikke koste den enkelte skatteyder penge at skattemyndighederne anser en tabt sag for principiel. Skatteyderen har selvfølgelig ingen interesse i, at sagen prøves ved næste instans af principielle grunde 3) Landsskatteretten eller Skatterådet finder at afholdelse af syn og skøn vil tilføre sagen væsentlige oplysninger, som ikke mere hensigtsmæssigt kan indhentes på anden måde. Med det foreslåede system vil det givet komme sager, hvor skatteyderen alene fordi skattemyndighederne rejser sagen eller indbringer den for næste instans, vil opgive sagen ud fra driftsøkonomiske betragtninger. Dette finder FSR stærkt betænkeligt for retssikkerheden. Når det samlede provenu ved at ophæve adgangen til omkostningsgodtgørelse for selskaber og fonde kun er vurderet til 40 mio. kr. må provenutabet ved at opretholde adgangen til fuld omkostningsgodtgørelse i ovennævnte tre situationer være forsvindende lille. FSR har kunnet konstatere, at skatteministeren i høringsnotatet anfører, at skatteyderen jo stadigvæk vil blive tilkendt sagsomkostninger, hvis sagen vindes og at det derfor ikke er nødvendigt med omkostningsgodtgørelse. Dette er ikke korrekt. Dels får man ikke sagsomkostninger ved Landsskatteretten og dels er praksis ved domstolene sådan at tilkendte sagsomkostninger stort set aldrig dækker de reelle omkostninger ved at føre sagen. Slutteligt skal vi anmode om, at der indsætte en positiv lovhjemmel i LL 7 Q, som giver mulighed for fradrag for alle omkostninger i forbindelse med en skattesag, såfremt der ikke kan ydes omkostningsgodtgørelse. Dermed sikres det, at der ikke lovgives i bemærkningerne. Formuleringen af LL 7Q kunne eksempelvis lyde således:\n24 24»Stk. 3. Udgifter i forbindelse med sagkyndig bistand i skattesager kan fradrages i opgørelsen over den skattepligtige indkomst, såfremt der ikke kan ydes godtgørelse efter skatteforvaltningslovens kapitel 19. «Lempelse for udenlandsk skat - Lovforslagets 14, nr Ifølge selskabsskattelovens 17, stk. 2 kan selskaber, der modtager udbytte, der ikke er omfattet af skattefriheden efter 13, stk. 1, nr. 2 få lempelse for den skat, der er betalt i datterselskabet eller underliggende datterselskaber. Med lovforslaget sker der en harmonisering af skattereglerne for udbytter og aktieavancer, således at også aktieavancer beskattes. FSR skal derfor foreslå, at reglen i 17, stk. 2 ligeledes harmoniseres og dermed også skal gælde for avancer på aktier, som ikke er omfattet af definitionen datterselskabsaktier eller koncernselskabsaktier, således at selskabet kan få lempelse for den skat, der er betalt i datterselskabet og underliggende selskaber. Statusskift - Lovforslagets 1, nr. 45 (ABL 33 A) FSR foreslår at skatteministeren anmodes om at oplyse, hvad konsekvensen af et statusskifte er? Hvis et selskab går fra en aktiebesiddelse på 100% til en aktiebesiddelse på 9%, dvs. der sker statusskifte efter den foreslåede regel i ABL 33 A - skal samtlige 100% så anses for afstået eller kun 91%? Tilsvarende den modsatte vej hvilken aktiepost skifter status hvis et selskab har en aktiebesiddelse på 9% og denne øges til 100%? Uudnyttede aktietab - Lovforslagets 1, nr. 55 (ABL 43, stk. 3) Efter den nuværende ABL 8, stk. 2, bliver tab på aktier, der realiseres ved en kapitalnedsættelse/salg til udstedende selskab ikke til et kildeartsbegrænset tab, når aktionæren fortsat ejer aktier i selskabet efter kapitalnedsættelsen. Et sådant aktietab tillægges i stedet anskaffelsessummen for de resterende aktier. I tilfælde, hvor ejertiden på de resterende aktier overstiger tre år ved overgangen til de foreslåede regler, vil sådanne aktionærer miste tabsfradragsmuligheden. FSR har svært ved at se rimeligheden i, at sådanne aktionærer skal stilles ringere end aktionærer, der havde solgt samtlige aktier og derved realiseret et kildeartsbegrænset tab, som kan modregnes i nettogevinster under de nye regler. FSR foreslår derfor, at der formuleres en overgangsregel, hvorefter aktietab, der er blevet tillagt anskaffelsessummen efter reglen\n25 25 i ABL 8, stk. 2, bliver til kildeartsbegrænset tab ved overgangen til de nye regler, og dermed vil kunne modregnes, hvis der er tale om porteføljeaktier. I høringssvaret af 29. marts 2009 foreslog FSR, at et selskabs tab realiseret under lagerbeskatning af porteføljeaktier ikke skulle kunne begrænses efter reglerne om ejerskifte i LL 15. Hertil svarede Skatteministeriet, at der ikke sås at være grund til at behandle sådanne tab anderledes end andre tab, og at der heller ikke er særlige regler for underskud opstået ved erhvervsvirksomhed, selv om virksomheden fortsat ejes af selskabet efter ejerskiftet. Dette argument er efter FSR opfattelse ikke overbevisende, idet der er en væsentlig forskel på, om der er tale om tab, der opstår under en lagerbeskatning eller tab, der opstår under almindelig realisations-indkomstbeskatning. Lagerbeskatning er jo en teknisk beregningsmetode, hvor det er accepteret, at beskatningen løsriver sig fra de faktisk opnåede avancer og tab netop med den begrundelse, at når beskatningen over tid ses samlet, så vil lagerbeskatningen over flere år være i overensstemmelse med de faktisk realiserede avancer/tab. Ved ikke at anerkende, at der er et særligt behov for, at "tekniske tab" opstået under en lagerbeskatning bevares, selvom der sker ejerskifte i det selskab, der lagerbeskattes, så siger man samtidig, at det også er uden betydning, at den endelige beskatning på ingen måde afspejler de faktiske opnåede avancer og tab. Det kan ikke være hensigten. FSR er klar over, at en særregel om bevarelse af porteføljetab ville kunne misbruges, og det er grunden til, at FSR i sit forslag lagde op til, at særreglen skulle gælde, så længe de "overtagne" porteføljeaktier var i selskabet. Beskatning af carried interest - Lovforslagets 1, nr. 6 og 12, nr. 15 (ABL 17 A og LL 16 I) FSR forstår at der er et politisk ønske om at beskatte kapitalfondspartnernes carried interest, som om dette var oppebåret som lønindkomst. I den foreslåede form medfører reglerne dog usikkerhed om, hvorvidt skatten kan overstige almindelig lønindkomstbeskatning, ligesom skatten kan blive aktuel, før kapitalfondspartnerne har rådighed over midlerne. Hensigten med reglerne er, at kapitalfondspartnerne sidestilles med lønmodtagere for så vidt angår carried interest -elementet af deres investeringsafkast, og at de hverken skal beskattes lempeligere eller hårdere end almindelige lønmodtagere.


Skoleplaner får forlænget frist | aoh.dk\nSkoleplaner får forlænget frist\nFolkene bag »Aktivitets- og Naturcenter Vind« glæder sig over at have fået mere tid\n21. marts 2012, 14.27\nDet er efterhånden længe siden, at det for sidste gang ringede ind for eleverne på Vind Skole, der sidste sommer blev lukket.\nHvad der herefter skal ske med bygningerne har været genstand for megen debat.\nVind Sogns Borgerforening blev stillet i sigte, at de kunne overtage bygningerne kvit og frit fra kommunen, hvis de ellers ville have dem, og i Vind har de et stort ønske om at udnytte bygningerne til noget, der vil komme lokalsamfundet til gode.\nDerfor blev der efter et borgermøde nedsat en arbejdsgruppe, der for nylig præsenterede et idéoplæg om at lave et aktivitets- og naturcenter.\nSkal det blive en realitet, skal der penge i kassen, og det arbejder gruppen i øjeblikket hårdt på.\nDerfor var det særdeles godt nyt for Vind, da politikerne på et møde i økonomi- og erhvervsudvalget besluttede at forlænge Vindboernes frist for at sige ja til bygningerne med et år, så de nu har til 31. december 2012 til at beslutte sig.\n- Det er dejligt. Det var det vi gik og håbede på, for det giver os lidt ekstra tid til at få kvalificeret de ting, vi arbejder med, siger John Møllgaard, der er formand for den nystiftede forening »Aktivitets- og Naturcenter Vind«.\nDet handler i første omgang om at få søgt penge hos blandt andet en række fonde.\nFørste skud på stammen var en ansøgning til Realdanias kampagne til »byggeriets ildsjæle«.\n- Der fik vi desværre afslag, og skal vi være helt ærlige, var vi måske ikke helt klar til at søge. Det havde ellers været det boost til at komme i gang, som vi havde håbet på, siger John Møllgaard.\nBange for økonomi\nFolkene bag aktivitets- og naturcentret arbejder dog ufortrødent videre og tror stadig fuldt og fast på, at projektet bliver realiseret.\n- Vi håber stadig på, at hele projektet bliver til noget. Det er økonomien, vi er bange for lige nu, og det er derfor, vi ikke tør sige ja til bygningerne lige nu, men vi tror på konceptet, siger formanden.\n- Nu har vi fået den udsættelse, vi ønskede os, til lige at få mavefornemmelsen med, men jeg håber, vi er klar til at tage imod tilbuddet, længe inden fristen udløber, siger John Møllgaard.\nUngdomslandshold søger revanche i Vildbjerg\nVildbjerg-flag skal skiftes efter kun to år


Skal der betales SKAT af legater?\nAlle legatuddelinger fra det offentlige, legater, fonde og foreninger mv. er principielt skattepligtig indkomst hos modtageren. Skattens størrelse afhænger af modtagerens skatteforhold.\nSom hovedregel skal du betale skat af legater, men uddelinger fra foreninger og fonde godkendt af SKAT til at uddele midler til fx sociale formål, er skattefri op til 10.000 kr. Studielegater er også under visse betingelser skattefrie.\nUddelinger fra foreninger og fonde godkendt af SKAT til at uddele midler til sociale og sygdomsbekæmpende formål, er skattefri op til 10.000 kroner. Den del, der overstiger 10.000 kroner, skal du betale skat af.\nLegater er ikke A-indkomst, men B-indkomst. Selvom der ikke skal indeholdes kildeskat, skal de indberettes til SKAT med de relevante oplysninger, så SKAT kan identificere legatmodtageren. Indberetningspligten omfatter ikke kun penge, men også naturalydelser, der skal værdiansættes til markedsværdi (læs mere i bekendtgørelse nr. 1148 af 26/9 2013, § 11).\nLegatnet.net tager intet ansvar for ovenstående informationer eller efterfølgende ændringer i skattelovgivningen. Ovenstående har til formål at informere generelt. Har du behov for at træffe beslutning om, hvorvidt - og i givet fald hvordan - du skal handle i et konkret tilfælde, bør du altid søge bistand hos en skatterådgiver eller anmode om et bindende svar fra SKAT


Brolægger i Sandbjerg Rudersdal - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBrolægger Sandbjerg Rudersdal\nDygtig brolægger i Sandbjerg Rudersdal\nSandpartikler bør typisk være symmetrisk og kantet i formen. Partikler, der er for runde og tæt på samme graduering i sidste ende vil udvaske af leddene. Sand, der er for blød, vil ikke være i stand til at overføre belastninger ordentligt. Brolægger i Sandbjerg Rudersdal har flere forskellige muligheder for sand. Polymer sand vinder i popularitet blandt entreprenører af flere grunde. Polymere sand er i modsætning sand. Polymere sand bliver på plads, stabiliserer arbejde, følger bevægelse af pavers, reducerer ukrudt, holder insekter fra at trænge ind mellem leddene og fås i forskellige farver. Andre samlingsmetoder sand, der almindeligvis anvendes af entreprenører er brolægger i Sandbjerg Rudersdal sand, torpedo sand og sten støv.\nTypisk når samlingerne mellem pavers er helt fyldt med sand, er de belastninger, der påføres pavers overføres til de omgivende pavers. Dette gør det muligt brolægger enheder brolægger i Sandbjerg Rudersdal til at fungere sammen, som en bærende system. Samlinger, der ikke er helt fyldt med samling sand kan forårsage fliser til at handle uafhængigt, hvilket kan resultere i fremtiden fortovet fiasko.\nPavers vil have tendens til at flytte og dreje, når den udsættes for forskellige belastninger. Fuger mellem fliser, der er helt fyldt med sand, vil forhindre dette. De fleste pavers er fremstillet med afstandsstykker barer. Disse afstandseffekter stænger skabe et rum mellem pavers, der muliggør brolægger i Sandbjerg Rudersdal korrekt sand installation. Asfaltudlæggere, der er installeret uden afstandseffekter barer vil have en tendens til at knibe, hvilket resulterer i skår af pavers i tung trafik.\nBillig brolægger i Sandbjerg Rudersdal\nFør fugesand er spredt over overfladen af pavers. Pavers skal komprimeres. (Se afsnit 4.8). Efter din første komprimering af fliser, kan du sprede en liberal mængde samling sand hen over overfladen af fliser. Når du har spredt fugesand, er du nødt til at feje sandet ned udlæggeren leddene. Når fugesand er blevet fejet hen over overfladen af udlæggeren, kan du vibrere pavers med en pladevibrator. Når komprimering pavers med fugesand, anbefales det at komprimere pavers i to forskellige retninger. Brolægger i Sandbjerg Rudersdal dette vil tvinge fugesand ned i leddene og lås de pavers. Efter komprimering pavers bør fugesand påføres hele overfladen igen og fejes på plads. Dette vil sikre, at alle samlinger er korrekt udfyldt. Du bør gentage denne proces så mange gange som nødvendigt for at fylde alle leddene.\nBrolægger Ajstrup Mariagerfjord\nBrolægger Skovlund Hillerød\nBrolægger Tulstrup Ikast-Brande\nBrolægger Gudsø Kolding\nBrugerbedømmelse: 4.6/5 baseret på 94 anmeldelser 0


Ilse Jacobsen Softshell Frakke 3/4 Creme/Sort (Model 7)\nIlse Jacobsen 3/4-lange regn/overgangsfrakke. Frakken er vindtæt og vandafvisende, og lavet i softshell som gør at huden kan ånde i den. Alle søm er svejset, for at gøre den ekstra tæt. Frakken er foret med dejlig sølvgråt blødt fleece foer, som gør den behagelig og lun. Lynlåsen kan desuden åbnes og lukkes nedefra. Frakken har en stor hætte og lomme på ærmet. Her i en lækker sort farve med svagt mønster og flot kostrastfarve i oliven ved frakkens lynlåse.


Servietholdere & servietringe | Køb hos Kitchen Living Dining\nServietholdere og servietringe er en smuk detalje i enhver borddækning. En serviet i servietring vil fuldende bordets udtryk og give det et strejf af luksus, uanset om det er til hverdag eller festlige begivenheder. Hos Kitchen Living Dining har vi et stort udvalg af servietholdere og servietringe til alle anledninger. Læs mere her og få viden om, hvordan du kan gøre lidt ekstra ud af borddækningen.\nServietholdere kombinerer det praktiske og æstetiske\nDu kan sagtens blande det praktiske med det æstetiske – og der findes talrige produkter til boligen og køkkenet, hvor design smelter sammen med funktion.\nEn køkkenrulleholder sikrer dig for eksempel papir lige ved hånden og ser samtidig flot ud på bordet i køkkenet. På samme måde er en servietholder til bordet et godt eksempel på kombinationen af form og funktion.\nServietholdere er en elegant måde for dig at holde styr på servietterne. Uanset om du hurtigt skal tørre noget op, eller du skal dække bord, har du altid mere end én serviet ved hånden, når du får brug for det.\nEn Zone eller Funktion servietholder kan skabe et flot blikfang på middagsbordet samtidig med, at du har servietter i nærheden. Ønsker du en stående servietholder i sort, natur eller stål? Dyk ned i udvalget og find din favorit her.\nHvordan bruger man servietringe?\nDer findes meget tilbehør til bordet, der passer godt sammen. Ligesom bordskånere passer godt med gryder og varme fade, er servietringe og servietholdere et perfekt match.\nServietringe højner udtrykket af bordet og skaber prikken over i’et ved en elegant borddækning – uanset, hvilken begivenhed der er tale om. Kunne du tænke dig at vide mere om, hvordan du bruger en sådan ring, beskriver vi det herunder.\nFoldning af servietter med servietringe\nDer findes utallige måder at folde servietter på – det afhænger af din personlige stil og præferencer. En klassisk måde er med en simpel knude.\nHar du servietter af stof, kan du nemt og enkelt folde en dekorativ knude, hvor ringen kan sættes rundt om midten. Denne metode er ideel til hverdagen, men passer også godt til både konfirmationer, fødselsdage og barnedåb.\nDu skal blot folde to modsatte hjørner mod hinanden og derefter binde en knude med de to andre hjørner, så du har mere stof at binde knuden med.\nEr du mere til det kreative fremfor det klassiske, kan du finde mange guides og videoer på internettet til foldning af servietter, du kan lade dig inspirere af.\nKitchen Living Dining – stilrene og billige servietringe og servietholdere\nHos Kitchen Living Dining har vi alt, du skal bruge til en flot borddækning.\nUdover et stort udvalg af bestik og duge, har vi billige servietringe på tilbud fra anerkendte brands som Zone og Funktion, som begge er kendte for god kvalitet og smukke designs.\nFind inspiration til borddækningen til din næste middag eller fest i vores udvalg. Er du på jagt efter en god gave inden for køkken, bolig eller borddækning, er du landet det rette sted. Glæd én, du holder af med design i særklasse fra Kitchen Living Dining.


Samarbejde om indkøb og kompetenceudvikling i forbindelse med de nye kvalitetsstandarder for akutfunktioner | Fælleskommunalt Sundhedssekretariat\nPå mødet i Sundhedsstrategisk Forum den 23. juni blev det besluttet, at Sekretariatet skulle organisere, at interesserede kommuner kunne samarbejde om indkøb og kompetenceudvikling i forbindelse med de nye kvalitetsstandarder for de kommunale akutfunktioner.\nCirka halvdelen af kommunerne tilkendegav at være interesseret i et samarbejde, da Sekretariatet spurgte til arbejdet med kvalitetsstandarderne forud for møderne i Det Administrative Kontaktforum og Sundhedsstrategisk Forum den 23. juni. Nogle kommuner har måske ikke længere dette behov, mens andre måske er nået så langt, at et samarbejde vil være relevant nu. Alle kommuner, som er interesseret i samarbejde omkring indkøb eller kompetenceudvikling -eller begge områder-, bedes udfylde nedenstående.\nFrist for indmeldelse er den 14. august. Sekretariatet vil herefter tage kontakt til de interesserede kommuner med henblik på at få organiseret samarbejdet.\nSamarbejde om indkøb og kompetenceudvikling i forbindelse med de nye kvalitetsstandarder for kommunale akutfunktioner\nØnsker samarbejde om indkøb (ja eller nej)\nØnsker samarbejde om fælles kompetenceudvikling med øvrige kommuner - ikke kun på SOF-niveau (ja eller nej)


Det er helt skævt at foreslå en legalisering af hash - Pia Kjærsgaard - Blogs - Debat\n02.10.2021 kl. 10:26\nDet er helt skævt at foreslå en legalisering af hash\nEn legalisering af hash strider imod FN's narkotikakonvention. Ved overborgmesterkandidat Sophie Hæstrup Andersen virkelig ikke det? Eller fortier hun det bare?\nNår man er regionsrådsformand – og dermed bl.a. ansvarlig for sygehusene - er det normalt ikke opportunt at gå ind for en legalisering af hash. For hash, sundhed og sygehuse sælger ikke de rette valgbilletter i den kontekst.\nEr man derimod overborgmesterkandidat i Københavns Kommune til det kommende kommunevalg, er det derimod yderst opportunt at gå ind for en legalisering af hash. For her er det et meget populært synspunkt at mene, at hashen blot er en uskyldig plante, som selvfølgelig skal kunne ryges fuldkommen frit.\nDet var ligeledes et velkendt synspunkt for den tidligere ligeledes socialdemokratiske overborgmester at mene, at København som landet første og eneste kommune skulle kunne sælge hashen helt frit. Så kunne resten af Danmark pendle til hovedstaden for at proviantere med illegal salg for øje i deres egen hjemkommune. Synspunktet var afprøvet og fundet godkendt af det røde bagland. Så vil man overtage overborgmesterposten, er det smart at melde klart ud, at man selvfølgelig følger ens forgængers synspunkter og ønsker en legalisering af hash.\nOg er man en og samme person, og hedder Sophie Hæstrup Andersen, er politik så taknemmelig, at man sagtens kan skrue op og ned for ens holdninger, efter hvad der mest sandsynligt giver en ikke bare et godt valg, men samtidig størst chance for at kunne indtage overborgmesterkontoret på Rådhuspladsen i København.\nSå kan man sidenhen blive hyldet, som den progressive politiker der bedst læste den røde kommunes vælgers allerskæveste ønsker om at kunne ryge sig vind og skæv, uden at lovens lange arm var efter dem. Måske kvitteres det med en buste placeret midt på Rådhuspladsen men en symbolsk joint i hånden? Og når man er afgående, kan det være en af byens pladser bliver opkaldt efter en. Smart.\nSå går man efter overborgmesterposten i landets største kommune, ja, så er det bare om at få skruet op for det populære ”lad os legalisere hashen” argument.\nMen der er bare to ting, der er så irriterende, når man gerne vil indtager borgmesterkontoret:\nDen første udfordring er, at ens eget parti på Christiansborg vender tommelfingeren nedad for en legalisering. Og af flere årsager. Men uden dem som back-up, vil det ikke kunne lade sig gøre at komme videre med drømmen om at få hash legaliseret, selvom man suverænt er med i flertallet i Københavns Borgerrepræsentationen, som absolut mener, at hash skal legaliseres. Men det betyder måske heller ikke så meget, om det bliver gennemført? Det vigtigste er at sende et signal om, at ”stemmer I på mig, står jeg ikke i vejen for, at I kan få alt den hash, I ønsker. Jeg vil bare så gerne være overborgmester.” Det er med andre ord det, der kendes under begrebet rendyrket populisme.\nDen anden udfordring – og den mest afgørende – er, at der er noget med nogle internationale konventioner. De der konventioner som evigt og altid bliver ført foran, som det sidste gyldne argument for at noget ikke kan lade sig gøre.\nLige præcis ift. en legalisering af hash, er det både den nuværende og den forrige regerings vurdering, at en legalisering af hash vil være en overtrædelse af FN’s narkotikakonvention. En konvention Danmark har tiltrådt og dermed skal overholde.\nSå skal hashen legaliseres, er der kun to brugbare udveje for den håbefulde overborgmesterkandidat: Enten at udtræde af konventionen, eller at få hashen fjernet fra konventionens bestemmelser.\nEn udtrædelse af FN’s narkotikakonvention vinder man nok ikke overborgmesterposten på at foreslå. Og at få fjernet hashen fra konventionen, er nok lige så stort en umulighed og efterfølgende selvmål, så det bedste er, slet ikke at tale om disse to forhindring.\nEnten ved Sophie Hæstrup Andersen udmærket, at det strider imod FN`S narkotikakonvention at legalisere hashen, men siger det ikke højt i erkendelsen af, at det mudrer hendes vej til Københavns Rådhus og hun dermed ikke vil begrave et af de gode argumenter mod overborgmesterposten. Eller overborgmesterkandidaten ved det ikke og skyder bare løs med en legalisering som et populært valgslogan, uden at kende til det faktuelle og umulige ved at lade danskerne rende rundt på byens torve og cafeer med en joint i hånden og et fjollet grin på læben.\nHvad der er op og ned i Sophie Hæstrups Andersens viden, ved formentlig kun hun selv. Om det er uvidenhed eller en fortielse, må tiden vise. Jeg ved bare, at vælgerne normalt godt kan lide at få hele sandheden. Nå ja, måske er hendes vælgere ligeglade, bare hun deler synspunktet om en legalisering af hashen, så lever de med hendes skæve udmeldinger.


SlotsSpil.dk > Slots Anmeldelser > Bejeweled\nEr du interesseret i at spille et noget usædvanligt video slot spil, der ikke minder om noget andet slot spil, der findes derude i disse dag? Spil 5-hjuls Bejeweled slot spil, der består af hele 10 betalingslinjer, der har en puslespils struktur, og som kan give dig muligheden for at vinde helt op til $/€200.000\nSpil Bejeweled 5-hjuls video slots, der består af 10 betalingslinjer, og der meget hurtigt er blevet til en favorit iblandt slot spillere verden over. Det er et enestående spil, der giver spillere en spille oplevelse, der både er sjov samt engagerende. Alle de forskellige spil symboler er af forskellige typer og består af farverige smykker. Formålet med spillet er at matche perlesten af samme farve på en vandret eller en lodret linje.\nDet vilde symbol er Bejeweled logoet, der svarer til en cirkel af forskellige farvede smykkesten, der benyttes i spillet. Udover det findes der en særlg overlappens funktion, så når du matcher tre identiske symboler, så vil de forsvinde, og så vil nye symboler overlappe og erstatte dem, så du har en ekstra chance for at vinde. Hele denne proces kan gentage sig selv flere gange, hvilket betyder, at du ville kunne spille flere spins for prisen af et enkelt spin.\nDu kan gå igang med at spille Bejeweled for så lidt et beløb som $0.05 pr. betalingslinje. Den største jackpot er på hele 20.000 mønter, hvilket svarer til en kæmpe jackpot på $/€200.000. Der findes også mindre jackpots i spillet for forskellige symbol kombinationer. Alt det gør spillet til noget helt særligt for slots spillere.


Skal du låne penge? Ansøg og få svar med det samme – Lendo\nLåne penge? Hos Lendo skal du højst vente 24 timer på svar fra bankerne\nHvis du søger om et lån gennem Lendo får du svar fra flere banker, ved at lave en enkel ansøgning. Du får svar med det samme og vi hjælper med at vælge markedets mest fordelagtige lån\nUdover fordelen ved selv at kunne råde over hvad pengene skal bruges til kan et privatlån desuden være en hjælp til økonomien på forskellige områder. Måske står du pludselig med en masse uforudsete regninger, måske beslutter du spontant, at investere i noget du har ønsket dig eller måske skal du indbetale et depositum til en ny lejlighed. I disse tilfælde er det frustrerende med lange behandlingstider fra bankernes side, ligesom det kan være en lang proces hvis du skal rundt hos flere banker, for at sammenligne dine muligheder. Hvis du ansøger om et privatlån via Lendo, vil din ansøgning blive sendt videre til de banker og långivere vi samarbejder med. På den måde sparer du tid og ressourcer og kan bruge din tid på noget andet end at udfylde den ene låneansøgning efter den anden.\nDet fungerer således, at du sender en enkel låneansøgning afsted, men får svar fra flere banker - alt sammen inden for 24 timer. Der er altså tid at spare og samtidig får du mulighed for, at sammenligne tilbud fra flere forskellige banker.\nFordelen ved at ansøge om et lån hos flere på samme tid er, at du nemt kan se, hvor meget du sparer ved at vælge en bank eller långiver fremfor en anden, og hos os stiller vi dine tilbud op, så det er nemt for dig at sammenligne dem. Der vil ofte være store forskelle i renteniveauet på det samme lån fra bank til bank. Med en løbetid, der ofte strækker sig over flere år, vil du således kunne spare en hel del penge i renter og gebyrer ved at vælge det bedste lån for dig.\nDu kan ansøge om at låne mellem 10.000 og 300.000 kroner hos os, men vi anbefaler dog på det kraftigste, at du aldrig låner mere end nødvendigt, og at du bruger vores låneberegner til at finde ud af, hvor meget lånet vil koste dig om måneden.\nHvor meget du kan låne og til hvilken rente, kan vi ikke svare på, før du rent faktisk ansøger om et lån. Det afhænger af din personlige økonomi og din evne til at betale. Hvis du ansøger om et lån gennem os, sendes din ansøgning videre til en række veletablerede banker og långivere.\nPå samme måde som din individuelle økonomi er afgørende for, hvor meget du kan låne, vil det også påvirke den rente, du bliver tilbudt fra långiverne og bankerne.\nDerfor kan du først finde ud af, hvilken rente du kan få, når du har indsendt en låneansøgning. Låneansøgningen er gratis og uforpligtende og giver dig muligheden for, at sammenligne renter, ÅOP, månedlig ydelse og andre udgifter der kan forekomme når du skal låne penge hos en bank.


SUPREME taske til lokkefugle - STOR - www.dkwai.com\nSUPREME taske til lokkefugle - STOR quantity\nCategory: Tasker til jagt Tags: lokkefugle taske taske taske til lokkefugle tasker\nNu har vi produceret en ny taske til lokkefugle.\nDenne Supreme taske er blevet større og så har vi forstærket syningerne, lukkesnoren er blevet kortere og kraftigere.\nTasken er slidstærk og vandtæt til en vis grad. I bunden af taskerne er der små huller så skidt og vand fra beskidte lokkefugle kan løbe fra tasken.\nRemmen er ændret, den er stadig indstilbar men uden de generende åben/lukkespænder, som der alligevel kom snavs i.\nVi har forsøgt at lave den perfekte taske til lokkegæs, som også har været efterspurgt, tasken er nu i stand til at indeholde eks. 2 skaller (bund imod bund) i hver lomme. Full bodies er der så meget plads til, så de ikke længere bliver slidt ved isætning og udtagning fra tasken.\nTasken må IKKE bæres i det sorte top-stykke der dækker lokkegæssene.\nVi har selv gjort det og har set mange gøre det, men tasken er ikke designet til dette og det vil ødelægge den.\nMan skal bære tasken i den store forstærkede strop eller det brune materiale omkring tasken.\nVi dækker ikke skaden hvis vi kan se I har båret den i det sorte.


Ledelsen på skolen lægger et enormt pres på, for at vi lærere skal skaffe et karaktersnit hjem til skolen, fortæller lærer på Søndervangskolen Martin Haaning.\nFoto: Hans Christian Jacobsen/BAM/Ritzau Scanpix\nPubliceret onsdag 29. september 2021 - 17:38 Senest opdateret torsdag 19. maj 2022 - 14:35\nFolkeskolen har været i kontakt med 20 nuværende ellertidligere medarbejdere på Søndervangskolen, som alle har væretansat på under skolens nuværende ledelse. Ikke alle kilderne harselv været førstehåndskilde på forhold vedrørende skolens afviklingaf prøver ved Folkeskolens Afgangseksamen. Redaktionen er blevetpræsenteret for en lang række klager mod skolens ledelse, som viefterfølgende har efterprøvet hos andre kilder. I artiklenvideregives alene anklager, hvor det har været muligt at findepersoner, som selv har oplevet, at det påståede har fundetsted.\nSKOLELEDER: VI HAR REDEGJORT OVER FORFORVALTNINGEN\nRani Hørlyck har ikke ønsket at kommentere på anklagerne overfor Folkeskolen.\nHun henviser i stedet til sine udtalelser i Politiken, hvor hundog ikke kommenterer på anklagerne om, at skolen overskriderreglerne for hjælp til eleverne forud for de mundtlige prøver.\nI artiklen forholder hun sig heller ikke til anklagerne om, aten af skolens lærere mod reglerne udarbejder klager på elevernesvegne.\nI forhold til anklagerne om, at eleverne fik uberettiget ekstratid til læse- og retskrivningsprøven i både 2016 og 2016 henviserhun til en redegørelse, hun har udarbejdet til Aarhus Kommune.\nHer skriver hun ifølge Politiken, "at enkelte elever ifm. med deskriftlige prøver 2016 kan være tildelt uretmæssig ekstra tid".\nAngående prøverne i 2017 skriver hun i redegørelsen, at der kunvar tvivl om, hvorvidt én af skolens elever fik uberettiget tildeltekstra tid.\nTil Politiken udtaler hun desuden, at der er redegjort over forforvaltningen for, hvad der er "skolens procedure vedudtræksfag".\nSøndervangskolen i Viby syd for Aarhus er kendt for at gøre det noget nær umulige. Skolen med næsten udelukkende tosprogede elever har fordoblet sit karaktergennemsnit, opnået iøjefaldende løft i både elev- og lærertrivselsmålinger og har den absolut højeste forældretilfredshed i Aarhus.\nSkolens bemærkelsesværdige resultater er langt fra gået ubemærket hen. Skolen tager i dag en startpris på 10.000 kroner, hvis personer uden for Aarhus Kommune ønsker at komme på et to-tre timers fagligt besøg på skolen.\nMen bag skolens mange flotte meritter gemmer sig ufine og i nogle tilfælde regulært ulovlige metoder, lyder meget alvorlige anklager fra 20 nuværende og tidligere ansatte fra skolen, der kalder sig 'Fremtidens multikulturelle Skole'.\nI dag er skolen på forsiden af dagbladet Politiken med anklager for at have snydt ved læse- og retskrivningsdelen af afgangsprøven i 2016 og 2017. Folkeskolen har igennem en længere periode undersøgt forholdene og kan på den baggrund afsløre, at skolens fusk ifølge mange lærere ikke begrænser sig alene til afviklingen af de to prøver.\n"Ledelsen på skolen lægger et enormt pres på, for at vi lærere skal skaffe et karaktersnit hjem til skolen, og samtidig gør man meget ud af at fortælle, at gode karakterer er til elevernes gavn. På den måde bliver ledelsen i stand til at manipulere os lærere til at gøre ting, vi godt ved er forkerte", siger Martin Haaning, der var lærer på skolen indtil starten af 2019. Kort efter sin afsked med skolen gik han til forvaltningen og fortalte om bl.a. snyd med afgangseksamen.\nNomineret til årets dansker: "Det er mine lærere, der har gjort forskellen"\nFolkeskolen har været i kontakt med 20 nuværende og tidligere ansatte, som alle tegner det samme billede af, at skolens leder Rani Hørlyck og viceleder Martin Bernhard, der har været på skolen siden 2008, lægger et enormt pres på lærerne for, at eleverne skal opnå høje karakterer ved eksamen. Flere af dem har selv oplevet, at ledelsen bøjer reglerne i en sådan grad, at der er tale om decideret snyd for at højne karaktererne.\nAf frygt for repressalier og deres fremtidige jobmuligheder er det kun to lærere, der begge var på skolen indtil starten af 2019, som ønsker at stå frem. Den ene er Martin Haaning, som underviste i udskolingen i fem år, ind til han med egne ord blev presset til at sige op i starten af 2019. Og den anden Pia Moelsby, som er tidligere tillidsrepræsentant på skolen, og som ligeledes forlod skolen for et lærerjob i en anden kommune.\nSnyd toppede i 2016 og 2017\nDer er udbredt enighed blandt kilderne om, at skolen især havde held med at presse en gruppe lærere til at overtræde prøvereglerne i 2016 og 2017, hvor skolen opnåede sit karaktergennemsnit.\nMen nogle af de problematiske elementerne i skolens håndtering af afgangsprøverne er fortsat siden dengang, lyder det fra flere kilder.\nFor eksempel er det strengt fortroligt, hvilke udtræksfag der er udtrukket til årets eksamen. Men på Søndervangskolen er det praksis, at ledelsen informerer de lærere, hvis fag er blevet udtrukket til afgangsprøve, flere måneder før det bliver offentliggjort.\nDermed kan lærerens undervisningstid lægges om, så 9.-klasserne får mest mulig undervisning i de fag, der er udtrukket.\n"Hvis man har flere fag i klassen, så skruer man så op for det fag, der er blevet udtrukket. Det har jeg selv gjort, da jeg fik udtrukket historie. Så fik eleverne pludselig mere historie og mindre samfundsfag. Og så kunne jeg derfra begynde at forberede dem på, hvilke fordybelsesområder og emner eleverne ville kunne få, og så kunne vi allerede på det tidspunkt begynde at gå i dybden med dem", fortæller Martin Haaning.\n"Eleverne bliver forberedt helt vildt"\nIfølge Pia Moelsby og Martin Haaning er det dog især via en massiv indsats for at forberede eleverne til deres individuelle mundtlige prøver, at skolen formår at hente sine høje karakterer til eleverne og skolen.\nSøndervangskolen praktiserer ligesom mange andre skoler prøveform B, hvor eleverne trækker et fordybelsesområde, de skal arbejde med frem mod den mundtlige prøve.\nEleverne har herefter ifølge prøvevejledningen 10 lektioner til at lave en synopsis, der fungerer som en disposition for deres mundtlige prøve. I denne periode har læreren en vejledende rolle: Men det er ikke tilladt at vejlede i analyse, forståelse og fortolkning af tekster eller "i udarbejdelse og disponering af fremlæggelsespunkter til prøven". Reglerne siger desuden, at vejledningen skal ophøre, når eleverne afleverer deres synopsis, og at det skal ske tidsnok til, at censor kan få et eksemplar af elevernes synopsis senest 14 dage inden prøven.\nMen Søndervangskolens ledelse ser ifølge de nuværende og tidligere ansatte stort på, hvor mange timers hjælp eleverne må få, og hvad lærerne må hjælpe med.\n"Der er meget lidt selvstændigt arbejde i fortolkningsdelen for en del af eleverne. Vicelederen beder os eksplicit om at 'preppe' eleverne bedst muligt. Med det mener han, at vi skal forberede eleverne langt mere, end vi egentlig må. Særligt de elever, som i forvejen har gode chancer for en topkarakter. Vicelederen har formået at skabe en eksamenskultur blandt lærerne deroppe, hvor målet fuldstændig helliger midlet. For mig personligt legitimerede jeg det ved at minde mig selv om, at den overdrevne hjælp jeg gav mine elever, kunne de ikke få derhjemme. Men set i bakspejlet var det nok en bjørnetjeneste", fortæller Martin Haaning.\nKendt som 'papegøje-metoden'\nHan har siddet på tomandshånd med elever og terpet, hvad de skal sige, og hvad de ikke bør sige til prøven, helt frem til dagen før elevernes prøve.\n"Det har handlet meget om, hvordan de skulle fortolke en novelle, og hvordan de skulle fremlægge den. Det har vi gjort helt åbenlyst inde på skolens læringscenter. Vi forberedte dem på alt og fortalte dem præcis, hvordan teksterne skulle fortolkes. Og vi har sikkert også nogle gange sagt, hvad vi og censor kunne finde på at spørge om, så de kunne dykke ned i det. Ledelsen kendte alt til vores hjælp til eleverne", fortæller Martin Haaning.\nIfølge Pia Moelsby er der gennem årene flere lærere, der har påpeget overfor ledelsen, at hjælpen langt overskrider det tilladte, og hun siger også, at det er forskelligt, hvor meget og hvilken hjælp eleverne får fra skolens lærere.\n"Hver gang det er blevet påpeget over for ledelsen, har meldingen fra ledelsen været, at hjælpen er inden for skiven. Og så er vi samtidig blevet spurgt, om ikke vi vil eleverne det bedste", siger hun.\nHun fortæller, at hjælpen blandt andet af en lærer igennem årene er blevet betegnet som en 'papegøje-metode', som henviser til, at eleverne af læreren bliver informeret om, hvad de kan svare på specifikke spørgsmål til prøven.\nKæmpe forskel på mundtlige og skriftlige karakterer\nFlere af kilderne peger på, at denne model er på sit højeste ved prøverne i sommeren 2017. Her opnår 11 af 25 afgangselever et 12-tal ved prøven i mundtlig dansk, og samlet ender elevernes karaktersnit her på 9,5. De samme elever fik langt dårligere karakterer ved prøven i skriftlig fremstilling, hvor der ikke var en eneste, der fik mere end 4.\nDet imponerende karaktergennemsnit i mundtlig dansk er i øvrigt 4,4 karakterpoint højere end elevernes afsluttende standpunktskarakterer det år.\n"Forskellen mellem den mundtlige og skriftlige prøver viser tydeligt, at Søndervangskolen ikke har fundet en metode til kunstigt at løfte elevernes skriftlige karakterer", siger Pia Moelsby.\nIfølge Folkeskolens kilder er denne form for fusk siden fortsat på skolen, men omfanget er reduceret i forhold til 2016 og 2017 blandt andet på grund af en voksende intern utilfredshed blandt lærerne med skolens håndtering af prøverne.\nRedaktionen er blandt andet bekendt med, at en lærer i 2019 på anbefaling fra skolens viceleder tilbyder sine elever eksamenstræning to lørdage og en dag i Kristi Himmelfartsferien i håbet om at leve op til ledelsens høje karakterforventninger - og for samtidig at gøre den massive eksamensforberedelse af eleverne mindre synlig blandt kritiske kolleger, kommer fra det flere kilder.\nUdformede klager for eleverne\nMartin Haaning fortæller også, at han med ledelsens accept ét år imod reglerne udformede klager på elevernes vegne over deres karakterer ved prøven i skriftlig fremstilling.\nNye regler i 2016 betød, at de skriftlige prøver fremover alene skulle bedømmes af en censor, og på skolen frygtede man, at den skrottede votering mellem lærer og censor ville få negative konsekvenser for skolens karakterer.\nEfter aftale med skolens leder fotokopierede og læste Martin Haaning efter prøven elevernes afleveringer, inden originalerne blev sendt til censor. Da skolen modtog censors karakterer, vurderede han, at 5 af klassens 21 elever havde fået for lave karakterer.\n"Vi får så indkaldt de fem elever på skolen, hvor jeg på elevernes vegne udformede klager på to-tre sider for hver elev med argumenter for, hvorfor deres karakter var for lav. Skolens ledelse skaffer underskrifter fra forældrene, så det fremstår, som om det er forældrene, der har lavet klagerne på vegne af deres barn".\nIfølge reglerne skal klager over forhold ved folkeskolens prøver indgives af eleven eller elevens forældre til skolens leder.\nMartin Haaning fortæller, at indsatsen viser sig at være en succes, og alle fem får løftet deres karakterer. Tilsammen løfter det karaktergennemsnit ved prøven med næsten en hel karakter.\n"Det kom naturligvis også eleverne til gode, og de fik de karakterer, jeg mener, at de var berettigede til. Men jeg vidste godt, at det var imod reglerne, at det var mig der lavede klagerne, og det var derfor vigtigt for mig, at jeg havde fået skolelederens opbakning til det", siger han.\nPia Moelsby fortæller, at hun som lærernes tillidsrepræsentant og lærer i udskolingen flere gange gennem årene på skolen forsøger at kæmpe imod ledelsens måde at forvalte skolens prøveafvikling.\nHun arbejder i dag på en folkeskole i en anden kommune, og derfor føler hun sig mere fri til at åbne offentligt op om sine oplevelser med ledelsen på Søndervangskolen.\nIfølge hende blev hun hver gang mødt af en ledelse på Søndervangskolen, der var uforstående overfor, at der skulle være problemer med den måde, man håndterer prøverne på.\n"Det har været så frustrerende, at jeg har oplevet en ledelse, hvis ord jeg ikke kunne stole på. Søndervangskolens snyd har været kendt både blandt lærerne på skolen og andre steder i byen, men ledelsen har aldrig stået ved det. I stedet har man hver gang lagt kritikken ned ved at konstruere sin egen virkelighed, og hvis man ikke kan købte ind på den virkelighed, så skulle man se sig om efter et andet sted at være".\nLærer: Ledelsen havde skovlen under mig\nMartin Haaning fortæller, at det var op til prøverne i 2016, han første gang oplevede skolens alternative tolkning af prøvereglerne. Han foreslog selv skolens viceleder, der også er udskolingsleder at give ekstra tid til enkelte af sine elever med særlige læsevanskeligheder til den kommende læse- og retskrivningsprøve, som ledelsen ifølge reglerne har mulighed for.\n"Her siger vicelederen til min overraskelse, at vi giver alle elever ekstra tid. Så siger jeg: 'Arh, det tror jeg ikke, at man kan'. Her er svaret så: 'Jo, det kan man godt, fordi de er tosprogede'. Jeg spørger så: 'Er det noget, du står for? Fordi det vil jeg ikke stå for'. Det vil han gerne, siger han. På det tidspunkt har jeg ikke helt styr på reglerne, så jeg vælger ikke at gå mere ind i det", fortæller Martin Hanning.\nKilder fortæller, at lærere både før og efter prøven i 2016 gør skolen ledelsen opmærksom på, at de mener, at det er imod reglerne, og i foråret 2017 slår en mail fra forvaltningen fast, at det er imod reglerne at give alle ekstra tid.\nAlligevel vælger skolens ledelse igen året efter at give alle afgangselever ekstra tid til den tilsvarende prøve, lyder det samstemmende fra alle de ansatte, der var på skolen på daværende tidspunkt.\nNår Martin Haaning ser tilbage på sin tid på Søndervangskolen, ville han ønske, at han havde gjort noget mere for at sige ledelsen imod.\n"Set i bakspejlet ville jeg ønske, at jeg havde haft moral til at stå imod ledelsen meget tidligere, og at jeg ikke havde været forblændet af især vicelederen, men i stedet bakket op om de lærere, der sagde fra. Men jeg må bare indrømme, at ledelsen på det tidspunkt virkelig have fået skovlen under mig, og jeg følte mig for ny til, at jeg turde gå imod ledelsen. Samtidig havde jeg nogle privilegier og frihedsgrader på skolen, som jeg var bange for at miste, eller at jeg decideret ville blive bedt om at finde et andet sted at arbejde".\ntosprogede undervisning skoleledelse psykisk arbejdsmiljø nyheder ledelse dsa dansk som andetsprog arbejdsliv afgangsprøver aarhus kommune søndervangskolen


Klinikken — Jan Juhl Jensen\nKlinikken er registreret under RAB (registreret alternativ behandler) i massage og akupunktur og medlem af brancheorganisationerne Danske Akupunktører og Sammenslutningen af Alternative Behandlere (SAB).\nDu er forsikret via patientforsikring under hele opholdet på klinikken.\nPersonlige og følsomme oplysninger behandles efter datatilsynets kontrol og foreskrifter. Klinikken har et tværfagligt samarbejde, så der altid kan henvises til anden behandling, rådgivning, træning m.m.\nKlinikken huser, udover Jan Juhl, en frisør og make-up stylist og 2 Body SDS-terapeuter. Derudover er der knyttet en ernæringsterapeut til klinikken, som der kan henvises til.\nKlinikken er ejet af Jan Juhl Jensen og Rikke Kjær Jensen.\nØkologien er også højt prioriteret i klinikken, så alle produkter er økologiske eller miljøvenlige. Kom i god tid, og nyd en kop økologisk the i venterummet, og slap lidt af inden din behandling starter.\nKlinikken er indrettet i en fantastisk herskabelig lejlighed beliggende på Frederiksbjerg, på hjørnet af den charmerende Tietgens Plads. Der er gode og gratis parkeringsforhold lige ved døren.


GFGs nye bestyrelse\nGymnastikforeningen Gedved har efter den ordinære generalforsamling dannet ny bestyrelse.\nGFG kan nu præsentere den nye bestyrelse, der skal være med til at udvikle en af Gedveds store foreninger. Efter en generalforsamling, der var præget af afstand, mundbind og sprit, som det nu hører sig til i disse tider, fik foreningen samlet den gruppe af lokale frivillige kræfter, der skal sætte kursen for foreningen.\nFarvel til 2 og goddag til 2\nI bestyrelsen sidder 9 personer og bestyrelsen er stadig fuldtallig. Den tidligere formand Bodil Æbelø, der for 2 sæsoner siden overdrog formandsposten til Wanja Høj Sørensen, træder af efter mange år i foreningen. Ligeledes valgte Marianne Kleis Jensen ikke at stille op, grundet flytning, men fortsætter som instruktør på GFG Rytme Ladies. Begge afgående bestyrelsesmedlemmer står klar i kulissen til at videregive erfaring og hjælpe til foreningens fremtidige arrangementer.\nGitte Frederiksen modtager genvalg som kasserer samt de to suppleanter Kristian Grønbæk og Thyra Iversen er valgt som bestyrelsesmedlemmer. De tomme suppleantstole er blevet besat af de Marie Louise Krøyer Madsen og Pernille Høy. De to nye medlemmer er fundet blandt foreningens instruktører.\nGeneralforsamlingen var præget af foreningens situation og de to største temaer var GFG i corona-tider og projekt HEL HAL. COVID-19-restriktioner, rengøring af redskaber og logistikken omkring afvikling af gymnastikken har fyldt meget i foreningen. Ligeledes har de løbende ændringer i retningslinjer krævet meget energi, hvor der har skulle vises mange hensyn til gymnaster, forældre og instruktørerne uden at slå bevægelsesglæden helt ihjel.\nI Gedved bruger en gruppe ihærdige borgere meget energi på at få projekt HEL HAL i Gedved til at lykkedes. Det har igennem mange år været GFGs ønske at få bygget et springcenter og nye halfaciliteter, hvor foreningens mange aktive kan udfolde sig. Bestyrelsens formand, Wanja Høj Sørensen, lægger mange kræfter og tid i at få de perfekte rammer for foreningens fremtid og hele bestyrelsen er med i samarbejdet.\nFra venstre: Marlene Steen Rosenberg (bestyrelsesmedlem), Marie Louise Krøyer Madsen (suppleant), Lise Emmy Møller (sekretær),\nThyra Iversen (bestyrelsesmedlem), Wanja Høj Sørensen (formand), Kristian Grønbæk (bestyrelsesmedlem), Susanne Kyndesen (næstformand) og Gitte Frederiksen (kasserer). Pernille Høy (suppleant) kunne ikke være med ved konstitueringen.


Katrine Axholm | Kan Carsten elske Hanne igen?\n02 dec Kan Carsten elske Hanne igen?\nOm kærlighed kan genoplives.\nHvordan gik det så Carsten og Hanne? Er de stadig sammen? Er kærligheden kommet igen? Kan forholdet reddes? VIL de redde det?\nMangler du første del af historien om Carsten og Hanne – så læs den HER\nDet enkle svar på spørgsmålet er: JA! Det er ikke nemt, det kræver øvelse og de træner stadig hver dag, og det gør det sammen. Heldigvis. Hvor de ender, kan kun tiden vise.\nI terapien fandt Carsten ud af, at han i begyndelsen af forholdet følte sig meget maskulin, fordi Hanne indrettede sig. Han satte de store linier i forholdet og følte sig som en mand. Han havde altid fået det han havde brug for, fordi han sørgede for at skaffe sig det. Han satte dagsordenen for mange ting i familien, og troede at alle var tilfredse med det. Sådan havde hans far gjort, det var sådan Carsten troede, en mand skulle være. Det slog ham aldrig at spørge ind til Hannes utilfredshed. Han blev bare mere og mere irriteret over hendes sukkeri og spydige bemærkninger ud mellem sidebenene.\nHanne gjorde, som hendes mor altid havde gjort. Hun kløede på og løste opgaven. Hannes far havde været en tyran, så hun havde aldrig lært at sige fra, men kun at det var vigtigere at far ikke blev vred, end hvad hun selv havde brug for. I terapien opdagede hun, at der også havde været med meget magt forbundet med at lave det hele. Hun havde fået tingene på sin måde og det havde holdt hende kørende et langt stykke ad vejen. Men det holdt ikke i længden, ikke for nogen af dem.\nDe er fast besluttet på at det skal lykkes og jeg krydser fingre for dem.\nHanne skal lære at mærke efter, hvad hun har brug for og hvor hendes grænser går. Hun skal lære at melde ud på en ordentlig og tydelig måde. Hun skal turde sige til at fra, uden at frygte reaktionen (som hun jo lærte i samværet med sin vrede far). Hanne skal tage ansvar for at hun selv skaber de situationer, hvor hun ligger sidst efter børnene og Carstens behov. Det kan kun hun selv sørge for.\nCarsten skal lære at træne sin empati. Han skal være bedre til at tænke “vi” og ikke altid kun “jeg”. Han skal tage sin mande-rolle op til revision og overveje hvilken ægtemand han ønsker at være. Han skal bruge det han fornemmer med Hanne og blive bedre til at spørge til hende. Han er gået glip af mange år hvor børnene var små og hvor han overlod samværet med dem til Hanne og kørte sit eget løb. Han skal overveje hvilken far han gerne vil være og ikke bare kopiere sin egen far.\nOg hvad kan du så bruge Carsten og Hannes historie til?\nAlt det her er jo nemt at forstå med din fornuft og for mange er det rigtig svært at ændre i virkeligheden, fordi vores mønstre sidder så forbandet godt fast. Første skridt er derfor altid at opdage hvad du gør. Derefter skal du tage ansvar for, at det er noget du selv skaber og altså ikke noget andre gør “imod” dig. Sidste skridt er at hjælpe dig selv når det sker i forskellige situationer med et “Hey nu står jeg her igen og føler mig ubrugelig/ikke værd at elske/kasseret og det er fuldstændig ligesom da jeg var barn og min far/mor gjorde sådan og sådan” På den måde kan du hjælpe dig selv i de relationer, som er svære for dig.\nGod fornøjelse med selvudviklingen.


» Billig Træknap Natur 25mm – 20 stk – 15 kr.\nTræknap Natur 25mm – 20 stker store træknapper med en flad side og en buet side. Knapperne er glatpolerede og fremstillet i lyst træ. Det lyse træ viser flotte årer, som giver træknapperne hvert deres udtryk, selvom de også passer sammen som helhed i der (Læs mere)\nNavn: Træknap Natur 25mm – 20 stk\nEn stor portion e-forretninger frembyder i øjeblikket mange forskellige fragtformer. En af dem der er mest populær er i dag afhentningssteder, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente de købte produkter når der er tid til det. Leveringsmetoden er altså ultra problemfri, og desuden ligeledes den mest prisbevidste form for levering ved køb af Træknap Natur 25mm – 20 stk.\nDu burde ligeledes overveje at få leveret hjem til dig privat eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden er almindeligvis en tand mere omkostningsfuld, men derudover særdeles let. Den mindst kostelige løsning til levering er unægtelig at hente ordren selv, men dette stiller krav om at du befinder dig i nærheden af internet forretningens arbejdslager.\nAntal dages levering på Kreativ / DIY || Perler || Træperler / Trækugler kan være meget central ifald man absolut skal bruge pakken nu og her, og derfor er det tydeligvis fornuftigt at man studerer den estimerede leveringsdato ved den aktuelle vare.\nMasser af firmaer på nettet giver 1 dags levering på en lang række af deres varenumre, eksempelvis Træknap Natur 25mm – 20 stk, men husk at det antager at der bestilles forud for et fastsat klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få varerne klargjort forinden logistikpersonalet har fri.\nNogle enkelte netbutikker præsterer fragt uden gebyr, men typisk kun ifald man aftager for et fastsat beløb. Derudover bør du udvælge den billigste type af levering, som i de fleste tilfælde – om man er ved Herning, Smørumnedre eller Hammel – er at få fragtmanden til at bringe bestillingen til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være meget uproblematisk for internetbrugere at finde frem til de bedste priser på flere netshops, og derfor har mange Diverse netbutikker fundet det uundgåeligt at formindske salgspriserne på en række af deres produkter – til drenge og piger, samt også til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange frembyde levering uden betaling.\nTil gengæld kan det trods alt vise sig lønsomt at studere en række online outlets efter rabat på Træknap Natur 25mm – 20 stk inden du færdiggør din shopping, således at man er skråsikker på at få den mindst kostelige pris.\nMan skal ikke desto mindre være så påvagt, at såfremt en e-handler annoncerer bedst i test varer til en pris som kan virke mystisk favorabel, så bør det for det meste være et kendetegn på en uærlig online butik. Køb med gængse betalingskort er imidlertid inkluderet i en ordning, hvilket bistår dig som køber overfor fup internet selskaber.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du drage fordel af en løsning fra fx ViaBill, såfremt du efterspørger at godtgøre omkostningerne senere.\nFør folk shopper i en Diverse forretning på nettet bør de i og for sig sætte sig ind i virksomhedens forretningsaftale, men det er tit ikke videre interessant.\nEt alternativ er at granske om internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, fordi det almindeligvis er en garanti for at internet selskabet opretholder de officielle regler, tillige med at e-butikken hyppigt tilses af fagfolk som har ekspertise inden for de gældende regulativer. Dette er desuden en god mulighed for opbakning, såfremt du bliver udsat for udfordringer som følge af din handel.\nForuden dette anbefales det at køberen er obs på de fundamentale vedtægter der spiller ind i forbindelse med ordren, f.eks. hvilken byttepolitik online forretningen tilbyder. I den relation er det ligeledes essesentielt, at man permanent gemmer sin købsbekræftelse, således man fremadrettet kan vidne om bestillingen af Træknap Natur 25mm – 20 stk, uanset om du er på udkig efter varer til en dame eller herre.\nTrustpilot giver dig aldeles solide chancer for at iagttage en hel del øvrige brugeres domme og derved slår vi et slag for, at du ser nærmere på internet webshoppens omtaler af Træknap Natur 25mm – 20 stk inden du færdiggør din shopping.\nFacebook bringer dig tillige temmelig troværdige metoder til at få indtryk af online shoppens pålidelighed. I øvrigt ses nogle online outlets som gør det muligt at aflevere en bedømmelse af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde bør drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er finansieret af annoncer. Vi har samarbejder med mange online forhandlere hvor vi formidler deres varer, og tager kommission såfremt en bruger fra vores hjemmeside fuldfører en bestilling.\nData om tilbud og shops på nettet i Danmark ajourføres jævnligt, men vi giver ingen garanti imod ændringer der eventuelt er iværksat efter at vi sidst opdaterede de anvendte oplysninger.