Hvis en medarbejder i en fødevarevirksomhed har en sygdom, der kan smitte via fødevarer, må den pågældende medarbejder ikke arbejde med fødevarer eller have adgang til steder, hvor der bliver håndteret fødevarer. Som medarbejder i en fødevarevirksomhed skal man være særligt opmærk-som, hvis man kaster op, har diarré, hudproblemer, halsbetændelse eller andre infektioner. Syge medarbejdere skal give besked om sygdommen til den ansvarlige i fødevarevirksomheden og aftale, hvornår det er forsvarligt at møde op på arbejde igen uden risiko for fødevaresikkerheden.\n22.1 Eksempler på sygdomme og symptomer\n22.3 Arbejde i forbindelse med sygdom\n22.4 Besked om sygdom\n22.5 Syge personer i hustanden\n22.6 Tilbage på arbejde\n22.7 Særligt om smitte med norovirus\nMaveinfektion udgør den største risiko for at overføre smitte til fødevarer. Derfor skal man blive hjemme fra arbejde, hvis man har en maveinfektion, fx "roskildesyge" fra det meget smitsomme norovirus (NoV). Man skal også være påpasselig ved sår med infektion, da bakterier fra såret kan blive overført til fødevarer og dermed smitte andre mennesker.\nVær særligt opmærksom på disse symptomer eller sygdomme:\nVirusinfektioner, specielt NoV, og smitsom leverbetændelse (Hepatitis A/HAV).\nØjen-, øre- og halsbetændelse eller andre lokale infektioner.\nMave-tarmsygdomme på grund af bakterier som salmonella, campylobacter, shigella, E. coli og yersinia.\nHudsygdomme eller hudinfektioner (rosen, inficerede sår, bylder i huden og den "bulne" betændte finger). Hudsygdomme er ikke farlige i sig selv men vil ofte give kløe, og man kradser sig. Det kan give rifter og betændelser, hvorfra bakterierne kan blive overført til fødevarer.\nHvis en medarbejder lider af én af de i afsnit 22.1 nævnte sygdomme eller andre sygdomme, der kan overføres via fødevarer, kan vedkommende sprede bakterier, virus eller parasitter på flere måder:\nDirekte fra menneske til menneske.\nDirekte fra den syge til fødevarer enten via sår på huden eller via dråber fra næse og mund.\nIndirekte fra den syge til fødevarer via hænder, redskaber, udstyr eller tøj. Fx hvis den syge ikke har været tilstrækkelig omhyggelig med den personlige hygiejne og ikke har vasket hænder grundigt efter toiletbesøg.\nMan må ikke håndtere eller servere fødevarer i en fødevarevirksomhed, hvis man har eller lige har haft en sygdom, der kan smitte via fødevarer. Man må heller ikke have adgang til et sted, hvor der bliver håndteret fødevarer. Det gælder også, hvis man har mistanke om at lide af eller bære en sygdom, der kan blive overført via fødevarer.\nHvis en medarbejder er syg eller har været syg, fx pga. det meget smitsomme NoV, udskiller vedkommende virus via opkast og/eller afføring. Selvom symptomerne er stoppet, kan man stadig udskille virus i op til 30 dage, og der skal kun få viruspartikler til at gøre andre mennesker syge. Derfor bør vedkommende ikke arbejde eller opholde sig på steder, hvor der bliver håndteret fødevarer i minimum 48 timer efter, at symptomerne er stoppet. Det er det tidsrum, hvor risikoen for smitte er størst.\nSe også afsnit 22.7 Særligt om smitte med norovirus (NoV).\nLæs også om syge personer i husstanden i afsnit 22.4.\nSyge medarbejdere skal give besked om sygdomme, der kan overføres via fødevarer, til den ansvarlige for virksomheden. Både hvis man har symptomer, og hvis medarbejderen har mistanke om, at vedkommende direkte eller indirekte vil kunne smitte andre medarbejdere eller overføre smitten til fødevarer. Hvis medarbejderen er i tvivl om forholdsreglerne, kan man eventuelt spørge lægen til råds. Hvis den ansvarlige for fødevarevirksomheden fortsat er i tvivl, om en medarbejder må arbejde med fødevarer, kan virksomheden eventuelt kontakte Fødevarestyrelsen for råd og vejledning. Der kan også være hjælp at hente i branchekoder.\nVirksomheden skal orientere Fødevarestyrelsen, hvis fødevarer fra virksomheden har forårsaget smitte. Det kan enten være i form af et konkret produkt, som virksomheden har solgt, eller måltider, som kunder har indtaget i fx en restaurant.\nFødevareforordningen, art. 19, stk.1\nVejledning om tilbagekaldelse og tilbagetrækning af fødevarer\nMedarbejdere, der håndterer fødevarer, bør også give besked til den ansvarlige i fødevarevirksomheden, hvis nogen i deres private husstand er eller har været syge med opkast og diarré på grund af NoV inden for den seneste uge. Dermed får den ansvarlige for virksomheden mulighed for eventuelt at sætte den pågældende medarbejder til andet arbejde.\nMan kan også bære smitte videre fra syge personer i hjemmet, fx hvis en person fra ens husstand er syg. Især ved mave-/tarminfektion pga. NoV, hvor man kan bære virus med sig via tøj, hår eller urene hænder. Fødevarestyrelsen har set eksempler på, at forældre med børn syge af NoV, har været årsag til sygdomsudbrud, selvom forældrene ikke selv har haft symptomer på sygdom. Derfor er det vigtigt med en god personlig hygiejne, dvs. at vaske hænder ofte, bruge rent arbejdstøj, når man møder på arbejde, og evt. tildække eller sætte håret op.\nVed de fleste sygdomme kan man gå på arbejde, når man føler sig rask igen, og symptomerne er stoppet. Men man behøver ikke altid være syg med symptomer for at smitte andre, og en del sygdomme kan smitte længe efter, at symptomerne er ophørt.\nNår en medarbejder vender tilbage på arbejde efter sygdom, fx en maveinfektion, bør virksomhedslederen tage stilling til i hvilket omfang, den pågældende medarbejder forsvarligt kan håndtere fødevarer uden risiko for fødevaresikkerheden, eller om vedkommende eventuelt skal sættes til andet arbejde end at håndtere fødevarer.\nKontorpersonale og andre, der ikke direkte håndterer fødevarer i en fødevarevirksomhed, vil normalt kunne fortsætte deres arbejde efter et overstået sygdomsforløb. Der kan dog være behov for at sikre, at der ikke opstår en indirekte risiko for smitte efter fx en overstået maveinfektion. Fx ved at den smittede person ikke bruger samme toilet som personer, der arbejder med fødevarer. Se afsnit 6. Toiletforhold i fødevarevirksomheder.\nNogle sygdomme er dog så alvorlige, at der skal særlige undersøgelser til, før den sygemeldte må gå på arbejde igen, fx ved:\nInfektion med Shigellabakterier\nInfektion med særlig farlige E. coli-bakterier (shigatoksinproducerende E. coli (STEC), som producerer et toksin, der bl.a. kan skade nyrerne).\nHvis man har fået stillet en diagnose med en af disse sygdomme, skal der foreligge to negative afføringsprøver, før man må genoptage et arbejde med håndtering af fødevarer, jf. Sundhedsstyrelsens retningslinjer.\nNoV er en af de hyppigste årsager til fødevarebårne sygdomsudbrud, og den er meget smitsom, idet der kun skal meget få partikler til at gøre andre mennesker syge via fødevarer. En medarbejder, der lige har været syg af NoV, eller som bor sammen med personer syge af virus, kan være rask smittebærer og kan bære norovirus med ind på arbejdet fra hjemmet. At være rask smittebærer betyder, at man ikke har mærkbare symptomer men fortsat udskiller viruspartikler med afføringen. Personer, der er eller har været syge pga. NoV, udskiller viruspartikler i op til ca. 30 dage efter symptomophør. Inden for 48 timer efter symptomophør er der størst risiko for, at man udskiller virus i et niveau, der kan gøre andre mennesker syge. Derfor bør medarbejdere, der er eller har været syge med NoV, ikke arbejde eller opholde sig på steder, hvor der bliver håndteret fødevarer i minimum 48 timer efter symptomophør. Medarbejderne bør blive hjemme i mindst 48 timer, at symptomerne er stoppet.\nNår man vender tilbage på arbejde igen, skal man være omhyggelig med den personlige hygiejne og især vaske hænder hyppigt med vand og sæbe. Håndsprit virker ikke på NoV. Den ansvarlige i fødevarevirksomheden bør evt. overveje for en periode at sætte den pågældende medarbejder til andet arbejde end at håndtere fødevarer.\nLæs mere om dette emne på SSI's hjemmeside. https://www.ssi.dk/aktuelt/nyheder/2015/2015_02_raske-kokkenmedarbejdere-kan-smitte-med-norovirus


Grønt tag på VUC Næstved - Mester Tidende\nGrønt tag på VUC Næstved\n13. september 2018 00:00 | Medlemsnyhed | Indrykket af GrowTek Entreprise ApS\nNybyggeriet Campus i Næstved har i løbet af sommeren 2018 fået etableret et grønt Sedumtag fra GrowTek.\nGrowTek Entreprise Aps har efterhånden leveret og monteret grønne tage på mange skoler i hele Danmark. Vi håber at udsigten over de grønne tage vil inspirere eleverne til at tænke mere i grønne og miljøvenlige løsninger i fremtiden.\nI blandt de mange referencer på growteks hjemmeside, finder du både folkeskoler, gymnasier og en masse andre spændende bygninger, der har fået grønt tag.\nVUC Næstved fik lagt en grønt tag løsning med drænunderlag i form af plastbakkerne, du ser på billederne. Denne løsning giver en større vandtilbageholdelse pr. kvadratmeter end kun filt. Derved kan planterne klare endnu længere tid uden regn og i tilfælde af store mængder regn hjælper denne type drænunderlag med at forsinke vandet i at nå kloaksystemet og undgå oversvømmelser.\nEt grønt tag på VUC Næstved er derfor med til at fremtidsikre bygningen mod klimaforandringerne, der ifølge DMI vil give os flere tilfælde af skybrud i fremtiden. De store mænger asfald og fliser, samt mangel på grønt i byerne gør det svært for regnvandet af sive ned i jorden, hvilket giver et øget pres på kloaksystemmet og derved risiko for oversvømmelser ved skybrud. Bier, sommerfugle og andre insekter kan have svært ved at finde føde i byerne, så de nyder også godt af de grønne oaser i byerne, som GrowTeks grønne tage skaber.\nFlere grønne tage i byerne er derfor en miljøvenlig løsning, som har mange fordele.\nVil du gerne vide mere om fordelene ved grønne tage, kan du læse mere om det på GrowTeks hjemmeside: growtek.dk


Mød Julie - Administrationsbachelor i Offentlig Administration - Vejle Kommune\nJulie har været praktikant ved Koncern HR\nDet gjorde jeg først og fremmest på baggrund af Vejle Kommunes interessante stillingsoplag. Det fangede min interesse, da det beskrev arbejderopgaver inden for mine interessefelter.\nDerudover havde længe gået med tanken om, at komme i praktik i en HR-afdeling, og derfor skrev jeg med det samme, jeg så opslaget.\nMin praktikplads, Koncern HR, formåede gennem deres opslag, at beskrive arbejdsopgaverne og forventningerne til praktikanten på en måde, hvor det var umuligt ikke at blive motiveret til at skrive en ansøgning – så det gjorde jeg.\nMin første tanke var nej – men det kommer sig af, at mine forventninger var helt forkerte. Jeg havde forventet mig en praktikplads, hvor jeg skulle levere 100% hver gang og gerne mere, og at jeg skulle ”bevise mit værd” .. men virkeligheden var og er, heldigvis noget andet – så for at svare på spørgsmålet .. Vejle Kommune lever i den grad op til mine forventninger eller skulle jeg nærmere skrive mine forhåbninger.\nDet tager knap én time i tog fra Odense til Vejle, men det gør ingenting når udbyttet fra praktikstedet er stort. Der er ikke én dag, hvor jeg ikke føler jeg får ny viden, nye færdigheder eller nye kompetencer med hjem. Hver dag er en spændende dag – hvor klichéagtigt det måtte lyde – men jeg bliver hver dag bekræftet i mit valg af praktiksted. Jeg har mulighed for at byde ind med min faglighed, men bliver også udfordret. Jeg oplever, at jeg bliver taget alvorligt, men vigtigt af alt oplever jeg en oprigtig interesse og at der er plads til at træde ved siden af og lave fejl.\nMine arbejdsopgaver er meget forskellige, men jeg beskæftiger mig blandt andet med onboarding, en opgave, hvor jeg skal undersøge den nuværende onboarding på seniorområdet. Idéen er at processen skal optimeres, da der er nogle vanskeligheder ved rekruttering og fastholdelse.\nEn anden arbejdsopgave går lidt i tråd med denne. Jeg undersøger sygefraværet på velfærdsområdet for at kunne lave en artikel, der skal munde ud i en komparativ analyse af; en god og en mindre god institution på samme område. Idéen er, igen, fastholdelse i jobbet for at undgå fejlrekruttering. Rekruttering er omkostningsrigt og på nogle områder meget vanskeligt.\nJeg beskæftiger mig også med større projekter som Skyttehushave, som er en stor fest, hvor alle Vejle Kommunes ansatte er inviteret. Jeg er projektsekretær på dette projekt. Et andet projekt, hvor jeg er projektsekretær er ungeområdet til Folkemødet. I arbejdet som projektsekretær gælder det om, at holde fast på de løse ender og samle dem, tage referater til møder, holde styr på dokumenter, indkalde til møder og meget andet planlægningsmæssigt - i Skyttehushaveprojektet har jeg også styr på budgettet.\nJeg er med i planlægning og afholdelsen af en stor konference omkring sygefravær og min opgave er, at have styr på planlægningen og alt det praktiske.\nJeg er facilitator på nogle skrive-workshops, fordi vores Intranet bliver reformeret og teksterne skal være mere brugervenlige. Det kræver en transformation af de nuværende tekster samt en ny brugervenlig opsætning. I forlængelse af dette arbejder jeg med idéudvikling omkring designet af det nye Intranet og jeg arbejder også som webadministrator på det nuværende, da jeg redigerer tekster og skriver nye.\nHelt grundlæggende bruger jeg min uddannelse til forståelse af arbejdet i en politisk styret organisation. Det har givet mig meget, at have en grundlæggende forståelse for processerne og filosofierne.\nEn ting, som går op for en praktikant er, ar teorier ofte ikke bliver brugt direkte i praksis, men giver dig en grundlæggende forståelse. En forståelse for organisationen, en forståelse for kollegaerne og en forståelse for arbejdsgangene.\nJeg har gennem mine arbejdsopgaver gjort brug af/ haft overvejelser omkring projektlederteorier, kommunikationsteorier og -modeller, referat- og dagsordensteknikker. Jeg har også gjort mig nogle forskellige teoretiske overvejer omkring Helle Heins arketyper, organisationsteorier og styringsparadigmer.\nDerudover har jeg beskæftiget mig med kvalitative- og kvalitative interviews og databehandling.


hvordan man løser iphone dcim-mappen tom på Windows 10/8/7 - Tip Til Iphone\nEr din iPhone DCIM-mappe tom på din computer? Her i denne vejledning har vi samlet nogle løsninger, der kan hjælpe dig med at løse dette problem med lethed.\nFor nylig har mange iPhone-brugere rapporteret, at hvorfor deres 'iPhone DCIM-mappe er tom eller ikke vises på deres computer'. Din iPhone DCIM-mappe indeholder billeder, kamerarullebilleder og videoer. Det er meget irriterende, når du vil have adgang til dine iDevice-fotos på dit system, men DCIM-mappen vises ikke eller er tom. Heldigvis er der måder, der kan hjælpe dig med at komme ud af iPhone DCIM-mappen, der ikke vises på computerproblemet.\nAlmindelige rettelser til iPhone DCIM-mappe tomme / manglende fotos på computeren\nHer har vi nævnt alle mulige rettelser, og forhåbentlig vil du kunne få adgang til dine iPhone-billeder på din computer ved at prøve nedenstående rettelser.\nMetode 1. Sørg for, at du har installeret iTunes på din computer\nDu skal installere iTunes på en Windows-computer, så dit system kan registrere tilsluttet iPhone. Således er det nødvendigt at have iTunes på computeren for at få adgang til iPhone-fotos på computeren.\nTrin 1. Download og installer iTunes fra det officielle sted på din Windows-computer. Vent, indtil installationsprocessen er afsluttet.\nSådan repareres iPhone DCIM-mappe tom på Windows 10/8/7 via Installer iTunes\nTrin 2. Når iTunes er installeret, skal du slutte din iPhone til computeren ved hjælp af et kabel og sørge for at låse din iPhone op, mens du opretter forbindelse. Dette vil bestemt løse DCIM-mappens tomme problem.\nMetode 2.Geninstallation af iTunes\nFor at rette iPhone DCIM-mappen, der ikke vises på computerproblemet, kan du geninstallere iTunes. Det er simpelt og tager et par minutter.\nTrin 1. For at starte processen skal du slutte din iDevice til computeren ved hjælp af et digitalt kabel.\nTrin 2. Kør derefter Enhedshåndtering på dit system, og find derefter 'Universal Serial Bus-controllere'. Når du kan finde den, skal du søge efter “Apple Mobile USB Driver og derefter afinstallere den.\nSådan repareres iPhone DCIM-mappe tom på Windows 10/8/7 via geninstallation af iTunes - Trin 2\nTrin 3. Derefter skal du afinstallere iTunes fra Kontrolpanel. For at afinstallere det med succes skal du afinstallere iTunes, Bonjour, Apple Application Support, Apple Mobile Device Support og Apple Software Update.\nSådan repareres iPhone DCIM-mappe tom på Windows 10/8/7 via geninstallation af iTunes - Trin 3\nTrin 4: Frakobl derefter din iDevice fra computeren, og geninstaller iTunes fra dets officielle side. Når du har installeret det, skal du igen forbinde din iPhone og DCIM-mappen sandsynligvis.\nMetode 3. Sådan får du adgang til og overfører iPhone DCIM-mappefotos til computeren\nHvis ovennævnte løsninger hjælper dig med at vise DCIM-mappen på computeren, men iPhone DCIM-mappen mangler fotos, så prøvAnytrans. Som en professionel iOS-datahåndterer med det kan du direkte få adgang til DCIM-fotos på iPhone fra computeren, og du vil også være i stand til at overføre alle typer fotos fra iPhone til computer.\nDu kan overføre iPhone-kamerarulle, fotodeling, fotobibliotek og mere til din computer med så lethed. Desuden kan du få vist og importere eller eksportere fotos til / fra iPhone uden tab af billedkvalitet.\nDownload det nu på din Windows-pc eller Mac-computerog her er den trinvise guide til, hvordan du får adgang til og overfører iPhone DCIM-mappefotos ved hjælp af AnyTrans:\nTrin 1. Start AnyTrans på din Windows-pc> Tilslut derefter din iPhone til computeren ved hjælp af et USB-kabel> Klik på 'Enhedshåndtering' og klik på ikonet 'Filkategori' som vist nedenfor.\nSådan overføres iPhone DCIM-mappefotos til computeren via AnyTrans - Trin 1\nTrin 2. Vælg 'Fotos'> Vælg et fotoalbum, såsom Kamerarulle, Fotobibliotek osv.\nSådan overføres iPhone DCIM-mappefotos til computeren via AnyTrans - Trin 2\nTrin 3. Derefter skal du vælge de ønskede fotos, du vil overføre> Klik på knappen 'Send til computer' som vist i figuren.\nnvidia-installationsprogrammet kan ikke fortsætte windows 7\nSådan overføres iPhone DCIM-mappefotos til computeren via AnyTrans - Trin 3\nSåledes har denne vejledning leveret løsninger til at rette iPhone DCIM-mappen tom / vises ikke på Windows-pc. Hvis du leder efter en ultimativ løsning til at styre dit iPhone-indhold på en computer, er AnyTrans en god mulighed for dig. Med det kan du også overføre andre filtyper, såsom videoer, meddelelser, dokumenter osv. Fra iPhone til computeren.Prøv softwaren selvog organiser dit iPhone-indhold smart.


Ledige job - Ergoterapeut - Storkøbenhavn | Jobindex\nErgoterapeut - Storkøbenhavn\nEr din spidskompetence regnskab og store afstemninger i Excel? Er du parat til at yde høj medlemsservice, og kan du både samarbejde og arbejde selvstændigt? Så har du chancen for at komme på holdet i Din Sundhedsfaglige A-kasse, der skaber tryghed og overskud for 96.000 sundhedsfaglige medlemmer.\nDu bliver en del af et lille dynamisk team, som, foruden dig, består af en økonomiansvarlig, en regnskabskonsulent og en regnskabsmedarbejder. Sammen har vi ansvar for et stort og spændende forretningsområde, der effektivt driver regnskabsprocessen.\nHos os fylder blandt andet a-kasselovgivning, specifikke regnskabsbekendtgørelser og afregninger til staten en del. Du vil skulle spille ind og tage fra mange steder, fx:\nSikre rejseafregning til medlemmer og kolleger\nFølge op på medlemmernes gældsafvikling og være i dialog med medlemmerne\nVære med til at forenkle og forbedre afstemningsmodeller i Excel\nStyrkelse af rehabiliteringsindsatsen for borgere med kronisk sygdom\nVi søger inspiration og kompetencer til et nyt metodeudviklingsprojekt inden for kronikerrehabilitering.\nTil at opsøge nye borgere samt igangsætte aktiviteter, søger vi en fysioterapeut på 32-37 timer pr. uge i en tidsbegrænset stilling. Hvis du er uddannet inden for ovennævnte faggruppe, og har gode tværfaglige samarbejdsevner, samt overblik og engagement, så vil vi gerne modtage en ansøgning fra dig.\nSom et led i projektet skal du deltage i et sundhedspædagogisk kursusforløb i Region Sjælland. Arbejdsopgaverne er altså både administrative, helt borgernære og har elementer af sidemandsoplæring.\nTil at opsøge nye borgere samt igangsætte aktiviteter, søger vi to sygeplejersker på 32-37 timer pr. uge i tidsbegrænsede stillinger. Hvis du er uddannet inden for ovennævnte faggruppe, har viden på specialistniveau omkring diabetes eller KOL (gerne viden om TeleKOL), har gode tværfaglige samarbejdsevner, samt overblik og engagement, så vil vi gerne modtage en ansøgning fra dig.\nSpecialhospitalet for Polio- og Ulykkespatienter søger en ergoterapeut med interesse for tværfaglig rehabilitering. Tiltrædelse er den 1. februar 2019 med arbejdssted i Rødovre. Stillingen er en fast fuldtidsstilling på 37 timer ugentligt.\nDu kommer til at arbejde i et engageret, tværfagligt miljø præget af engagerede kolleger med høj faglighed, arbejdsglæde og lyst til udvikling af behandlingstilbuddet. Der er gode muligheder for kompetenceudvikling.\nErgoterapien udfører specialiseret rehabilitering af vores målgruppepatienter i ambulante forløb. Vi arbejder med baggrund i OTIPM og er i gang med at implementere AMPS som undersøgelsesredskab, så vi forventer, at du er AMPS-kalibreret.\nKan du indgå i et tværfagligt samarbejde, hvor det gode borgerforløb er i centrum, og trives du med at arbejde med rehabiliterende indsatser...\nERGOTERAPEUT TIL HJEMMEPLEJEN – SIKRING AF ARBEJDSMILJØ\nVil du være en del af Tårnby Kommunes Hjemmepleje, hvor du kan bruge din faglighed og uddannelse med henblik på at sikre arbejdsmiljøet for...\nKompetent teamleder med stedfortræderfunktion søges til Den Kommunale Hjemmepleje i Tårnby\nVil du være med til at få sat retningen, hvor medarbejderen er i centrum, og med fokus på alle de nye opgaver vi får i kommunerne i...\nKontaktperson til dagvagt på botilbuddet Televænget\nHar du lyst at arbejde tværfagligt og helhedsorienteret med borgere med sindslidelser?\nAfdelingslæge til distriktspsykiatrien ved Psykiatrisk Center Glostrup\nPsykiatrisk Center Glostrup søger en afdelingslæge til distriktspsykiatrien pr. 1. marts 2019 eller efter aftale.\nFrisk fysioterapeut søges til PC Amager - Er du vores kommende aktivitetsmedarbejder ?\nVi søger en person, der er lyst til at indgå i vores aktivitetsteam, der dækker de to intensive afsnit C3 og D1.\nNattevagt til PCH på Righshospitalet\nVi er et intensivt afsnit med plads til 12 patienter med alle slags psykiatriske diagnoser.\nVær med til at skabe udvikling og læring som pædagog i Høje-Taastrup Kommune\nDu bliver en del af Klynge C, som består af tre institutioner; Bakketoppen, Lunden og Hallandsparken.\nSygeplejerske til fast nattevagt i Demenscentret Pilehuset\nEr du sygeplejerske og kan du bedst lide at arbejde om natten?


Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K – Se vigtig info\nGammel Mønt 11, 2.\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nDinGeo har samlet informationer på Gammel Mønt 11, 2. i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6811°N, 12.5812°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er en lejlighed og dermed med gennemsnitligt radonniveau på kun ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området\nDer er relativt lav risiko for Radon på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 248-Købmager Kvarter, København, der hører til Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureninger (V2) tæt på Gammel Mønt 11, 2. , København K\nTabellen viser de ni kortlagte jordforureninger (af typen V2), der ligger indenfor en ca. 500 meter radius af Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nAfstand angiver afstanden i meter fra Gammel Mønt 11, 2. til den pågældende jordforurening.\nMulige jordforureninger (V1) tæt på Gammel Mønt 11, 2. , København K\nTabellen viser potentielle jordforureninger, der endnu ikke er undersøgt i detaljer (typen V1), som ligger i området omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er høj luftforurening på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nDer er trafikstøj på adressen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Støjen er vurderet at være 65-70 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en emhætte\nKortet viser trafikstøj i området omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nGammel Mønt 11, 2. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Gammel Mønt 11, 2. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Gammel Mønt 11, 2. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K ligger i en højde på 4.5 meter over havets overflade.\nKortet viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 450 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Med det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.\nHent den officielle BBR meddelelse for Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Gammel Mønt 11, 2. har energimærke E.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Gammel Mønt 11, 2. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Gammel Mønt 11, 2. er endda i den specielle situation at 27 renoveringer er markeret som rentable.\nGammel Mønt 11, 2. , 1117 København K ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nDen mest almindelige husstandstype i og omkring Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er erhvervsdrivende fra hjemmeadressen , d.v.s. conzoom®-typen Lykkesmed.\nConzoom®-typen på en given adresse ændres løbende. Det skyldes dels den generelle almindelige udvikling i Danmark, men også lokalområdets til- og fraflytning. DinGeo opdaterer løbende Conzoom® - På Gammel Mønt 11, 2. er data sidst opdateret 21 februar, 2022.\nGammel Mønt 11, 2. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Gammel Mønt 11, 2. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nGammel Mønt 11, 2. hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Gammel Mønt 11, 2.\nDer er god 4G mobildækning på Gammel Mønt 11, 2. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Gammel Mønt 11, 2. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Gammel Mønt 11, 2.\nInternet og Mobildækning Gammel Mønt 11, 2. , København K\nAnbefalet bredbånd på Gammel Mønt 11, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Gammel Mønt 11, 2. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Gammel Mønt 11, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Gammel Mønt 11, 2. .\nJordarten under Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Gammel Mønt 11, 2.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Gammel Mønt 11, 2. .\nHvor langt er der fra Gammel Mønt 11, 2.\n✓Stamoplysninger for Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K\nAdressens Id c94b9a88-f3d8-44e6-9435-43eecee8cbb4\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Gammel Mønt 11, 2. , 1117 København K.


Socialdemokratiet stemmer gult til Lindholm og julefreden sænker sig i Tivoli | Netavisen Pio\nSocialdemokratiet stemmer gult til Lindholm og julefreden sænker sig i Tivoli\nDagens nyhedsoverblik fra dansk politik, fagbevægelsen og verdens gang.\n19. december 2018 - 17:02\nI dag har Socialdemokratiet meldt ud, at man hverken kan stemme ja eller nej til oprettelsen af et udrejsecenter på Lindholm.\nBenny Engelbrecht (S) sagde fra Folketingets talerstol, at grundlaget er for usikkert til at bevilge en større pose penge til et center på øen.\nEU-Kommissionen har offentliggjort en nødplan, der træder i kraft, hvis det skulle ende med et britisk ‘no deal’ til en brexit-aftale.\nOg så har julefreden sænket sig over Tivoli. Forhandlingerne om en overenskomst er nemlig skudt til næste år, hvor 3F København vil presse på for at få tegnet en overenskomst for de ansatte i den nye madhal, Tivoli Food Hall.\nSocialdemokratiet stemmer gult til Lindholm\nEU’s nødplan for hårdt Brexit\nEU-Kommissionen har offentliggjort en nødplan i tilfælde af et britisk ‘no deal’.\nDen indeholder i alt 14 initiativer inden for otte forskellige sektorer, heriblandt inden for datasikkerhed, rettigheder for britiske borgere i EU samt klimapolitik, skriver DR Nyheder.\nIfølge næstformand Valdis Dombrovskis vil den dog kun "kunne begrænse skaden".\nNødplanen kommer nøjagtig 100 dage før, at Storbritannien efter planen forlader EU-samarbejdet den 29. marts næste år.\nOgså Storbritannien forbereder sig på "no deal". Der er blandt andet sendt breve til 140.000 virksomheder som opfordrer dem til at forberede sig på situationen.\nOg i går meldte det britiske forsvarsministerium, at det ville have 3.500 soldater klar til at sikre livsvigtige funktioner i samfundet.\nDen danske statsminister, Lars Løkke Rasmussen (V), sagde i sidste uge, at han ”ikke er overbevist om, at det her ender godt”.\nCordua: Tålmodigheden er opbrugt\nTålmodigheden er flere steder i Venstre ved at være opbrugt. Der tegner sig et åbent og koordineret oprør mod Venstre-formanden, som næppe kunne være dårligere timet for Løkke, skriver den borlgerlige-liberale kommentator, Jarl Cordua.\n“Meget få kender endnu det præcise indhold af regeringens bebudede sundhedsreform, som forventes at blive præsenteret lige efter nytår og være et pænt stort tema i statsministerens nytårstale 1. januar. En vellykket præsentation om en på papiret populær mærkesag kan kun ses som et vigtigt afsæt frem mod forårets folketingsvalg,” skriver Jarl Cordua.\nBlokade i tivoli er afblæst\nAlternativ finanslov: S vil bruge 3 milliarder mere på velfærd og klima\nMette Frederiksen og kompagni ville prioritere cirka 2,8 milliarder kroner ekstra til velfærd, klima og miljø, hvis de bestemte over finansloven for 2019.\nSocialdemokratiet har agt et overordnet forslag til finanslov frem, hvor skattelettelser bliver droppet, og kommuner og regioner får flere penge til velfærd.\nDer er flere løsninger på bordet; differentieret tilbagetrækningsalder, seniorførtidspension eller en helt ny ordning?\nVi går i dybden sammen med Ole Wehlast, der er forbundsformand for Fødevareforbundet NNF, Morten Skov Christiansen, der er næstformand i LO, Jan Johansen, MF for Socialdemokratiet samt Bent Bøgsted, der er beskæftigelsesordfører for Dansk Folkeparti.\nPodcastvært er som sædvanlig Netavisen Pios chefredaktør, Jens Jonatan Steen.\nBaseret på disse emner: Finanslov 2019 | lindholm


Symantec vs Google - short version | FairSSL\nSymantec vs Google - short version\nUndgå certifikatfejl i Google Chrome og Mozilla Firefox – Den korte udgave\nDet her er den korte hurtige vejledning, som kun fokuserer på hvilke produkter der påvirkes og hvad man bør gøre for at undgå problemer fra de udmeldte browser klienter Google Chrome og Mozilla Firefox.\nHvis du har et SSL certifikat udstedt i eller før 1. december 2017 fra en af følgende brands:\nVil browsere fra Mozilla Firefox og Google Chrome, vise certifikatfejl i:\nApril 2018 for certifikater udstedt før 1. juni 2016\nOktober 2018 for certifikater udstedt efter 1. juni 2016\nOg ingen fejl for certifikater udstedt efter 1. december 2017\nNye certifikater udstedt efter fra den 1. december 2017 og frem, er ikke påvirket af konflikten imellem Symantec og Google/Mozilla. Det betyder at alle certifikater der udstedes nu, inkl. genudstedelser, vil virke til slutdatoen i certifikatet.\nFor at genudstede et certifikat fra os, skal du blot svare på en af de email du modtog da du lavede ordren og skrive at du ønsker at genudstede certifikatet for navnet xxx.ditdomæne.dk.\nSamtidigt skal du vedhæfte/copy-paste en ny CSR tekst til det samme navn, eller skrive at du ønsker at bruge CSR service og et mobilnummer vi kan sende en SMS kode til.\nDet med småt. Vi har indregnet en buffer i forhold til foreløbige udgivelsesdatoer, for stabile versioner af Google Chrome, så beta udgaver bør heller ikke påvirkes. Vi kan dog ikke garantere hvornår forskellige browser versioner udgives.\nVi anbefaler derfor at udføre ovenstående anbefalinger, så snart det er muligt og ikke presse grænserne.


Der findes et solidt grundlag for køb samt salg over nettet af paller i plastic\nNår man ser på adskillige brancher er solide paller et vigtigt element. Vil du gerne fragte en masse produkter? Da er en typisk slags transport eksempelvis paller. Dermed er de meget afbenyttede i forhold til fødevarebrancen såvel som på fabrikker. Er du i brugsen, netto eller andet, kommer du som regel til at påbegynde mindst hver anden dag med at pakke paller ud med friske varer. Det kan være mange paller belæsset med shampoo eller med fx æbler, mel plus øvrige typer proviant. I tekstilbranchen anvender man tilmed paller, når der skal leveres tøj og flere andre tøjstykker.\nVær sikker på, at de enkelte palletyper er fremstillet i råstoffer, der passer til henseendet. Er der tale om opvarmede effekter, må pallen være bestandig over for varme, samt i forhold til fødevarer skal pallen ligeledes være indrettet til hygiejnisk transport. Ligeledes; idet det gælder mange blytunge produkter, som skal fragtes på paller, skal de være yderst kraftige. mange paller kan eksempelvis være skabt af en eller anden træsort eller måske af en nævneværdig holdbar plastikkonstruktion. Det kan også være, det udelukkende er en tynd Samt let platiktype, idet der muligvis muligvis udelukkende er tale om skumfiduser oven på de paller, der er tale om.\nJeg ved ikke, om du har overvejet at du kan starte med at leje paller. Hvis du ikke er sikker på, hvilken palletype, du skal bruge, er det perfekt at benytte en meget pallevidende person. Sådanne personer sidder som regel ved en hjælpelinje, og her kan du slå på tråden og herigennem få nyttig info i forhold til paller af enhver art. Dette kan være utrolig godt. Men altså- på den anden side skulle du dertil gerne på dette tidspunkt være dygtigere af et tjek af denne blog. Hvis det er gået efter hensigten.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 19. september 2012 af Casper.\n← Har du desværre haft indbrud og kunne du bruge en låsesmed – København? I DanmarkNorden er der en bemærkelsesværdig efterspørgsel på solcelleanlæg på villatage →


Ny generation Nootropics - Vaskulitis 2018 January\nNootropics er en generisk betegnelse for stoffer, der forbedrer hjernes sundhed og forbedrer den kognitive funktion (sind, hukommelse).\nOrdet "nootropic" forekom i 1972, da den rumænske psykofarmakolog og Dr. E. Giurghea Corneliu beskrev egenskaberne ved det stof, han oprettede i 1964 - Piracetam.\nIfølge E. Giurghea skal nootropics:\nForbedre hukommelse og læringshastighed.\nForbedre mentale evner i stressede situationer.\nBeskyt hjernen mod mulige kemiske og fysiske kvæstelser.\nForenkle intercellulær kommunikation.\nEkstremt lav toksicitet med minimale bivirkninger.\nSådan fungerer nootropics?\nSom regel er nootropiske medikamenter eller komplekser rettet mod en eller flere arbejdsmekanismer.\nHjernen bruger omkring 20% af kroppens samlede energi, hvilket gør det til det mest energikrævende organ. Nootropics understøtter energimetabolismen, øger mitokondriernes effektivitet ("cellekraftværker"), forbedrer strømmen af næringsstoffer osv..\nNeurotransmittorer letter kommunikationen mellem neuroner og regulerer derved alle kognitive funktioner. Nootropics øger, bremser henfaldet eller omvendt blokerer produktionen af visse neurotransmittere.\nNedsat cerebral blodstrøm fører til en forringelse af hjernefunktionen. Nootropiske medikamenter opretholder blodkarets integritet, øger nitrogenoxidniveauerne og hjælper med at øge leveringen af gavnlige næringsstoffer (ilt, glukose) til hjernen.\nForskellige frekvenser af hjernebølger - fra den højeste til den laveste: gamma, beta, alfa, theta, delta - svarer til forskellige mentale tilstande. Nogle nootropics øger visse frekvenser for at stimulere de ønskede kognitive effekter..\nHjernen lider som hele organismen som en helhed af frie radikaler. Frie radikaler er kroppens vigtige produkter, der forårsager toksisk skade. Nogle nootropiske medikamenter fungerer som adaptogener og øger beskyttelsen af hjernen og kroppen mod toksiner..\nReparer beskadiget hjerne\nMeget få lægemidler bidrager til neurogenese. Neurogenese er den proces, hvormed hjernen vokser og udvikler neuralt væv for at gendanne og opretholde plasticiteten i hjerneceller. >> (åbnes i en ny fane) "> Læs mere om neurogenese her >>>\nHvorfor tager folk nootropics\nDer er flere grunde, objektivt set kan de opdeles i 3:\nØget produktivitet i skolen eller på arbejdet.\nNu først ting først.\nNootropics bruges ofte til behandling af en række forskellige sygdomme, lige fra ADHD til søvnforstyrrelser..\nADHD Personer, der er diagnosticeret med hyperaktivitetsforstyrrelse med opmærksomhedsunderskud, ordineres normalt forskellige psykostimulerende medikamenter. Disse lægemidler forbedrer mange aspekter af den mentale proces, herunder hukommelse, koncentration og tankeorganisation..\nKronisk træthedssyndrom. I nogle tilfælde har mennesker med kronisk træthedssyndrom brug for medicin, så de kan leve og arbejde normalt. Energidrikke hjælper kun disse mennesker til en vis grad. Derfor er de ofte ordineret psykostimulerende midler eller medicin, såsom Modafinil og Armodafinil.\nNeurodegenerative sygdomme. Tilstande som Alzheimers, Parkinsons, demens har ikke en klar behandling. Derfor, for at lindre symptomerne på disse sygdomme, såsom demens, dårlig hukommelse og opmærksomhed, anbefaler læger brug af nogle nootropics.\nSøvnforstyrrelser. Mennesker med sygdomme som narkolepsi, overdreven døsighed om dagen og skiftende søvnforstyrrelser bruger ofte medikamentstimulerende stoffer, hvoraf mange betragtes som nootropics..\nNootropics er også vidt brugt til at øge mental præstation. Brug af nootropics kan betragtes som en analog til bodybuilders brug af steroider. I dette tilfælde tillader de en person at overskride deres naturlige genetiske begrænsninger..\nAkademisk fordel. Studerende bruger ofte nootropics for at forbedre hukommelsen og opmærksomheden. Dette skyldes det faktum, at folk nu ønsker at komme ind på et godt universitet og forbedre deres liv.\nPræstationsindikatorer. Mange er fortrolige med forestillingen om arbejdsnød. For nogle er dette forbundet med en bunke papirer, for andre, med uafsluttede projekter osv. Det er grunden til, at mange mennesker bruger nootropics for at slå hjerne træthed og maksimere deres præstation..\nSport. Et meget stort antal nootropiske stoffer forbedrer atletisk præstation. Dette skyldes øget opmærksomhed, selvorganisering og selvfølgelig med niveauet af fysisk energi. Mange nootropiske stoffer klassificeres som doping og er forbudt at bruges af professionelle atleter..\nOrdet er nu populært. Den moderne verden er ubarmhjertig. Enten bliver du smart og vellykket, eller du ser på dem, der er smarte og succesrige. Misundelse og ønsket om at blive bedre så hurtigt som muligt gav anledning til denne bevægelse blandt mennesker. Derfor bruger folk nootropics.\nForbedre opmærksomheden. Nogle, som studerende eller arbejdstagere, tager disse stoffer bevidst, mens andre simpelthen eksperimenterer.\nForøg motivationen. Motivation er en meget vigtig ting. En umotiveret person kommer ikke langt. For det meste bestemmes motivation af mål og en forventning om at opnå resultater. Men nogle gange, på grund af en krænkelse af hjernens neurokemi eller bare et dårligt humør, øges motivationen ved at tage nootropics.\nForøg produktiviteten og kedelig søvn. De, der vil mere og mindre søvn, tager stimulanser. Dette giver en person mulighed for at udføre ganske meget arbejde i løbet af dagen uden træthed eller distraktion..\nHvad er de mest populære nootropics\nKoffein. Den mest populære psykostimulant i verden. Indeholdt i kaffe, te, energidrikke og forskellige sportstilskud. Øger opmærksomheden og energien. Læs mere om koffein her >>>\nL-theanine. Det er en aminosyre og findes i te. Hjernen øger antallet af alfabølger, som er forbundet med en følelse af afslapning og kreativitet. Læs mere om L-Theanine her >>\nKreatin. De fleste mennesker kender kreatin til brug i træning. Men det har også en gavnlig effekt på hjernens funktion. Ligesom kreatin understøtter muskelcellefunktion, binder det sig til fosfater i hjernen og skaber fosfocreatin, et molekyle, der bruges til at understøtte hjernefunktion. Læs mere om kreatin her >>>\nPiracetam Et syntetisk lægemiddel, der bruges til at bremse udviklingen af sygdomme, såsom Alzheimers sygdom og demens. Forbedrer hukommelse, opmærksomhedsspænd og øger energi. Læs mere om piracetam her >>>\nNoopept. Det betragtes som en af de mest kraftfulde og hurtigste nootropics. Blandt de kortsigtede virkninger: lidt stimulering og koncentration, øget opmærksomhed. På lang sigt forbedrer hukommelsen og den kognitive funktion. Læs mere om Noopept her >>>\nPhenibut Det blev udviklet i Rusland i 1960'erne og er rettet mod behandling af angstlidelser og depression. Det bruges i vid udstrækning som et anti-angstmiddel. Øger også koncentrationen. Recept på apoteker. Læs mere om Phenibut her >>>\nPicamilon. "Phenibut som minimum." Det frigives uden recept. Øger stemningen og forbedrer koncentrationen. Læs mere om picamilon her >>>\nModafinil Stærk stimulator af centralnervesystemet. Populær i Vesten. Oprindeligt oprettet til behandling af søvnforstyrrelser. Forfriskende, øger motivation, styrker kortvarig hukommelse. Nogle gange bruges af narkomane til at vente på tilbagetrækning. Læs mere om modafinil her >>>\nRitalin. Udnævnt i ADHD og hovedsageligt i Vesten. Det påvirker dopamin og noradrenalin, hvilket øger opmærksomheden og forbedrer humøret. Populær blandt amerikanske studerende. Læs mere om Ritalin her >>>\nVinpocetine. En semi-syntetisk nootropisk afledt af en periwinkle plante. Forbedrer cerebral blodgennemstrømning på grund af ekspansion af blodkar. Som et resultat får hjernen flere næringsstoffer og ilt, hvilket betyder, at den fungerer bedre. Læs mere om vinpocetine her >>>\nPotentielle spørgsmål: tolerance og afhængighed\nMange nootropics kan bruges med succes i en lang periode. For eksempel kan nogen bruge psykostimulanter i flere år og kun drage fordel af disse stoffer..\nFør eller senere udvikler en person imidlertid tolerance over for stoffet. Og for at opnå terapeutiske effekter, skal du øge dosis. Så er der en krænkelse af neurokemien i hjernen og den hormonelle balance. Bivirkninger ved indtagelse af medicinen vil begynde at vises mere og mere ofte. Og når en person vil stoppe med at tage, vil han bemærke manifestationen af uønskede virkninger (abstinenssymptomer, eller mere enkelt, brud). Dette er et dårligt humør, kvalme, irritabilitet, sveden, depression osv. Og så vises afhængigheden. En person får ikke længere signifikante positive effekter. Lægemidlet er nødvendigt for ikke at lide under tilbagetrækning. Et øget sind og intelligens vil forværres.\nOftest er disse effekter forbundet enten med stærke stimulanser eller med antidepressiva. Derfor er det så vigtigt at overholde doseringen og varigheden af indgivelsen. Når man har spist en spand “smarte piller”, bliver en person ikke et geni. I bedste fald redder læger ham ved en overdosis, i værste fald... de vil ikke spare.\nTilbagetrækningssyndrom varer forskelligt. Det hele afhænger af medicin og sundhedsstatus. Grundlæggende er det 2-3 uger. Denne tid er skånsom for at vende hjerneaktivitet og hormoner tilbage til det normale..\nNootropics bør bruges på din egen risiko og risiko. Det faktum, at langtidsvirkningerne af nootropics er dårligt forståede, bør være bekymrende. Selvom mange af disse stoffer signifikant øger den mentale ydeevne på kort sigt, er der ikke mange undersøgelser, der bekræfter deres effektivitet på lang sigt (dvs. i mange år). Derfor, hvis du planlægger at tage nogen af disse mediciner eller kosttilskud, gør du det på din egen risiko og risiko. Derfor, hvis du planlægger at tage nogen af disse mediciner eller kosttilskud, gør du det på din egen risiko.\nDet er også vigtigt at bemærke, at selv naturlige nootropiske stoffer i form af tilsætningsstoffer ikke er uden bivirkninger. Som al anden medicin har de potentielt uønskede bivirkninger som følge af konstant brug. Naturligvis kan nootropics give betydelige fordele på kort sigt, når de bruges korrekt, men yderligere forskning er nødvendig for at fastlægge sikkerheden af disse stoffer i det lange løb..\nDe fleste voksne i den moderne verden er opmærksomme på faren for stigende kolesterol, som læger kalder årsagen til åreforkalkning. Imidlertid er det normale indhold af stoffet nødvendigt for den vitale aktivitet af cellestrukturer, opretholdelse af hormonelle niveauer og syntesen af galden.


Maze Runner - CinemaZone.dk - et filmmagasin i bredformat\nKommentarspor, featuretter, 9 slettede scener, fraklip\nHong Lee Minho\nFanget i lysningen\nFilmatiseringerne af langstrakte og storsælgende ungdomsbøger begynder at pible frem fra alle kroge efter Harry Potter har lagt tryllestaven på hylden og hans oprindelige kernepublikum er blevet større. Hunger Games-serien har stadig førertrøjen på, men bogmarkedet myldrer af mere eller mindre inspirerede forsøg på at skrive sig til samme guldkalv, og nu er det James Dashners Maze Runner-trilogi, der tager springet til biografen.\nVores hovedperson Thomas hejses op i en fragtelevator. Han aner ikke, hvor han kommer fra – eller hvem der har sendt ham på vej, men destinationen viser sig at være den centrale grønne eng i en stor og dyster labyrint, hvor en umage gruppe drenge gennem årene har etableret bo. Der kommer én ny dreng hver måned sammen med lidt helt fundamentale forsyninger – og ellers klarer de sig selv i deres lille samfund.\nLabyrinten omkring dem er fyldt med livsfarlige monstre, så den kan kun udforskes af de særligt løbestærke i dagtimerne. Om natten er den lig med sikre død. Thomas tager hurtigt bestik af det lille frygtbaserede samfund og kaster sig over at finde en vej ud af labyrinten, men som alt fra Fluernes herre til Robinson-ekspeditionen har lært os, så danner små grupper hurtigt fraktioner og interne magtkampe.\nDen debuterende instruktør Wes Ball har godt greb om den centrale konflikt i det hjemmeflikkede samfund, og filmen er velkomment nedtonet i dens første halvdel, hvor Thomas langsomt indser, at det, de andre betragter som en fredfyldt helle, i virkeligheden er et fængsel. Der er noget naturligt medrivende over de unges forsøg på at knække labyrintens gåde, og netop derfor savner man lidt at være med på de ekspeditioner, som de særligt udvalgte bruger til at kortlægge labyrintens opbygning. Da først Thomas kaster sig over labyrintens gåde, går det relativt hurtigt, selv om der er rigeligt med snedige forhindringer på vejen.\nThe Maze Runner underholder bravt hele vejen frem til den slutning, som peger frem mod de kommende afsnit. For der er et langt større plot i vente på den anden side af den mystiske labyrint, og med dette første kapitels solide håndværksmæssige kvaliteter bør der være plads i markedet til at vi også får fortsættelserne at se hen over de kommende år.\nFilmens instruktør Wes Ball har sammen med medforfatter T.S. Nowlin indtalt et tilstrækkelig kommentarspor, hvor de stille og roligt fortæller om processen med især at indspille filmen, men også et par uddybende forklaringer om historien får vi serveret af de herrer.\nDe ni slettede scener får også en bemærkning med på vejen, men det er den fem-delte making of-featurette, som sammen med de to visuel effects-featuretter (den korte "VFX Breakdown by Method" og den syv-delte "Visuel Effects Reel"), der er det mest interessante af bonus-indslagene.\nEllers finder man Balls kortfilm Ruin, der var med til at skaffe ham jobbet som instruktør på Maze Runner, og en hyggelig lille featurette om den unge fyr, der spiller Chuck.\nLægger man de mange bonus-minutter sammen kommer man ganske fint rundt om filmen, og det meste af det er tilgængeligt og let forståeligt – og med danske undertekster, skulle man få brug for det.


Forskning på SFI | SFI\nOmsætning af forskningsviden\nStrategi og lovstof\nSFI er en forskningsinstitution. Det betyder at vi, udover at lave forskningsbaserede undersøgelser, også bedriver traditionel forskning. Her søger forskerne midler til forskning indenfor forskningsprogrammet via forskningsråd, fonde eller andre kilder.\nSFI’s forskere publicerer deres forskning i anerkendte internationale forskningstidsskrifter og bøger, og de samarbejder med forskere ved både danske og internationale universiteter. Derudover har SFI et eget Advisory Research Board som er med til at styrke kvaliteten af SFI-forskningen.\nSamspillet mellem den traditionel forskning og de forskningsbaserede undersøgelser er afgørende på SFI. Det er med til at styrke kvaliteten af undersøgelser og analyser, at de laves af aktive forskere med kendskab til internationale udviklinger og metoder. Samtidig giver den tætte tilknytning til dansk politik og praksis forskerne en klar forståelse for, at forskningen skal være anvendelig i en konkret virkelighed.


Kim Larsens familie afviser mindeplads - TV 2\nKim Larsens familie afviser mindeplads\n15. sep. 2019, 16:53\n- Familien har oplyst i en mail til Teknik- og Miljøudvalget, at de ikke bakker om at opkalde den nævnte plads efter Kim Larsen, siger Jakob Næsager.\nÅrsagen skulle være, at den afdøde musiker ikke ønskede at få opkaldt en plads efter sig. Det fremgår dog ikke i mailen, om familien er interesseret i, at man for eksempel opkalder Lille Langebro efter Kim Larsen, som det tidligere har været på tale, oplyser Næsager.\nMail fra manager\nVi beder på det bestemteste, at planerne skrinlægges\nJørn Jeppesen, Kim Larsen mangeårige manager, i en mail til Teknik- og Miljøudvalget\nLørdag lød det ellers, at Kim Larsen inden for en overskuelig fremtid kunne få en mindeplads på Christianshavn i København. Forslaget var en 750 kvadratmeter stor plads med græs, træer og buske tæt på vandet ved gaderne Overgaden, Oven Vandet og Ved Kanalen.\nDen grønne plads har i dag ikke et navn, og forslaget om at navngive pladsen efter Kim Larsen skulle behandles på et møde i Vejnavnenævnet 23. september, fortalte Niels E. Bjerrum (S), der også sidder i Vejnavnenævnet, til Ritzau.\n- Nævnets sekretariat sender en venlig mail til familien, at vi respekterer deres ønsker, og at planerne om at navngive en plads efter Kim Larsen hermed bliver skrinlagt, siger Lars Weiss.\nKommunen vil heller ikke arbejde videre med andre muligheder for at minde Kim Larsen i gadebilledet.\nDen folkekære musiker døde som 72-årig 30. september sidste år, og efterfølgende foreslog flere lokalpolitikere i København at opkalde en gade efter ham.


Overenskomsterne blev ikke ligefrem modtaget med stående ovationer på årets generalforsamling i Kreds 6, hvor der også blev advaret mod udhuling af de fastansattes vilkår.\naf troels evold widding\n“Der er ingen grund til hurra-råb, men vi fik da et par mindre gevinster.”\nSådan opsumerede Torben Duch Holm, tillidsmand på Kreds 6’ største journalistiske arbejdsplads NORDJYSKE Stifts-tidende, resultatet af årets overenskomstforhandlinger. Det skete på Kredsens generalforsamling den 2.marts i Hjørring.\nEn ekstra ferieuge blev det blandt andet til for Fællesoverenskomsten, som de fleste af hans kollegaer hører til, og det var han naturligvis ganske tilfreds med. Men han mente, at det havde kostet dyrt på andre områder.\n“Lønmæssigt er resultatet dårligere end, hvad de har fået i København, og det betyder, at lønslæbet bliver endnu større mellem dem og os,” sagde Torben Duch Holm blandt andet.\nNiels Kjeldsen, der er tillidsmand på DR i Nordjylland, var mindst lige så forbeholden.\n“Vi har i DR desværre fået en to måneders norm for opgørelse af arbejdstiden. Og så har vi ikke fået den ekstra ferie, som vi gerne ville. To ting, der har ligget tungt i vægtskålen, der hev i retning af et nej.”\nNiels Kjeldsen mente, at det efterhånden kan være svært at se, hvorfor han og kollegerne i DR skal være medlem af Dansk Journalistforbund.\n“Ledelsen i DR lader os regionaler slås om programmerne og underbyde hinanden i pris. Det medfører flere løstansatte, nu er vi oppe på 20 procent hos os, fordi vi ikke ved, hvilke programmer, vi skal lave til næste år. Den slags har Dansk Journalistforbund ikke formået at gøre noget ved,” sagde Niels Kjeldsen.\nFreelancer Naja Bang gjorde opmærksom på, at der skal holdes nøje øje med et stigende problem.\n“Vi freelancere bliver tilbudt den samme løn som fastansatte, selvom vi for eksempel kun arbejder en uge. Det er det rene wild west, for vi får ingen sygedagpenge, pension og så videre. Hvis ikke I fastansatte er opmærksom på, hvad der sker på jeres arbejdsplads på det her område, så risikerer vi, at jeres overenskomster bliver undergravet af freelancere. Ikke fordi vi har lyst, men af simpel nød.”\nFor at imødegå den forventede kontingent-stigning fra forbundet blev det besluttet at nedsætte kredsens kontin-gent med fem kroner om måneden til 25.\nEn beslutning, der både blev grinet og klappet af.\nCarsten Lorenzen, DR, blev genvalgt som formand af de 46 fremmødte. Og Marianne Isen, NORDJYSKE Stiftstidende, Henrik Simonsen, Nordjyske Distrikts-aviser og Tove Koch, NORDJYSKE Stifts-tidende blev valgt til bestyrelsen. Tove Koch blev først sidste år medlem af Dansk Journalistforbund, da hun er en af de fotografer, der kom til forbundet, da Grafisk Forbund opløste sig selv.


Arran Keith fra Australien på vej i mål på 100 m distancen\nEn succesfuldt 22. RaceRunners Camp & Cup – med 18 verdensrekorder\nOpdateret d. 15-07-2018\n81 atleter repræsenterende 11 lande har fra den 8.-15. juli, været samles på Frederiksberg Stadion.\nDe første tre dag blev der afviklet en RaceRunners Camp som er en international træningssamling der afvikles fra mandag til onsdag. I disse dage er der fællestræning og videndeling mellem trænerne fra de deltagende nationer.\nRaceRunners Camp & Cup, er et så stort ”hit”, at man kommer fra hele verden for at deltage, selv en atlet fra Australien og træner fra Mexico var repræsenteret. Dette er vi selvfølgelig glade for, og gøre vores ypperste for at lære fra os, så nye deltagere og nationer, kan få vores erfaring med tilbage, som de så kan bygge videre på, på nationalt plan, og på den måde udbrede RaceRunning-idrætten til hele verden.\nfor første gang blev der samtidig med campen afviklet et trænerkursus i RaceRunning der deltog tre trænere der alle fik meget med hjem til deres hjemlande Norge, Færøerne og Mexico.\nDet var en succes som der vil blive arbejdet videre med.\nTorsdag den 12. juli begyndte selve stævnet RaceRunner Cup med en flot åbningsceremoni.\nÅbningstalen blev igen i år afholdt på forbilledligt vis af Nick Elsass der er formand for Elsassfonden. Elsassfonden har igennem alle åerne været den væsentligste økonomiske støtte for RaceRunningens udvikling. Der skal også lyde en stor tak til Frederiksberg Idræts Union og Frederiksberg Kommunen for altid at være positiv over for dette tilbagevendende arrangement.\nVed Stævnet var Danmark repræsenteret med 32 atleter Sverige var den næst største nation med 31 atleter, Norge havde 8 atleter med, Polen 3 atleter, Holland og Færøerne har hver 2 atleter, USA, Rusland, Spanien, Scotland og Australien har hver 1 atlet.\nDeltagerantallet er absolut tilfredsstillende udtaler Camp-koordinator og Cheflandstræner Mansoor Siddiq.\nMange unge med i år:\nAustralien var med for første gang. Den 9-årige Arran Keith fra Sydney repræsenterede Australien på fornemste vis. Der var en stor supportgruppe Team Keith bestående af seks medlemmer fra Australien da Arrans far har skotske rødder var der også stor støtte fra Skotland, familien synes at København er en ualmindeligt dejlig by. Familieferien fortsætter til Billund, Silkeborg og Århus inden turen går down under igen.\nArran blev før stævnet klassificeret ind i gruppen RR2 som er den klasse med de næst største handicap. I den klasse møder han to andre unge drenge Colin van Tricht, Holland der er 12 år, Hannibal Cederberg, Frederiksberg der er 11 år.\nHæder til Mansoor og Connie:\nI januar 2018 modtog Mansoor Siddiqi og Connie Hansen, Kulturministerens Parasportspris for deres utrættelige indsats med at udvikle og udbrede RaceRunning. Et arbejde der har stået på mere end 26 år. Prisen har de fortjent idet netop 2017 vil blive husket i RaceRunning-historien. Få måneder efter et rekordstort VM i RaceRunning var blevet afviklet på Frederiksberg Stadion meddelte den Internationale Paralympiske Komité (IPC), at løbedisciplinen RaceRunning fra 1. januar 2018 er optaget i World Para Athletics. Dermed er RaceRunning for første gang i historien med som medaljedisciplin ved sommerens EM i para-atletik. EM i para-atletik bliver afviklet i Berlin i dagene fra den 20.-26. august.\nDer venter to internationale stævner for de bedste RaceRunner i august 2018. Derfor var stævnet på Frederiksberg et pejlemærke på hvor formen er. Landstræner Leif Nielsen er meget tilfreds med det han har set og forventer gode resultater fra atleterne ved de to kommende mesterskaber. Han fremhæver en dobbeltsejr i damernes 200m i klasse RR3 og at samme gruppe tog de tre første pladser på den dobbelte distance 400m. Det næste internationale arrangement i RaceRunning er:\nCPISRA World Games i dagene 5.-12. august i Sanct Cugat i Spanien\nFølgende atleter er udtaget til CPISRA World Games, CPISRA er verdensorganisationen for atleter med CP.:\nHerefter følger EM i atletik i dagene 19.-26. august i Berlin, under World Para Athletics\nFølgende RaceRunner atleter er udtaget til EM i Berlin:\nDa det er første gang at RaceRunning er med til IPC EM i Berlin er RaceRunning kun med på 100m distancen.\nVed stævnet blev der sat 18 verdensrekorder, hvilke vi selvfølgelig glade for, særligt når det er en dansker der vinder en rekord tilbage som for en stund var tabt til en anden nation. Vores mål er at udbrede sporten. Vi har fokus på at rekrutterer flere deltager – særligt dem med de største handicap. Vi har både 60m og 40m løb - det har vi for at sikre os at der er gode oplevelser til alle.\nVi skal have flere distancer med ved IPC stævnerne og målet er at RaceRunningsporten er med som disciplin ved de Paralympiske Lege – om der så går 10 eller 14 år så giver vi ikke op udtaler Mansoor Siddiqi.\nNationsoversigt med medaljer\nDe officielle resultater for 22. RaceRunners Cup\nDe officielle resultater for 22. RaceRunners Open Cup\nDe officielle resultater for 22. RaceRunners Junior Cup\nVerdensrekorder for RaceRunners Cup\nVerdensrekorder for RaceRunners Junior Cup


Kritisk Debat - Artikler: Et godt link fra KRITISK DEBAT: Folkesocialistisk forandringsstrategi\nOffentliggjort: 16. april 2012\nI skrivende stund, i ugerne op til SF-landsmødet, foregår der en heftig strategisk debat om folkepartiet over for arbejderpartiet og om forståelsen af solidaritet. Jeg er glad for at se, at de seneste ugers debat har skabt klarhed om mangfoldigt folkeparti, der også som noget helt centralt fører arbejderpolitik. Det er vi enige om, uanset om andre mener, at vi hver især har en fetich for Kansas eller fodformede.\nOm solidaritet har jeg foreslået en definition indføjet i principprogrammet: ”Solidaritet betyder for SF, at den enkelte skal aldrig være isoleret fra fællesskabet, som træder til og hjælper dem, der har behov, så de kan deltage i samfundet på værdig vis. Individer skal, trods deres indbyrdes forskelle, kunne identificere sig med hinanden. Ingen kan være sig selv nok eller sin egen lykkes smed. Solidariske fællesskaber skal sikre samhørighed og modvirke polarisering og egoisme.”\nSolidaritetens udgangspunkt er samhørighed mellem mennesker, selv om de måtte indtage forskellige samfundspositioner. Solidarisk er ikke noget man er, kun fordi det gavner ens snævre gruppeinteresser – men fordi det gavner det større fællesskab og har en selvstændig moralsk værdi at hjælpe dem, der har behov, selv om disse er anderledes end ens egne.\nOm folkepartiet er det selvsagt, at det nødvendigvis må være for den brede befolkning – dermed også arbejderne. Folket er en kategori, der modstilles eliten. Et arbejderparti kan forstås som enten et parti af arbejdere, eller et, der fører politik til gavn for arbejdere. Jeg mener SF skal være et mangfoldigt folkeparti, der også fører arbejderpolitik. Et arbejderparti i dén betydning. Ikke i en betydning, hvor DF og Venstre for tiden vil kunne postulere at være større arbejderpartier end enkelte, hvis ikke alle, røde partier.\nKritisk debat og ledelse\nJeg går ind for et folkeparti, der er mangfoldigt i sin medlemsskare og i sine politiske kampe og som organiserer med vægt på det decentrale og giver plads til intern debat mellem forskellige strømninger og opfattelser. Som Gert Petersen sagde i sin sidste landsmødetale som formand:\n”Vi har ellers i de sidste 13-14 år udviklet en stil, der gav plads til uenighed og rimelig og saglig diskussion herom, uden at man drog hinandens motiver i tvivl. Denne stil må ubetinget bevares. Det betyder for det første, at der skal være højt til luftet i SF. Det skader os ikke en døjt, at der luftes forskellige synspunkter, hvis det gøres på den rigtige måde. Af og til må vi skære igennem og fastslå, at det og det er partiets synspunkt – til forskel fra det private synspunkt. Så står det klart. Men vi må ikke tvinge nogen til at opgive sit synspunkt eller lade være med at tale for det. Kætteri er sundt.” (Mortensen 2011: s. 266)\nEt klart forsvar for det mangfoldige, debatterende parti og en afvisning af demokratisk centralisme.\nKriterierne, der bør ligge til grund for valget af ledere, har også været genstand for nylig diskussion. Manuelt arbejde eller lang uddannelse kan ikke i sig selv være en adgangsbillet til socialistiske lederposter. Det ville de være i et parti der udelukkende ønskede at være af arbejdere. Argumentet lyder ofte, at lang uddannelse diskvalificerer ledere i folkelige partier og bevægelser på grund af social blindhed. Som konsulent i arbejderbevægelsen (Kooperationen) består mit arbejde primært af kommunikation, ligesom en faglært, der senere bliver konsulent i et fagforbund. Beskæftigelsen er den samme – og baserer sig på det, politisk og organisatorisk arbejde også gør. Det giver en faglig fordel, men det er også vigtigt at være i kontakt med det virkelige, levede liv. En opvækst i relativt små kår og familie og venner og holdkammerater, der indtager alle mulige positioner på og uden for arbejdsmarkedet giver en ballast. Det væsentligste må dog være hvad man vil og kan, frem for hvem man er. Når ledere vælges, må det være ud fra deres organisatoriske, politiske og kommunikative evner og – som det måske mest centrale: Deres holdninger og ideologiske tyngde.\nDet er derfor, SF’s loves § 2 stk. 1 siger: ”Medlemskab af SF forudsætter, at medlemmet tilslutter sig partiets formål og program og ikke er medlem af et andet dansk politisk parti.”\n- ikke, at man skal være medlem af et bestemt fagforbund.\nSF har altid sigtet på den samlende alliance af folket, som folkepartiet er et udtryk for. Om diskussionen omkring SFs’ stiftelse, skriver Hans Mortensen i bogen ”Den røde tråd”: ”Ved at betegne sig som folkeparti gjorde man også op med den kommunistiske tænknings klasseparti. SF var ikke et parti alene for arbejderklassen eller et parti, der gav arbejderklassen medfødt forrang. Det sigtede bredere.” (Mortensen 2910: s. 44)\nDet væsentlige er at sikre opslutning til demokratisk socialisme i samfundets brede lag. Sociale klasser er ikke af sig selv progressive. Socialister må være på hold med en socialistisk akademiker og imod en nationalkonservativ kortuddannet, lige så vel som imod en liberalist med mellemlang uddannelse. Klassekamp er ikke en kamp mellem forskellige uddannelsesgrupper eller mellem beskæftigede og forsørgede. Klassekamp er den brede klassealliance mellem disse grupper mod den lille elite af kapitalister.\nForskellen på, om mennesker fra forskellige sociale klasser er progressive eller reaktionære, socialistiske, liberalistiske eller konservative, afgøres af deres holdninger og handlinger, ikke direkte af deres beskæftigelse. Hvis historien – og Antonio Gramsci[i] – har lært os noget, er det netop, at arbejdere kan være en kraft for det progressive, såvel som for det reaktionære. For det demokratiske såvel som det totalitære. Mener man, at manuelt arbejdende per definition er privilegerede som revolutionære subjekter, vil man gøre sig skyldig i økonomisme og determinisme.\nMed Gramscis konklusioner afvises det forenklede mekaniske billede af klassekampen, at forskelle i interesser og anskuelser hænger mekanisk sammen med klassetilhørsforhold. Denne indsigt har stået centralt for SF allerede siden partiets første kongres’ programudtalelse:\n”Et sådant socialistisk styre vil under vore forhold fremmes ved deltagelse af flere partier, som kan repræsentere de forskellige interesser og anskuelser, der må findes, selv om klassemodsætningerne falder bort. Uden en meningsbrydning hæmmes samfundets udvikling, byrokratiet tager overhånd og ensretningen truer” (Hans Mortensen, Den røde tråd s. 54)\nDen folkesocialistiske alliance kan ikke rumme hvem som helst, men alle, der har en interesse i et mere lige, frisindet og bæredygtigt samfund. Det er et folkeligt fællesskab af socialister på tværs af uddannelse og beskæftigelse, frem for et snævert parti for enkelte uddannelses- eller arbejdsmarkedsgrupper, der kun fokuserer på at varetage egne materielle interesser. Et sådant fællesskab er snarere et fagforbund. De er gode og uhyre vigtige, men politiske partier skal rumme mere og andet. Solidaritet og udsyn ud over egen næsetip kommer ikke af den rene egeninteresse.\nDen socialistiske bevægelse må selvfølgelig også basere sig på lønmodtagere i produktions- og servicefag som en helt central gruppe. Men i det moderne samfund har en politisk bevægelse også brug for folk, der er skolet i administration og kommunikativt arbejde. Rudi Dutschke talte om ”den lange march gennem institutionerne”. Dem, der foretager denne march er typisk langtuddannede, men de kan som socialister hjælpe med at bane vejen for at overskride kapitalismen. Socialister bør ikke være fortalere for djøfisering, forstået som akademisering af yderligere funktioner, men bør heller ikke kaste sig ud i maskinstormeri mod boglig uddannelse.\nEt eksempel på dette er citatet fra denne artikel efter valget i 1960, skrevet af Mogens Fog, modstandsmanden, der var en af de centrale skikkelser i stiftelsen af SF: ”Det maa vise berettigelsen af at bære navnet: folkeparti, ved ikke ensidigt at være talerør for den fagorganiserede arbejderklasse, men ogsaa for de befolkningslag, der som lønmodtagere og forbrugere har deres interesse nært knyttet til fagbevægelsen.” (Hans Mortensen, Den røde tråd s. 91)\nHusnegeren og marknegeren - to sider af samme slavehær\nMarxismen baserer sig på klasseanalysen, hvor det definerende er klassernes forhold til produktionsmidlerne. Den centrale konflikt koges ind til proletariatet mod kapitalen. Ikke middelklassen mod underklassen. Ikke kortuddannede mod langtuddannede.\nSamfundet og produktionsforholdene har ændret sig siden Marx. Ikke så meget, som post-modernister påstår, men nok til at industriarbejderen ikke kan stå alene - heller ikke sammen med servicearbejderen. Med Gert Petersens ord om kætteri in mente – vil jeg påpege, at arbejdsmarkedet i dag kun er for 2/3 af den arbejdsduelige aldersgruppe. Det skyldes nogle nye, forstærkede eksklusionsmekanismer i kapitalismen, som repræsenterer et behov for en nuancering og udvidelse af arbejderklassen og den position som revolutionært subjekt, ligesom den stigende specialiserede arbejdsdeling og den stigende gennemsnitlige uddannelseslængde gør det. Endelig bliver befolkningsgruppen i den arbejdsduelige alder mindre. Kampen mod den udstødelse og fremmedgørelse, som kapitalismen, men også til dels velfærdsstaten, skaber, må indgå centralt i den socialistiske strategi. Socialister må også stå på de ekskluderedes side, ud fra solidaritet i begrebets egentlige forstand.\nFreud taler om de små forskelles narcissisme, der bevirker, at aggressionen rettes mod de ”andre”, der kun er marginalt forskellige fra ”os”. (Freud 1987: s. 56). Den politiske – demokratiske! – ”aggression” må rettes mod det, der gør væsensforskellen, ikke gradsforskellen. Malcolm X gjorde det sidste, da han mobiliserede på forskellen mellem marknegere, der slider i produktionen og husnegere, der servicerer herren.\nDet er en kunstig modsætning, der risikerer at sløre den reelle konfliktlinje: Ejerskab til produktionsmidler eller ej. Kort sagt er husnegeren og marknegeren begge slaver. Kampen er mod slaveriet, ikke de andre typer slaver. Den amerikanske borgerrettighedsbevægelses succes var netop dens samlende strategi.\nSocialister - ikke mindst af den marxistisk inspirerede slags - må derfor ikke forfalde til at sætte uddannelses- og beskæftigelsesgrupper op mod hinanden. Politiseringen af kulturforskelle, snarere end af forholdet til produktivkræfterne, er populisme – ikke socialisme endsige marxisme. Det er dermed ikke væsensforskelligt fra den måde højrepopulismen sætter det etniske flertal op mod etniske mindretal – ikke mindst muslimer – og sætter den kulturelle underklasse op mod den kulturelle overklasse.\nDet betyder ikke, at man skal underkende, at politik også handler om andet end materielle interesser. Det gør det bestemt, men hvor man i den økonomiske politik deler sig efter materielle interesser, må man i værdipolitikken dele sig efter værdimæssige anskuelser. En progressiv venstreorientering må forene ønsket om massiv omfordeling af magt og ressourcer med det antiautoritære, frisindede og tolerante. Sovjetkommunismen magtede ikke det sidste – og derfor opstod SF.\nSF genvandt sin styrke i 70'erne og 80erne ved at indoptage kvindebevægelsen, fredsbevægelsen og miljøbevægelsen ved siden af arbejderbevægelsen. De idealer og interesser, disse nye bevægelser var udtryk for, kan ikke kobles til klasse. Idealer, værdier og menneskesyn er også politik. Alt er politisk, sagde venstrefløjen for fyrre år siden. Jeg er enig. Poltisk engagement er ikke kun for egeninteressen, men også samvittigheden og idealerne.\nDerfor er det en falliterklæring, hvis socialistisk politik ikke må handle om andet end dagen og vejen i lokalsamfundet. Det må også handle om livets andre forhold - fred, klima og udvikling -, målet og verden.\nSocialister må bevare utopien om det socialistiske samfund - uanset om andre kalder det nostalgisk, romantisk eller studentikost. Målet er ikke intet og bevægelsen er ikke alt, som Bernstein mente. Men det forholder sig heller ikke omvendt.\nEsben Bøgh Sørensen mener, at SF har svigtet det socialistiske endemål. Esben og jeg var enige om mangt og meget, da vi begge var aktive i SFU midt i 00’erne. Vi er begge ambitiøse socialister, der tager udgangspunkt i inspirationen fra Marx. Esben ofte mere ordret og med klarere henvisninger end jeg. Sidstnævnte vil jeg ikke udfordre en idéhistoriker som Esben på med den tid, jeg – her kort før SF’s landsmøde – har til rådighed.\nJeg vil dog tage mig tiden til at diskutere substansen og præsentere mit bud på en socialistisk strategi.\nJeg mener ikke, at SF med regeringsdeltagelsen i sig selv kan siges at have svigtet socialismen.\nDen strategiske forskel på SF og Enhedslisten, er forskellen mellem Enhedslistens princip om at være fri til at stemme”for enhver forbedring og imod enhver forringelse” (selvom det for nylig er opblødt – eller bare gjort anvendeligt i praksis) og SF’s vilje til kompromisser og regeringsmagten, for at kunne bruge den til samlet set at bevæge samfundet mod socialisme. Det er ikke et nyliberalistisk inspireret svigt (som Esben implicit præsenterer det med reference til New Labours 3. vej), men pragmatisme eller realisme. Og det ligger i fin forlængelse af SF’s historiske strategi om at være villig til at indgå et tæt samarbejde med en socialdemokratisk ledet regeringen – og endda gå ind for regeringsdeltagelse.\nGert Petersen beskrev i 1967 SF’s rolle i ”det røde kabinet” som ”næsten som at være i regering – men uden de bindinger som påhviler et regeringsparti” (Mortensen 201, s. 118). En rolle, han så som fordelagtig i forhold til et mere uforpligtende samarbejde – som dog også påfører negative bindinger. Esbens kritik virker i den forbindelse som et ekko af SF’s venstrefløjs Peter Høj: ”Når SF til enhver tid vil redde Socialdemokratiet mod borgerlige stormløb, bliver SF samtidig Socialdemokratiets fange. Vi kan ikke presse det til en mere venstreorienteret kurs, fordi det ved, at vi altid vil redde det. Vi har i dag placeret os i en stilling, der alt for let kan resultere i en lang række udsalg af vore princippunkter.” (Mortensen 201, s. 121)\nMeningen med disse henvisninger er ikke at affeje Esbens kritik som uoriginal, da spørgsmålet jo er aktuelt som aldrig før nu, hvor SF har taget skridtet til regeringsdeltagelse. Formålet er dog at vise, at SF, i hvert fald i Aksel Larsens øjne, blev stiftet med realpolitisk indflydelse som formål. Således Larsen i svaret til SF-venstrefløjen under det røde kabinet:\n”Vi ved naturligvis alle, at der er medlemmer og kredse i partiet, såvel som udenfor, der har den diametralt modsatte opfattelse, at vi ikke må gå i samarbejde og da slet ikke med socialdemokraterne, men skal være et såkaldt renhjertet oppositions- og demonstrationsparti. Dem skal jeg ikke ved denne lejlighed polemisere imod. Jeg vil blot nøjes med til læsning at anbefale et godt lille skrift af Lenin om politiske børnesygdomme[ii].\nDem burde vi jo snart være vokset fra. Vi brød jo med den golde og uselvstændige oppositions- og demonstrationspolitik, da vi dannede vort parti netop med det erklærede formål at øve indflydelse med en ud fra socialistisk målsætning opbygget konstruktiv politik.” (Mortensen 201, s. 127)\nSå langt har jeg altså sandsynliggjort, at realpolitisk stræben og endda regeringsdeltagelse i en situation, hvor socialdemokratiet er i en magtposition i sig selv ikke kan udgøre et svigt fra SF. Det kan argumenteres, at det altid har været SF’s strategi. Jeg vil ikke her begive mig ud i en diskussion af katalysatorstrategien - larsenismen – versus rollen som konkurrent til Socialdemokratiet, da begge placerer sig inden for samme indflydelsessøgende strategi.\nNår den principielle accept af regeringsdeltagelse ikke kan være et nyligt SF-svigt, bliver spørgsmålet om den konkrete regeringsdeltagelse er et svigt i sig selv, idet det måske ikke tidligere har været accepteret, at indgå i en regering, hvor også det Radikale Venstre indgår.\nEsben kritiserer: ”Specielt vigtigt er det, at indtrædelsen i en regering, kun kan komme på tale, hvis der er tale om en socialistisk regering. SF sidder i dag i regering med et ikke-socialistisk parti, Socialdemokratiet, og et rent borgerligt neoliberalistisk parti, De Radikale.\nHvordan skulle der kunne komme ét gram socialisme ud af det?”\nSpørgsmålet om regeringsdeltagelse i en S-SF-R-regering var oppe at vende under Nyrups første to regeringsdannelser, hvor Steen Gade i pressen slog til lyd for det, mens Holger K. Nielsen undersøgte mulighederne på de indre linjer (Mortensen 201, s. 288-290). Det blev imidlertid aldrig aktuelt, men nogen modstand mod at deltage i S-SF-R-regering synes ikke udbredt i SF’s centrale ledelse på daværende tidspunkt.\nBeskidte hænder og ren socialisme\nSå bliver spørgsmålet, om den førte politik i regeringen, som SF jo på godt og ondt er medansvarlig for, kan udgøre et nyt svigt fra SF. Jeg kan på forhånd afsløre konklusionen: Det vil afhænge af øjnene, der ser – og det er i øvrigt næppe fair allerede at drage konklusionen for hele den første regeringsperiode.\nJeg havde selvfølgelig foretrukket en rent socialistisk regering på et arbejderflertal, men valgresultat gav os den radikale klemme. Jeg har stillet ændringsforslag til udkastet til SF’s principprogram om at ændre formuleringen, som Esben henviser til:\nTil: ”SF er parat til at løfte regeringsansvaret, i situationer og konstellationer, hvor det skønnes at være den bedste måde at virkeliggøre partiets politiske prioriteter både på kort og langt sigt.”\nTil begrundelselse for forslaget, skrev jeg: ”Regeringsdannelse med borgerlige partier kan aldrig være et mål eller et princip i sig selv. Det kan være at foretrække i en situation, hvor vi ikke har rødt flertal, men ikke en generel, langsigtet strategi. Vi kan være enige med radikale og andre borgerlige om forskellige politikområder, men vores fremtidsvisioner for samfundet er grundlæggende forskellige, ligesom vores analyser af samfundet og dets udfordringer er forskellige, hvilket dette principprogram gerne skulle illustrere. Det vil altid være en konkret vurdering, om deltagelse i en regering og en sådans sammensætning er den bedste kort- og langsigtede strategi, hvilket dette forslag slår fast.”\nMan kan mene, at SF igen skulle have indtaget rollen som støtteparti for en SR-regering. Den strategi gav ikke særligt meget socialisme i 90erne. Jeg håber og tror at regeringsdeltagelsen vil vise sig at være en bedre løsning, selvom det ikke er den nemme løsning.\nNår man tager fat for at bygge noget, som SF har gjort det nu, risikerer man beskidte hænder og klemmelus. Men det er ikke på tømrerens hænder, huset skal vurderes.\nEndelig må det fremhæves, at SF selvfølgelig har sat fingeraftryk på regeringens politik, der trækker i socialistisk retning. Det gælder kickstarten af økonomien, der mindsker ledigheden. Oprettelse af langt flere praktikladser. Fjernelse af skattefradrag for private sundhedsforsikringer. Mulighed for kompetencegivende kurser til arbejdsløse. Fjernelsen af fattigdomsydelserne, der mindsker fattigdommen. Ændringen af familiesammenføringsreglerne, så de bliver mere humane og at asylansøgere skal kunne arbejde og bo uden for asylcentrene efter seks måneder. 1 mia. kr. til billigere og bedre kollektiv transport og så er den kriminelle lavalder hævet til 15 år igen.\nDet er en start, der markerer et brud med den borgerlige regerings politik på en lang række områder, selvom det ikke er deciderede revolutioner, der skabes. Det er dog et klart kursskifte væk fra den alliance mellem nyliberalisme og nationalkonservatisme, der regerede under VKO. Et brud, der bliver større, fordi SF trækker sin del af læsset i regeringen, hvor indflydelsen er langt større end udenfor.\nJeg mener derfor, at regeringsdeltagelsens samlede resultat kan blive overvejende progressivt og dermed ende som en modmagt, om end ikke til kapitalismen i almindelighed, så til det nyliberalistiske hegemoni i særdeleshed.\nEsbens anklage går i sin essens på, at SF har opgivet det socialistiske endemål. Han skriver: ”Egentlig handler det om et spørgsmål, der allerede blev stillet ved arbejderbevægelsens fødsel: socialreform eller revolution?\nSF har taget stilling i spørgsmålet til fordel for »socialreform«.”\nOgså denne diskussion har været rejst i SF under det røde kabinet. SF-venstrefløjens Erik Sigsgaard: ”Naturligvis skal vi medvirke til at den dagaktuelle politik udformes bedst muligt. Naturligvis er det først og fremmest vort ansvar, at befolkningen sikres tryggere og bedre materielle kår, men det er ikke nok, og det er ikke vores hovedopgave. Nogle lapper gør nu engang ikke en gammel frakke ny.” (Mortensen 201, s. 126)\nHeri ligger der, at SF’s venstrefløj dengang accepterede medvirken i den dagaktuelle politik – altså socialreform, men at det ikke var hovedopgaven, som må forstås som en overskridelse af kapitalismen.\nSocialreform eller revolution bliver imidlertid en falsk modsætning, når man, som jeg – og Esben også selv gør – bekender sig til at parlamentarisk demokratisk arbejde kan bidrage til at lede samfundet mod socialisme. Den parlamentariske socialismes middel må være reformen, men reform, der udfordrer kapitalismen og baner vejen for dens overskridelse. Reformen er midlet, revolutionen – forstået som den grundlæggende forandring af samfundet – målet. SF er stadig et socialistisk parti, der vil reformere samfundet, så det er grundlæggende forandret – eller revolutioneret, om man vil.\nSkelnen mellem reform og revolution beror i denne betydning på bevægelsens hastighed og tålmodighed, ikke dens mål om at indføre socialisme ved grundlæggende at ændre magtstrukturerne. En mere reformvenlig, realpolitisk strategi er ikke nyliberalistisk – ikke engang usocialistisk, selvom Esben mener det.\nDer lyser i hvert fald en klar socialistisk selvforståelse ud af udkastet til SF’s nye principprogram:\n”Udgangspunktet er for SF en udogmatisk demokratisk socialisme, der har sit udspring i arbejderbevægelsen og de folkelige bevægelser, og som er inspireret af en marxistisk samfundsforståelse. Dertil kommer en humanistisk og kulturradikal tradition, der vægter menneskelig frihed, udfoldelse og medmenneskelig ansvarlighed.”\nSamfundsforandring via samfundet\nEsben understreger en pointe, jeg er enig i, nemlig at parlamentarisk arbejde ikke er nok – og heller ikke den vigtigste platform for socialisme. Denne findes i arbejdet i samfundets politiske bevægelser:\n”Når SF'ere forsvarer standpunktet med, at »politik kræver kompromiser«, glemmer de, at politik ikke er indskrænket til det der foregår i parlamentet. Det er en umarxistisk og borgerlig forståelse af politik, at en sådan hovedsaglig foregår indenfor statens rammer.”\nSelvom venstrefløjen har fået en fod i døren til magten her til lands, er vi stadig oppe imod langt stærkere økonomiske kræfter, der vil en anden vej end os. Jeg tror så bare, at venstrefløjen har størst indflydelse på samfundsudviklingen med et socialistisk parti i regeringen. Men det kræver en stærk, folkelig samfundsbevægelse, der går forrest. Og et stærkt SF, der holder fast i sin socialistiske målsætning.\nDer er mange væsentlige politiske kampe, som socialister må udkæmpe i samfundets bevægelser. Fremvæksten af en socialistisk markedsøkonomi kan ikke skabes alene gennem statsmagten, men kræver at producenter og forbrugere bygger kooperativer og andre former for ikke-kapitalistisk virksomhed. Virksomhedsdemokrati og medarbejdereje er en væsentlig ingrediens i afskaffelsen af kapitalistisk udbytning. Det skabes nedefra og af samfundet, ikke ovenfra af staten. På samme måde må der kæmpes aktivt og kreativt i boligbevægelsen, miljøbevægelsen, fagbevægelsen, for ligestilling, international solidaritet og andre vigtige delkampe.\nSocialistisk regeringsmagt er ikke i modstrid med disse kampe, men i samspil. Fra samfundets socialistiske praktikere kommer der input til lovgivning, der kan understøtte bevægelserne og deres mål.\nAlthusser taler om ideologiske statsapparater, der kan udgøres af religion, familien, jura, det politiske system, fagorganisationer, medier og kultur. Disse, der ikke nødvendigvis er statslige, modstilles de repressive statsapparat: Regeringen, bureaukratiet, hæren, politiet, domstolene, fængslerne og de øvrige dele, som i sidste instans fungerer i kraft af vold. Forskellen mellem ligger i, at statsapparatet er en enhed med flere udførende funktioner, der svarer den samme logik, mens de ideologiske statsapparater er en flerhed med hver deres logik. De ideologiske statsapparater er således kamppladsen for den ideologiske klassekamp, mens statsapparatet er målet for denne (Althusser 2008: s. 16 -20).\nDermed bliver det i samfundets – de ideologiske statsapparaters – sfærer, at modmagten, der skal føre til skabelsen af en ikke-kapitalistisk stat og et socialistisk samfund, skal funderes.\nVKO viste os dog, at regeringsmagten kan bruges endda meget effektivt til at vinde frem i de ideologiske statsapparater. VKO formåede altså at vende faktorerne, så regeringsmagten blev et afsæt for en ideologisk offensiv med samfundsforandrende sigte. Det kan også gøres til fordel for socialisme i en situation, hvor vi med SF har et erklæret socialistisk parti i regeringen. Vinder socialister frem parlamentarisk eller udenomsparlamentarisk, understøtter de forskellige styrkepositioner hinanden. Uden stærke bastioner i og uden for parlamentet, kan et nyt samfund ikke skabes. Bevægelsen, der virker gennem en samlende alliance for demokratisk reform og trinvise fremskridt skal have det nye - det socialistiske - samfund, som sit klare mål og frihed, lighed, solidaritet og bæredygthed som de fire verdenshjørner i sit kompas.\n Dele af regeringens politik bevæger os ikke væk fra kapitalismen. Bankpakkerne mener jeg, burde have givet større samfundskontrol med finanssektoren, ligesom europagten, som jeg i SF’s landsledelse stemte imod SF’s tilslutning til, er en cementering af nyliberalistisk-monetaristiske dogmer – som dog måske kan omgås i praksis.\n[i] Se Gramscis fængselsoptegnelser og særligt artiklen ”Revolutionen imod Das Kapital” før hans fængsling\n[ii] ”Lenin, 1920: "Venstre"kommunisme - en børnesygdom”. Kan findes her: http://www.marxister.dk/bog.php?id=89