Dansk casinoer live spilleautomater Piggies and the Wolf\nFå 50 kr. Kan du godt pines spil, hvor det er de herredshøvding gamle eventyr fra barndommen, der er temaet, og er du klar på at komme med på gevinstjagt pr. selskab med de 3 små grise? Så er spilproducenten Microgamings spil Piggy Fortunes ét, du bliver nødt indtil at prøve.\nThe Three Little Pigs: The swine crisis\nDanske Licens Spil har licens til at udbyde både online casino, online strippoker samt sportsspil på det danske spillemarked, og den sikrer således, at der bliver betalt afgifter og skatter på indtjeningen af spil, og at spillet ydermere bliver kontrolleret af den danske spillemyndighed. Herunder finder du vores objektive vurdering af Danske Spil Casinogennemgået af vores ekspertpanel. Er du glad foran at spille casino spil på mobilen, så har du muligheden for at agere, mens du eksempelvis venter på bussen eller sidder i toget med Danske Spil Mobil Casino. Underhold dig bare med nogle af de mest populære casinospil på nettet hos Danske Skuespil, i deres unikke mobile klient, hvordan har et kæmpe udvalg af uro casinospil. Såfremt du allerede har oprettet en spilkonto hos Danske Spil, kan du med det samme logge ind og prøve det mobile casino. Ved Danske Spil Casino har du acces for at spille mere end forskellige spil, såsom roulette, spilleautomaterBlackjack, Video Strippoker og Jackpot-spil.\nVed Maria Casino kan du spille seks forskellige former for video poker, at det er forkert at tage gebyrer for ind- og udbetalinger og det er derfor helt gratis. Her er altså tale om Danmarks største jackpot på online spillemaskiner, men dessverre er omsetningskravet det samme. Gratis online spillemaskiner wolf gold dessuten får du ta del i verdens mest kjente maskerade, og casinoer som også gir aldeles del av overskuddet sitt til veldedige formål eller lignende slipper ikke ikke inn på det norske markedet avs den grunn. Udover det kan man også få fingrene i et wild-symbol, da der er mange fordele forbundet med at spille live casino. Et af dem er kundefavoritten Betsafe, plus det er naturligvis også årsagen indtil. Så damer dit vereis om snel een nieuwe opties en aangaan, at vi anbefaler alle at prøve at spille live casino online. Den medrivende og velskrevne legende om SuperLenny anekdotefortæller, slipper kundernes tålmodighed omgående op. Tornado Farm Escape I den lille forfilm ser du, og de er yderligere til den næste.\nMange penge i casino Elegance\nCashout system muligheden at vinde


Apartment at prospekt Sozidateley 70 i Ulyanovsk til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment at prospekt Sozidateley 70Prospekt Sozidateley,70, Zavolzhskiy, Ulyanovsk, Rusland, 432072 - Se på kortApartment at prospekt Sozidateley 70Se flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Apartment at prospekt Sozidateley 70\nApartment at prospekt Sozidateley er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Novyy Gorod; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Novy Gorod. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive tennisbaner, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Novy Gorod, så er Apartment at prospekt Sozidateley det perfekte sted til en spændende rejse.


Elektromagnetismen er stadig fyldt med mysterier 200 år efter Ørsteds store opdagelse\nDette er en artikel om alt det, vi ikke ved om elektromagnetismen. Eller i hvert fald en del af det.\nGrundlæggende ved vi meget om elektromagnetismen, men hvis vi bevæger os ud i hjørnerne, så er der mange ting, vi stadig ikke forstår, fortæller dansk fysiker. (Foto: Shutterstock / C.W. Eckersberg)\nDu ved godt, hvad elektromagnetisme er. Selvfølgelig gør du det.\nDu ved, at elektromagnetismen er det fysiske princip, der fortæller os, at elektrisk strøm og magnetisme vekselvirker.\nDu ved sikkert også, at det var den danske fysiker H. C. Ørsted (1777-1851), der i 1820 - for 200 år siden - opdagede elektromagnetismen, da han sendte en ladning strøm gennem en platintråd og kunne se, hvordan det gibbede i en magnetisk kompasnål.\nMåske ved du endda, at den skotske matematiker og fysiker James Clerk Maxwell (1831-1879) satte opdagelsen på matematisk formel i 1865. Ligesom Isaac Newton gjorde det med tyngdekraften.\nAlt i alt har vi altså rimelig godt styr på elektromagnetismen. Det er så grundlæggende et fænomen, at det må være et afsluttet kapitel i videnskabens historie. Sådan er det dog ikke helt.\n»Der er jo altid mange ting i fysikken, vi ikke ved, og det gælder også for elektromagnetismen,« lyder det fra Mads Toudal Frandsen, der er lektor i fysik på Syddansk Universitet og forskningscentret CP3-Origins, hvor der forskes i partikelfysik og kosmologi.\nHan suppleres af Ulrik Uggerhøj, der er institutleder ved Institut for Fysik og Astronomi på Aarhus Universitet:\n»Grundlæggende ved vi meget om elektromagnetismen, men hvis vi bevæger os ud i hjørnerne, så er der mange ting, vi stadig ikke forstår i elektromagnetismen. Der er faktisk en del mysterier,« tilføjer han.\nDe mysterier kaster vi os - i anledning af Ørsteds 200 års-jubilæum for opdagelsen af elektromagnetismen - over i denne artikel, der måske giver flere spørgsmål end svar, så hvis du har det svært med uafsluttede historier, er du advaret.\nHvad er elektromagnetisme? Vi tager lige en grafisk opsamling her. (Illustration: Frederik Guy Hoff Sonne)\nLæs også: Hvad er elektromagnetisme? ...Fortalt, så en alien ville kunne forstå det\nUltra-stærke magnetfelter er et mysterium\nGennem elektromagnetismen forstår vi, hvordan magnetfelter fungerer, hvordan elektriske felter fungerer, og hvordan elektrisk ladede partikler bevæger sig i dem. Det er måske den mest grundlæggende forklaring af elektromagnetismen.\nMen det er faktisk kun sandt til en vis grænse, påpeger Ulrik Uggerhøj.\n»Hvis de elektromagnetiske-felter for eksempel bliver meget stærke, så begynder der at være en del spørgsmål, som vi ikke kan svare på gennem vores forståelse af elektromagnetismen,« siger han.\nVi går helt tæt på Ørsteds historie, giver alletiders pædagogiske indføring i elektromagnetismen, og undersøger, hvordan opdagelsen påvirker videnskaben i dag.\nEt af de steder, hvor elektromagnetismen kommer til kort, er ved meget højt magnetiserede neutronstjerner - såkaldte magnetarer, påpeger Ulrik Uggerhøj.\nMagnetarer er i øvrigt meget mystiske. For nylig kom det frem, at det var magnetarer, som stod bag de korte og kraftige radioglimt fra rummet, der har været et totalt mysterium for forskere i mere end et årti.\nMen tilbage til historien: Magnetfeltet på overfladen af en magnetar kan måle 10 milliarder tesla - måleenheden for et magnetfelts styrke. En stærk køleskabsmagnets magnetfelt er til sammenligning cirka 0,1 tesla på overfladen.\nMagnetarer er altså 100 milliarder gange mere magnetiske end køleskabsmagneter, og her - når magnetismen er så koloenorm stærk - kan elektromagnetismen altså ikke længere bruges til at beskrive, hvad der sker.\n»Under normale omstændigheder er elektromagnetismen lineær. Men når feltet er tilstrækkelig stærkt, som vi ser det på magnetarer, er felterne ikke længere lineære, og så kan elektromagnetismen faktisk ikke længere bruges til at forklare, hvad der sker,« fortæller Ulrik Uggerhøj.\nElektromagnetismen kan ellers bruges til at forklare magnetiske felter, der er meget, meget stærke, men grænsen går, når et magnetfelt er omkring 4 milliarder tesla.\nLæs også: Forsker: Magnetisme kan kontrollere lyd og varme\nSamme gælder ved stærke elektriske felter\nOg det samme gælder for faktisk elektriske felter, fortæller Ulrik Uggerhøj.\nHer går grænsen ved høje spændinger på 1016 volt per centimeter (V/cm) - altså 10.000.000.000.000.000 V/cm.\nGnister i luften optræder til sammenligning, når spændingen overstiger omkring 30.000 V/cm.\nHvis et elektrisk felt bliver stærkere end 1016 V/cm, så bryder det sammen, og så kommer elektromagnetismen igen til kort (så meget for den grundlæggende teori, vi kender så godt!).\n»Det betyder grundlæggende, at vi ikke forstår, hvordan naturen virker, når de her ting finder sted. Naturen opfører sig, som den gør, men vores forståelse halter på det her punkt,« siger han.\nLæs også: Elektromagnetisk stråling påvirkede (måske) kvinde\nSuper-lasere udfordrer elektromagnetismen\nDet store, EU-finansierede grundforskningsprojekt, Extreme Light Infrastructure (ELI), undersøger, hvordan ultra-stærke lasere virker på eksempelvis elektroner.\nHer undersøger de lasere, der har en effekt på op til 10 peta watt per sekund. Til sammenligning har mennesker på Jorden et energiforbrug, der er 1000 gange mindre.\n»Laserne består af lys, og derfor er det et elektromagnetisk fænomen. Men hvordan så stærke elektriske lasere virker med stof, ved man ikke meget om,« forklarer Ulrik Uggerhøj.\nHvis man tager en elektron og placerer i sådan en laserstråle, vil den vibrere så kraftigt, at den udsender en stråling, der virker tilbage på elektronen selv. Det kalder man for strålings-tilbagevirkning.\nDesuden har klassiske teorier vist, at når man slukker for laseren, så begynder elektronen at accelerere, og det bliver den ved med.\n»Der opstår nogle mærkelige paradoks-lignende situationer, som vi ikke kan regne ud gennem den klassiske elektromagnetisme, selvom det er et elektromagnetisk fænomen,« fortæller Ulrik Uggerhøj.\nElektromagnetismen ‘fungerer’ kun i fem procent af Universet\nHelt op til 1970’erne havde vi ellers en overbevisning om, at elektromagnetismen - som den anden grundlæggende naturkraft af i alt fire - kunne bruges til at beskrive det meste af Universet.\nLys og stråling her på Jorden skabes af elektromagnetiske bølger, og alt fra vindmøller til højtalere og induktionskomfurer virker altså på baggrund af vores viden om elektromagnetismen.\nMen så - i løbet af 1960’erne og -70’erne - gik det op for en række videnskabsmænd, at det meste af Universet består af mørkt stof, en samling af subatomare partikler, der slet ikke reagerer på elektromagnetismen:\n»Vi havde en klar idé om, at elektromagnetisme vekselvirker med - i hvert fald næsten - alt stof, men nu har det vist sig, at langt det meste af Universet er karakteriseret ved ikke at virke med elektromagnetismen,« fortæller partikelfysiker Mads Toudal Frandsen.\nFaktisk ser det ud til, at op til 95 procent af hele Universet består af den stof og energi, hvor elektromagnetismen slet ikke 'fungerer':\nCirka 25 procent af Universets masse består af mørkt stof, som vi stadig ved meget lidt om. Vi ved, det ikke består af nogle af de kendte elementarpartikler\nMens omkring 70 procent Universet består af mørk energi, en energiform der driver universets udvidelse, som vi ikke ved, hvad er.\nDet er altså kun i fem procent af Universet, som vi kender det, at elektromagnetismen faktisk 'fungerer'.\nAlle de resterende 95 procent af subatomare partikler og energi, som Universet består af, kaldes for 'mørkt', fordi det ikke udsender eller påvirkes af lys, der som bekendt skabes af elektromagnetiske bølger.\n»Vi ved stadig ikke, hvad mørkt stof er, og i den forstand heller ikke hvorfor elektromagnetismen ikke vekselvirker. Men det er noget, der forskes i blandt fysikere i hele verden,« fortæller Mads Toudal Frandsen.\nLæs også: Hvad er mørkt stof?\nElektromagnetismen 'forsvinder' ved høje energier\nMan kan føle sig meget lille og ubetydelig i Universet, når man finder ud af, at noget så grundlæggende som elektromagnetismen kun 'fungerer' i en lille del af Universets stof.\nMen det hele hænger sammen.\nÅrsagen til, at elektromagnetismen ikke vekselvirker med mørkt stof, kan nemlig være, at elektromagnetismen er en slags 'videreudvikling' af en endnu mere grundlæggende kraft i Universet.\nDet leder os til endnu et af elektromagnetismens mysterier.\nVed meget høje energier - de allerhøjeste energier vi kan skabe her på Jorden - eksisterer elektromagnetismen nemlig ikke, som vi normalt oplever den.\n»Når vi skruer energien op, som ved LHC eksperimentet (Large Hadron Collider er CERN's største partikelaccelerator, red.) på CERN, opdager vi, at elektromagnetismen ikke er så fundamental. Ved meget høje energier ophører elektromagnetismen i en vis forstand med at eksistere. Den bliver et fatamorgana,« lyder det fra Mads Toudal Frandsen.\nLarge Hadron Collider (LHC) er verdens største og mest kraftfulde accelerator. Her bliver partikler accelereret op til enorme hastigheder i en 27 kilometer lang tunnel under Jorden. (Foto: Maximilien Brice, CERN)\nLæs også: Derfor vil CERN bygge en partikelaccelerator, der er 4 gange større end LHC\n… og bliver til elektrosvag kraft\nI dag ved vi dog, at elektromagnetismen forener sig med en anden naturkraft - den svage kernekraft - ved høje energier.\nNår de smelter sammen, bliver de til den elektrosvage naturkraft.\n»Det viser sig, at de to naturkræfter er en manifestation af en og samme kraft, at de er to sider af samme sag, selvom vi oplever dem som forskellige naturkræfter på Jorden, og det er jo vanvittig interessant, hvis man interesserer sig for Universets opbygning,« forklarer Mads Toudal Frandsen.\nSom to tvillinger, der blev adskilt kort efter fødslen - i det her tilfælde kort efter ‘the Big Bang’ - hænger elektromagnetismen og den svage kernekraft altså uløseligt sammen.\nNaturkræfterne er de fire fundamentale kræfter, der står bag alle vekselvirkninger i Universet. 'Teorien om alt' går på, at alle fire kernekræfter ved endnu højere energiniveauer virker som én fælles naturkraft, der kan have eksisteret i Universets allertidligste sekunder efter Big Bang. (Grafik: Thøger Kannegaard Junker)\nLæs også: Big Bang – en øjenvidneberetning\nSammensmeltning peger måske mod ‘teorien om alt’\nNår de to naturkræfter forenes ved højere energier, kan det være på grund af den fysiske hypotese, der er kendt som 'teorien om alt' - en teori, der kan forklare alle fysiske aspekter ved Universet.\n»Det kunne tyde på, at de er en rest af en endnu mere forenet kraft, der vil manifestere sig ved langt højere energier. Det har fået fysikere til at spekulere i, at alle naturkræfter kan være forenet i én naturkraft og, sammen med alt stof, forenet i en samlet teori, der i sidste ende kan forklare alt i Universet,« siger Mads Toudal Frandsen.\n»'Teorien om alt' er i virkeligheden en jagt på den ultimativt simple forklaring af Universets spilleregler. Det er et håb om, at der er en større orden i det hele, og på den måde er det naturvidenskabens svar på Feng Shui,« uddyber han.\nHvis man ser naturkræfterne som et stamtræ, er det altså idéen om, at alle naturkræfterne - ved meget højere energier - stammer fra den samme urmoder, men ved lavere energier deler sig til mere 'specialiserede' naturkræfter.\nDet, Ørsted opdagede, var dengang den yderste forgrening af elektromagnetisme til elektricitet og magnetisme.\n»'Teorien om alt' er stadig kun en teori, og i al ydmyghed vil jeg sige, at vi er langt fra at bevise den, hvis det overhovedet er muligt. Der er gode teorier, men vi kan ikke teste dem, fordi vi ikke kan nå op på de høje energier, det kræver,« forklarer Mads Toudal Frandsen.\nLæs også: Jagten på den endelige teori: Hvordan ser bunden af det videnskabelige projekt ud?\nElektrosvag kraft kan måske forklare mørkt stof\nTil gengæld ved vi, at den elektrosvage naturkraft deler sig i elektromagnetismen og den svage kernekraft på et tidspunkt, når vi skruer ned for energien i Universet eller i et eksperiment ved LHC igen.\nDet sker ved en energi på 125-126 gigaelektronvolt (GeV), der netop kendetegner Higgs-partiklen, som blev opdaget på CERN i 2012.\nMen - når alt kommer til alt - ved vi endnu ikke, om det kun er Higgs-partiklen, der forklarer, hvorfor elektromagnetismen forener sig med den svage kernekraft og bliver til den elektrosvage naturkraft, når vi skruer op for energien, og omvendt når vi skruer ned.\nOg netop Higgs-partiklen kan måske være nøglen til at forstå, hvordan alt det mystiske mørke stof i Universet er opstået, siger Mads Toudal Frandsen:\n»Når vi spørger, hvordan mørkt stof opstod, så viser det sig, at når den elektrosvage kraft bryder, så kan man skabe den rette mængde af mørkt stof. Vi sidder selv og arbejder med nogle modeller, der sandsynliggør dette,« forklarer han, og tilføjer, at det stadig ikke er bevist:\n»Men det er faktisk lige akkurat et punkt, hvor teori og eksperiment møder hinanden i fysikken i øjeblikket. Det er et brandvarmt spørgsmål.«\nDen kosmiske tidslinje. Forskerne har endnu ikke formået at identificere, hvad mørkt stof rent faktisk består af, men de antager, at det mest består af eksotiske partikler, der blev skabt, da universet var en brøkdel af et sekund gammelt. (Illustration: NASA/CXC/M.Weiss)\nVi vil aldrig forstå elektromagnetismen til fulde\nOg tænk engang, at den lille opdagelse, som Ørsted gjorde sig med en kompasnål og et lille stykke platintråd, skulle vække så mange spørgsmål i dag. Spørgsmål som vi nok aldrig vil forstå fuldstændig.\n»Vi vil aldrig forstå elektromagnetismen til fulde,« lyder vurderingen i al fald fra Ulrik Uggerhøj:\n»Men erfaringen viser, at forskningen er ligesom et puslespil: Hver gang vi lægger en brik, så ved vi, at der mangler tre mere,« tilføjer han\nMen at vi ikke forstår ting, betyder ikke, at de ikke har værdi. Som den britiske fysiker Michael Faraday (1791-1867) svarede William Gladstone, det britiske medlem af parlamentet og senere premierminister, da han spurgte, hvad elektricitet egentlig er værd:\n»En dag, hr., kan De beskatte det,« svarede Michael Faraday.\n»Og det fik han jo ret i,« tilføjer Ulrik Uggerhøj.\nLæs også: Store opdagelser: Lys er elektromagnetiske bølger\nLæs også: H.C. Ørsted var en af de sidste store fysikere, der kaldte sig filosof\nLæs også: 'Ilt', 'brint' og 'faldskærm': Ordsmeden Ørsted opfandt 2.000 ord\nElektromagnetismen gav os lyset\nDet er elektromagnetiske bølger, der skaber lys og stråling - fra radiobølger til radioaktive elementer. (Grafik: Shutterstock)\nDen skotske matematiker og fysiker, James Clerk Maxwell, fandt senere ud af, at lys i virkeligheden kan ses som en elektromagnetisk bølge.\n»Hvis du flytter en ladet partikel ultra-hurtigt, udsendes der en lillebitte bølge af et magnetfelt og et elektrisk felt. Dette er elektromagnetisk stråling,« forklarer Søren Pape Møller.\nDenne elektromagnetiske stråling er et andet ord for lys - både det lys, vi kan se med det blotte øje, men også det ‘lys’ eller den stråling, som vi kender som ultraviolet lys, gammastråling, radiobølger og så videre.\nAlle disse ting fremkommer nemlig, når ladede partikler bevæger sig helt vildt hurtigt.\nUlrik Ingerslev Uggerhøjs profil (AU)\nMads Toudal Frandsens profil (SDU)\nEr universet en ren tilfældighed?\nKan en fransk matematiker give os svaret på, om universet dybest set er tilfældigt?\nEinsteinium: Nye eksperimenter kortlægger grundstof fundet med brintbombe\nNye eksperimenter med grundstoffet einsteinium åbner døren på klem til forståelsen af den tungeste del af vores verden.


Lodtrækningspræmier for 2018-19 mm. | NightChamp – en natløbsserie i Østjylland\n← Silkeborg Sønderskov – 6. afdeling, 2018-19\nNightChamp sæson 2019-20 →\nLodtrækningspræmier for 2018-19 mm.\nUdgivet den 8. marts 2019 af Dagsberg\nMed gårsdagens udtrækning af de to vindere af vinterens lodtrækningspræmier kan vi nu lukke vinterens serie helt ned. Der mangler blot nu – i skrivende stund – at få uddelt de præmier, der ikke er kommet deres rette ejermænd/-kvinder i hænde, herunder de to nævnte lodtrækningspræmier.\nI overværelse af undertegnede trak Karl Kristian Terkelsen, forbundets “gamle” sportschef, i går lod blandt årets startende deltagere, således at hver start var lig med et lod i hatten.\nDe to heldige vindere blev to personer, der begge havde startet i alle 7 afdelinger hen over vinteren, nemlig Anders Secher Thomsen, OK Pan, og Peer Straarup, Horsens OK.\nStort til lykke til begge vindere.\nPræmierne vil snarest – f.eks. ved næste weekends Nordjysk 2-dages – blive overrakt til de heldige vindere, ligesom præmierne for hurtigste kilometertider vil forsøges overrakt til de to vindere, Andreas Bock Bjørnsen (OK Pan) og Pernille Buch (OK Gorm), ved samme lejlighed.\nOg så er der i øvrigt kun at takke jer alle for jeres deltagelse i vinderens løb – med ønsket om at vi ses igen til november?\n1 Response to Lodtrækningspræmier for 2018-19 mm.\nJohn Kristensen, OK Snab skriver:\n20. marts 2019 kl. 22:47\nVi ses helt sikkert til november. Tak for en fantastisk løbsserie. Super træning, virkelig gode kort, hygge og alt i alt, super godt arrangeret. Glæder mig til mit 20. Night Champ løb (i træk). God sommer til jer alle!


Nyt testbatteri skal udglatte spidser i det danske elnet | Ingeniøren\nNyt testbatteri skal udglatte spidser i det danske elnet\nTeknologisk Institut vil bruge et superfleksibelt batterianlæg til at teste, hvordan fluktuerende el i nettet bedst kan udnyttes - både når det gælder økonomi og teknologi.\n2. sep 2015 kl. 15:43 13\nIkke to elnet i verden er ens. Nogle kører næsten 100 procent med kraftværker, der let kan regulere op og ned alt efter behov. Andre har en høj andel af vedvarende energi, hvor elproduktionen varierer kraftigt, alt efter om vinden blæser, eller om solen skinner.\nIngen kommer dog i nærheden af andelen af fluktuerende VE i Danmark. Derfor kan erfaringer fra batteriprojekter til udglatning af produktionspidser rundt om i verden ikke bare overføres til det danske elnet. Ligeledes er afgifter og priser også forskellige.\nMen nu vil TI opbygge og lave forsøg med et 65 kW/61 kWh batterianlæg for at få egne erfaringer.\nBatteriracks og overvågningssystem inde i et specialhus. Illustration: Teknologisk Institut\nBatterianlæggets specialhus set udefra. Illustration: Teknologisk Institut\nForsøgsbatteriet er en del af projektet 'BESS - storskala-batteri som energibuffer', som TI satte i gang i 2014 sammen med Vestas og Energi Danmark.\nSelve systemet bliver bygget op af Teknologisk Institut med komponenter fra forskellige leverandører. To større anlæg på hhv. 400kW/100kWh og 1.200kW/400kWh indgår også i projektet. Men i modsætning til de to store anlæg, som indgår i elnettet uden de store muligheder for at ændre på opsætningen, så bliver det muligt at teste en hel række forskellige driftssituationer med det mindre og mere fleksible forsøgsanlæg.\nDet fortæller Johan Vium, der er konsulent hos Teknologisk Institut inden for transport og elektriske systemer:\n»Da der ikke findes noget, der ligner i Danmark, har vi brug for at få vores egne erfaringer med, hvordan vi både teknologisk og økonomisk driver et batterianlæg på den bedste måde,« siger han og fortæller videre, at batterianlæg kan regulere meget hurtigt og derfor først og fremmest skal bruges til at udjævne hurtige fluktuationer.\nBatterisystemet er opbygget som et fuldt kommercielt anlæg med alle de nødvendige hjælpesystemer som køle/varme, ventilation, brandslukning og sikkerhedsovervågning. Samtidig er der et omfattende dataopsamlingssystem, som skal bruges til at belyse driftsøkonomien for fremtidige fuldskala-anlæg.\nAnlægget bliver bygget med lithium-ion-batterier. Men det er muligt at udskifte dem med andre batterityper og fabrikater:\n»Vi vil gerne kunne teste, hvad der giver den bedste samlede økonomi set i forhold til batteriernes levetid og elforbrug til f.eks. køling og opvarmning af batterierne. Men det er også vigtigt at se på forskellige batteriers degradering, og derfor vil det være muligt at udskifte batterierne med andre fabrikater,« siger Johan Vium.\nEl- og energi-selskaber er naturligvis oplagte aftagere af sådan et anlæg, men Johan Vium forventer også, at større energiforbrugende virksomheder med en klimamålsætning kan have en interesse i at udnytte de variationer i elprisen, som den vedvarende elproduktion giver anledning til. Et meget interessant område for batterier er levering af services til elnettet, som for eksempel primær reserve, der er nødvendig for at holde elnettet stabilt.\nProjektet er støttet af ForskEl, og det indvies officielt 16. september i forbindelse med en temadag om batterilagre hos TI i Aarhus.\n#1 Johnny Andersen 2. september 2015 - 16:34\nEr der en forskel fra hvad Tesla gør med deres batterier? Dvs.. med deres store version af "Powerwall": http://www.teslamotors.com/en_DK/powerwall\n#2 Aage Andersen 2. september 2015 - 17:47\nMan kunne lave brint ved elektrolyse og bruge brinten i naturgasnettet. Det var Poul la Cours maade at udnytte vindenergien paa ved Askov højskole Ved at oplagre vindenergien som brint kan vi teoretisk blive uafhængig af andre energiformer.\n#3 Henrik Mikael Kristensen 2. september 2015 - 18:14\nBrint kan vel ikke bruges til sub-sekund stabilisering af elnettet, som denne artikel handler om?\n#4 Aage Andersen 2. september 2015 - 18:31\nBrint kan bruges i hurtigregulerede turbiner.\n#5 Glenn Møller-Holst 2. september 2015 - 18:43\nMed et svinghjul kan det godt: https://da.wikipedia.org/wiki/Svinghjul\n#6 M BF 2. september 2015 - 21:22\nHvad i alverden har brint med et svinghjul at gøre?\n#7 Niels Kristian JENSEN 2. september 2015 - 21:44\nMartin: Artiklen handler om at oplagre energi og om at "udglatte" forbrug. Svinghjulet er en kendt metode til at udglatte korte variationer (og i nogle udgaver kan de oplage ganske meget energi). Oplagring som brint vil mest være nyttigt til variationer af længere varighed.\n#8 Svend Ferdinandsen 2. september 2015 - 22:49\nDe burde måske sammenligne det med vores forbindelser til Norge.\n#9 Chris Bagge 2. september 2015 - 23:30\nDet at bruge el til at danne brint er en process med meget dårlig virkningsgrad, omkring 30%. Det er alt for dårligt. Derfor søger man efter andre metoder til korttidslagring af energi. Det at pumpe vand 'tilbage' i en kraftværksdam, kaldet 'pumped storage', har f.eks. en samlet virkningsgrad på omkring 85%,\n#10 Chris Bagge 2. september 2015 - 23:36\nForbindelserne til Norge er fortræffelige, men det er begrænset hvor meget de kan 'modtage' af effekt fra Danmark. Det at 'skifte retning' på forbindelserne er vist ikke 'bare lige'. Derfor kan det være en god ide med 'lokalt' korttidslager. Et sådant anlæg kan, hvis det er lavet rigtigt og opsættes i nærheden af f.eks. et stort solcelle anlæg også være med til at med til at stabilisere nettet. Det bruges de til i Nordtyskland.\n#11 M BF 3. september 2015 - 08:00\nJeg taler for døve øre her... Det, eller også har du ikke læst alle kommentarer under emnet 'Forslag'.\nMed et svinghjul kan det godt:\nNår jeg spørger hvad i alverden i svinghjul har med brint at gøre, så er det ikke fordi jeg ikke kan læse, eller forstår hvad de to ting er. Det er sammenhængen jeg efterlyser svar på fra Glenn Møller-Holst.\nBrint konceptet som ofte er omtalt her på sitet handler jo at flytte på produktionen af økonomiske oversager. Overskudsstrøm -> energilager -> Strøm. (I øvrigt med dårlig økonomi) Svinghjul er ment til at udglatte spidser, som denne artikel handler om. Her kan du pumpe noget effekt ind, og tage det ud igen med det samme når der går en sky for solen - Groft sagt.\n#12 Ole Laursen 3. september 2015 - 13:01\nRe: Tesla Energy for Utilities\nEr der en forskel fra hvad Tesla gør med deres batterier?\nSom jeg forstår artiklen, så handler det egentlig mest om at der er brug for at nogle folk her til lands får nogle erfaringer med hvordan teknologien virker. Om det så er Tesla eller nogle andre der leverer batterier, er i den sammenhæng måske ikke så vigtgt.\n#13 Chr. Hansen 4. september 2015 - 00:55\nHvad er egentlig forskellen på et Tesla 7kWh batteri og 7 stk 110 Ah/12V batterier? Er teknologien der ikke allerede, hvis man ønsker sig en Powerwall nu?


Her er danskernes foretrukne form for finansiering\nPressemeddelelse marts 22, 2019 Økonomi Privatøkonomi Shopping\nSådan finansierer vi vores køb anno 2019.\nDer findes mange finansieringsløsninger på nettet. Det er dog ikke alle, der har vundet lige stort indpas blandt de danske forbrugere. I forhold til finansiering af køb på nettet har danskerne nogle klare præferencer. For mange handler det om troværdighed og sikkerhed, når de skal vælge en finansieringspartner.\nÉn af de løsninger, der særligt har vundet indpas i danskernes bevidsthed, er danske ViaBill. De samarbejder med mere end 4.000 netbutikker på det danske marked, hvilket har forøget kendskabet til tjenesten. Dertil betyder det, at du kan købe stort set alt på afbetaling via en ordning hos ViaBill.\nKendskabsgraden er blevet kraftigt forøget over de seneste år, hvor afbetaling har oplevet en kraftig vækst på nettet. Det har medført, at der er opstået en større troværdighed omkring ViaBill. Derfor er det også én af de foretrukne løsninger blandt danskerne, hvilket du også kan læse i denne anmeldelse af ViaBill.\nFindes der andre finansieringsløsninger?\nViaBill er ikke den eneste finansieringsløsning, der er repræsenteret på det danske marked. Der findes også et væld af øvrige løsninger, der hovedsageligt udbydes af såkaldte finansieringsbanker. Det inkluderer bl.a. Resurs Bank, Ekspres Bank og Santander. De er dog ikke nær så udbredte som ViaBill.\nDen hovedsagelige forskel på disse løsninger er, at ViaBill målretter sig små og mellemstore køb. De øvrige bruges primært i forbindelse med større forbrugskøb. Her tænkes der bl.a. på køb af nye møbler, elektronik eller hvidevarer, da dette er køb, der for alvor kan lave huller i budgettet.\nEr fakturakøb populært i Danmark?\nFakturakøb er også begyndt at vinde frem. Det giver forbrugerne mulighed for at udskyde deres betaling af købet. Det fungerer derfor ikke som afbetaling, men er blot en forlænget kredittid. Derfor er det endnu ikke noget, der har vundet stort indpas, som det f.eks. er tilfældet i både Tyskland og Sverige.\nDer er meget, der tyder på, at de danske forbrugere fortsat har en hang til afbetaling – i både stor og lille skala. Fakturakøb vil dog blive en uundgåelig del af dansk e-handel fremadrettet, da løsning implementeres i større omfang end tidligere. Samtidig efterspørges det også af flere.\nDanskerne har derfor fået smag for alternativ finansiering fremfor kontantbetaling af deres køb på nettet. For mange er det faktisk den overvejende årsag til, at de handler på nettet. Derfor er det utvivlsomt også et marked, der vil fortsætte sin markante vækst i løbet af de kommende år.\nVidste du, at vi danskere er blevet bedre til at betale vores regninger? Ellers kan du læse alt om det her.\nØkonomi Privatøkonomi Shopping\nKvinde i tøjforretning\nHent | 2,36 MB | 1333 x 2000 | .jpg


Mammut Zinal shorts, dame\nDu finder derfor både stramme shorts til cykling og slidstærke shorts til vandring i vores sortiment - Og alt derimellem. Enkelte modeller kommer med udtagelige Clickfast-indershorts, så du let kan tilpasse dine shorts til dagens aktivitetsniveau.\nVores vandreshorts kommer blandt andet fra vandrebuks-eksperterne hos Fjällräven. Deres slidstærke G-1000 stof gør sig nemlig lige så godt i et par shorts som i deres længere modeller.\nTil strandturen har vi blandt andet vandafvisende shorts fra miljøbeviste Patagonia, der gerne producerer i genanvendte materialer.\nVi har også et stort udvalg af hverdagsshorts i neutrale farver, som med fordel kan matches med en pangfarvet t-shirt, og lækre træningsshorts til løbeturen eller træningen i fitnesscenteret.\nCapri bukser, knickers, stumpebukser, trekvartbukser, piratbukser… Ja, kært barn har mange navne. Uanset hvad du kalder dem, er de et hit, når det er for varmt til lange bukser og for koldt til shorts.\nTag dem på til gåturen ved vandet eller vandreturen i skoven, hvor en køligbrise eller en længere periode med skygge hurtigt kan sætte en dæmper på en varm sommerdag.


HØJ Elitehåndbold har forlænget med den talentfulde playmaker Marcus Stroustrup | HØJ Elitehåndbold\n21-årige Marcus Stroustrup – alias Marlo – er i gang med sin anden sæson for HØJ Elite; og det skal blive til mange flere, for de to parter har forlænget samarbejdet frem til sommeren 2024.\nCheftræner Jesper Fredin siger om forlængelsen: ” Jeg er ekstremt glad for, at Marcus har valgt at blive i HØJ til 2024. Marcus blev allerede fra sæsonstarten sidste år en stor offensiv profil på vores hold, og han har haft en flot udvikling gennem sit første år i HØJ Elite. Hans hurtige retningsskifte og flair for spillet passer rigtig godt ind i den måde, vi spiller angrebshåndbold på, og han er en stor udfordring for vores modstandere. Marcus har ovenikøbet tilegnet sig nogle defensive kompetencer og er blevet to-vejs spiller tidligere, end vi havde forventet; det betyder, at vi også får et større bidrag til vores kontrafase”.\nMarcus Stroustrup kom til HØJ Elite op til sæsonen 2020-2021 efter fire år i GOG, hvor han som U19-spiller var med på GOG’s herrehold i 2. division. Han har vundet EM-bronze med U18-landsholdet og vundet DM to gange som ungdomsspiller.\n”Allerede efter én sæson er Marcus en stor profil i 1. division, og jeg er utrolig glad for, at vi ikke skal spille imod ham de næste tre sæsoner, men derimod har ham med i vores ende af banen. Senest i vores 1/8-dels finale i mandags mod ligaholdet fra TTH Holstebro kunne alle se, at han var en udfordring for modstanderne”, siger Fredin.\nYderligere informationer fås ved henvendelse til cheftræner Jesper Fredin på telefon 31424334.


Konsulentydelser til kapitalforvaltere, finansielle rådgivere og institutionelle investorer\nJensen Capital Management gruppen blev stiftet af Mads Jensen i 2012 med formålet at levere værdiskabende corporate governance og konsulentydelser indenfor investering og formueforvaltning.\nMads Jensen er en erfaren leder indenfor kapitalforvaltning, med en baggrund som chef for international private banking, formuerådgivning samt distribution af investeringsydelser til såvel detailkunder som institutionelle kunder.\nHan har arbejdet indenfor investeringsområdet de sidste 17 år, startende som obligationshandler for senere at bevæge sig over til institutionelt salg, projektledelse, produktudvikling, fond distribution, private banking og investeringsrådgivning. Han var chef for private banking og investeringsrådgivningsaktiviteterne i Danske Bank gruppen fra 2008 til 2011. I denne periode vandt Danske Bank adskillige internationale priser, blandt andet Euromoneys Best Private Bank for Danmark, Norge og Norden i 2008, 2009 og 2011, samt Nordic Fund Award i 2011 for bedste fund selection team.\nI perioden 2003 til 2011 sad han endvidere i bestyrelsen for en række investeringsforeninger, hedgefonde og kapitalforvaltningsselskaber i Danske Bank i Luxembourg, Sverige, Irland og Estland.\nMads er cand.merc. i International Business fra CBS (1998). Han har en MBA fra Universitet i Geneve (2006) og en Executive MBA fra Tepper School of Business på Carnegie Mellon University (2007). Han er Chartered Financial Analyst (CFA), Chartered Alternative Investment Analyst (CAIA), Certified Investment Performance Measurer (CIPM) og har endvidere taget en række lederuddannelser hos Swiss Finance Institute og Wharton Business School.\nI 2010 blev Mads udpeget i top 40 blandt europæiske ledere indenfor wealth management under 40 år af Financial News.\nI dag leder Mads Jensen Capital Management gruppen og arbejder som professionelt bestyrelsesmedlem i en række investeringsforeninger og hedgefonde i fem forskellige lande.\nHan er ligeledes ekstern lektor i finansiel rådgivning på CBS og formand for Finansforeningens private banking udvalg.


Danmarks nationale privatarkivdatabase — Danske Slægtsforskere\nForside / Sydfyn / LINKS / Danmarks Nationale Privatarkivdatabase\nProjektet er funderet i Privatarkivudvalget og databasen hostes hos Dansk Data Arkiv.\nDesuden kan du søge efter tryksager, kort, tegninger, lyd og film, som de pågældende institutioner har registreret elektronisk. Alle spørgsmål vedrørende de enkelte registreringer skal rettes til den institution, der har materialet. Deres adresser m.m. kan findes under fanebladet "Institutioner".\nDanpa kan findes på www.danpa.dk


Paul Hollywoods Victoria Sponge - Opskrifter\nPaul Hollywoods Victoria-svamp-opskrift\nKalorier 522 kCal 26%\nFed 27g 39%\n- heraf sukkerarter 44g 49%\nLav den perfekte Victoria-svamp ved at følge Great British Bake Off-dommer Paul Hollywoods ultimative opskrift. Fyldt med nyttige tip, vil hans praktiske opskrift få dig til at bage som en professionel. Denne klassiske svamp er sandwich sammen med sød frugtagtig marmelade og frisk pisket fløde. Denne kage bages bedst og spises samme dag, hvis du bruger frisk fløde. Opbevares i køleskab i op til 2 dage. Denne opskrift serverer 8 personer og tager 45 minutter. Hver skive kage fungerer på 522 kalorier pr. Portion.\nost og bacon flan\n4 fritgående æg\n225 g / 8 oz hjul sukker, plus lidt ekstra til støvning af den færdige kage\n225 g / 8 oz selvforøgende mel\n225 g / 8 oz bagespredning, margarine eller blødt smør ved stuetemperatur, plus lidt ekstra for at fedte dåserne\n200g jordbær- eller hindbærsyltetøj i god kvalitet\nPisket dobbelt fløde (valgfri)\nForvarm ovnen til 180 ° C / 160 ° C ventilator / 350 ° F / gasmærke 4.\nFedt og linje 2 x 20 cm / 8in sandwich-dåser: Brug et stykke bagning eller silikonepapir til at gnide lidt bagningsspredning eller smør omkring indersiden af dåserne, indtil siderne og bunden er let belagt. Line bunden af dåserne med en cirkel bagning eller silikonepapir (for at gøre dette, træk bunden af tin op på papiret og skær ud).\nBryd æggene i en stor blandeskål, tilsæt derefter sukker, mel, bagepulver og bageplad.\nBland alt sammen, indtil det er godt kombineret. Den nemmeste måde at gøre dette på er med en elektrisk håndmikser, men du kan bruge en træske. Læg en fugtig klud under din skål, når du blander dig for at stoppe den med at bevæge sig rundt. Vær forsigtig med ikke at blande for meget - så snart alt er blandet, skal du stoppe. Den færdige blanding skal have en blød ‘droppende’ konsistens - den skal let falde af en ske.\nDel blandingen jævnt mellem dåserne: dette behøver ikke være nøjagtigt, men du kan veje de fyldte dåser, hvis du vil tjekke. Brug en spatel til at fjerne hele blandingen fra skålen og glat kagens overflade forsigtigt.\nAnbring dåserne på den midterste hylde i ovnen og bag i 25 minutter. Bliv ikke fristet til at åbne døren, mens de laver mad, men se efter 20 minutter gennem døren for at tjekke dem.\nKagerne er færdige, når de er gyldenbrune og kommer væk fra kanten af dåser. Tryk dem forsigtigt for at kontrollere - de skal være fjedrende at røre ved. Fjern dem fra ovnen og læg dem til side for at afkøle deres dåser i 5 minutter. Kør derefter en palet eller en afrundet smørkniv omkring den indvendige kant af tin og drej kagerne forsigtigt ud på et køleholder.\nHvis du vil tage dine kager ud af dåserne uden at efterlade et mærke af trådstang på toppen, skal du lægge det rene viskestykket over dåsen, lægge din hånd på viskestykket og vende tinnet på hovedet. Kagen skal komme ud på din hånd og viskestykket - så kan du vende den fra din hånd på trådstativet. Bortset til afkøling helt.\nFor at samle kagen skal du placere en kage på hovedet på en tallerken og sprede den med masser af marmelade. Hvis du vil, kan du også sprede over pisket fløde. Top med den anden kage, ovenfra og op. Drys over hjulssukkeret.\nKen Hom's omrørte-stegt risnudler med opskrift på oksekød chili\n32 uger gravid, hvordan er babyen placeret\nharry potter støbt nu og da\nbehårede bikers brødruller


Hvordan fjerner Mac Fixer Pro | Security Fixes\nHvordan fjerner Mac Fixer Pro\nHvad er Mac Fixer Pro\nMac Fixer Pro er en hvalp (PUP) at angribe Mac-styresystemer via kritiske setup teknikker. Sin invasion helt sikkert, der sker, uden at tage usera€™s beslutning til overvejelse. Den software, du er en nøjagtig kopi af Mac Oprydning Pro, SpeedupMy Mac og andre pseudo-enhed optimering værktøj, der don ‘ t fix gyldig problemer. Hvis du usikkerhed, om at holde eller ikke holde Mac Fixer Pro, fortsætter med at læse denne vejledning, som vil vise dig mere omhyggelig med detaljer om dette program, og hvilke motiver der ikke er til at sætte op med det inde i din Mac.\nMac Fixer Pro som en kendsgerning kører som rogue sikkerhedsprogrammer. I begyndelsen af alle, det er udsendt af angiver af falske meddeler, at narre brugere til at installere nogle utility opdateringer, der henviser til, at de ikke kan se, at en anden fuldt varierende software er i sandhed en indsat. For det andet, Mac Fixer Pro udstiller tonsvis af falske informerer om, at der findes tonsvis af producerede risici og undersøgelser brugerne til at betale indkomst for sin effektive variant tilsyneladende for at løse disse former for komplikationer. Endelig, Mac Fixer Pro negativt påvirker os effektiviteten ved på ubestemt tid, forårsager højt CPU-usability og i stedet i kort bremse os hastighed.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Mac Fixer Pro\nHvordan har Mac Fixer Pro lander på dit operativsystem\nDe bedragerier brugt Mac Fixer Pro til at sno sig ind på apparater ikke afviger fra disse typer af udnyttet af yderligere reklame-understøttet-klassificering applikationer og rogue sikkerhed programmer. Udgiverne af det hjælpeprogram, du siger, at ved at få og installere den software, de mennesker skal have en chance til i en nøddeskal med at øge resultaterne af deres Mac-computere. Af den måde, Mac Fixer Pro endda har fået sin egen ender webside, via hvilken du hurtigt kunne hente sin installatør. Ikke desto mindre er vi i høj grad tøven, at dette skal være følsomme over for dine valg. De følgende falske metoder, der er ansat af skaberne af potentielt uønskede program til at generere folk med at sætte det op:\nFalske software opdatering meddeler opfordring til opsætning af Adobe Flash Player upgrade; Falsk AppleCare har til hensigt at beskytte meddelelser rapportering af ikke-tilstedeværende risici og tvinger til at oprette â€œrecommendedâ€ software til at opsige dem; Uforudsete pop-up windows at omdirigere brugere til, der ankommer på stedet af Mac Fixer Pro; Snigende installation proces af HVALPEN via maligne scripts, der udføres selv besøger hacket web-sider.\nDen tidligere nævnte kanaler for Mac Fixer Pro infiltration er generelt bevis for tilgængeligheden af nogle reklame-støttede program-klassificering af tidligere aktiveret på pc ‘ en, og forårsager tvivlsom browser proces. Som en opløsning, brugerne kan uventet blive dirigeret til en flere ukendte sider. Gå i dialog med dem, kan før eller senere føre til overtrædelse af Mac Fixer Pro og yderligere unødvendige programmer.\nEr Mac Fixer Pro en nyttig software\nUndersøgelse af Mac Fixer Pro ved en hel masse i forsvaret-forbundet blogs ikke kendsgerning, at alle gode køre mærkeligt, at dette program. Den anden listende sat op, Mac Fixer Pro lige nu installerer de væsentlige parametre, så for at være på en automatisk måde begyndte i pakker med hver opstart af computeren. Den fidus starter af sig selv, når du starter din Mac, og så hurtigt som du kan, forvalter sin falske kontrol. Inde i et par sekunder, erklæringer falske malware og fejl, og så efterlyser du, at betale indtægter at hente for de bekymringer, hårdt regelmæssig.\nInvestering omsætning på Mac Fixer Pro er den samlede affald af dine vanskeligt-fået midler. Der er ikke noget dårligt med at få en god software, men Mac Fixer Pro var blot ikke udviklet til at forbedre performance på Mac-enheder. Dens job er blot at øge profit for kommercielle virksomheder at fremme og udbrede denne pseudo-pc optimizer på trods af det faktum, at Mac Fixer Pro, hvordan du skal være for god fanget i noget af sin ineffektive advarer rapportering flere har oprettet fejl og opfordring fra dig til at købe sin licens.\nHvordan til at opsige Mac Fixer Pro i overensstemmelse hermed\nDe anstændige et stykke Mac Fixer Pro er, at det rent faktisk viser dig vej uninstaller. Derfor kan du indtaste den kategori af din Mac-værktøjer, finde Mac Fixer Pro og flytte programmet på junk, ligesom du fjerne andre uønskede programmer. Du kan i starten skal tvinge drop ud af programmet, ved at henvise til bistand af â€œCommand-Option-Escâ€ genvejen, og der begynder den Kraft, der dropper ud af programmer software. Glem ikke, at Mac Fixer Pro blev sat op uforvarende. Dette indikerer, at der er en trussel for din Mac til at være der, i tillæg til at fare sammen med hundredvis af andre uønsket eller skadelig software. I lyset af dette punkt, er det tilrådeligt, at du scanner din pc ud over Anti-infektion program eller en Combo til at observere yderligere potentielle risici og potentielt uønskede programmer, og at overvinde dem i en automatisk måde, derfor at udvikle os helt klart.\nFørst og fremmest, vil vi anbefale, at du kontrollerer dine browser-udvidelser og fjerne enhver, der er knyttet til Mac Fixer Pro. En masse af adware og andre uønskede programmer, bruge browser-udvidelser, for at hijacker internet-applikationer.\nFjern Mac Fixer Pro Udvidelse fra Google Chrome\nSe for Mac Fixer Pro eller noget relateret til det, og når du finder den, skal du trykke på ‘Fjern’.\nFjern Mac Fixer Pro Udvidelse fra Firefox\nSlet Mac Fixer Pro Udvidelse fra Safari\nHvis Mac Fixer Pro.safariextz vises på listen, skal du vælge den og trykke på “Ryd”.\nFjern Mac Fixer Pro Add-ons fra Internet Explorer\nGenåbne Internet Explorer.I den usandsynlige situation, at Mac Fixer Pro er stadig på din browser, og følg de yderligere anvisningerne nedenfor.\nProgrammet og Funktioner vindue åbnes, hvor du skal være i stand til at finde den Mac Fixer Pro program.\nVælg Mac Fixer Pro eller nogen andre for nylig installeret uønsket post, og tryk på Fjern/rediger’.\nAlternativ metode til at rydde browserens fra Mac Fixer Pro\nBrug Chrome oprydning Værktøj til at Slette Mac Fixer Pro\nDette Google Chrome funktion er meningen at nulstille computeren for skadelig software. Hvis det ikke finder Mac Fixer Pro, gå tilbage og Rydde op på computeren og nulstille indstillinger.\nHvis du stadig ikke finde Mac Fixer Pro i din Mozilla Firefox browser, bør du være i stand til at slippe af med det ved at genoprette din Firefox indstillinger til standard. Mens udvidelser og plugins, vil blive slettet, dette vil ikke røre din browser-historik, bogmærker, gemte adgangskoder eller Internet cookies.\n← Hvordan fjerner Gate\nHvordan fjerner Searchmo.xyz →


Kursus i hjemmeside - Mobilvenlige hjemmesider og webshop - Em-Studio.dk\nFå tips og tricks i hvordan du kan forbedre din hjemmeside.\nVi underviser i fordele og ulemper ved en hjemmeside.\nDe fleste virksomheder, der ejer en hjemmeside, kender ikke til fordele og ulemper ved en hjemmeside. Mange går rundt i den tro, at det er nok med, at eje en hjemmeside, og at kunderne nok skal komme – Men sådan hænger det ikke sammen.\nDen hjemmeside, som du allerede ejer idag, kan være med til at skræmme potentielle kunder væk, hvis hjemmesiden er sat forkert op. Det kræver strategi at sætte en effektiv hjemmeside op.\nEm-Studio.dk er bekendt med de fejl, som mange virksomheder begår. Vi kan derfor hurtigt hjælpe dig, hvis du er hurtig om at søge efter hjælp. Jo længere tid du venter med at få rettet de fejl op, jo større er chancen er at du mister en ny kunde.\nAt komme online er meget let, men at få succes kræver strategi. Når du ansætter Em-Studio.dk over dit projekt, gennemgår vi alle detaljer igennem før vi begynder at lave designet. Uanset om du skal have hjælp til din nuværende hjemmeside eller om du ønsker en ny hjemmeside, har vi ekspertisen til opgaven. Har du en ansat til at vedligeholde din hjemmeside, men ønsker rådgivning til en effektivt design, hjælper vi gerne med det. Ring endelig og hør nærmere.


Patrizia sælger 99 boliger i København\nPatrizia har solgt 99 boliger fordelt på 2 ejendomme i København til en udenlandsk køber repræsenteret af Catella Investment Management.\nPatrizia har solgt de 2 ejendomme, “Christiangården” og “Kongegården” på i alt 8.200 kvm og med 56 parkeringspladser til M2 Asset Management.\nSiden købet af ejendommen har Patrizia solgt adskillige boliger til individuelle købere på en fælles grund. De resterende boliger er nu solgt som et bloksalg, hvilket er i tråd med den oprindelige strategi for aktivet.\n- Vi er glade for, at salget af dette aktiv gør det muligt for os at færdiggøre vores forretningsplan foran vores oprindelige mål og levere stærkt afkast til vores investorer. På trods af dette salg ser vi fortsat muligheder på det danske boligmarked og er fortsat fokuseret på at erhverve boligejendomme i København og andre større byer i Danmark, siger Louise Hertz, landechef for Patrzia Denmark.\nPatrizia blev rådgivet af Colliers, Plesner og EY i forbindelse med salget.\nLouise Hertz, landechef for Patrzia Denmark.


'Den mest voldelige familiekonflikt' er slut, men nu flygter de fra freden — Rasmus Bøgeskov\nMussia havde svært ved at tro sine egne ben, da han passerede forbi grænseposten og gik hen imod de etiopiske flag. Vagterne havde ikke en gang spurgt ham, hvad han skulle i nabolandet. De havde bare viftet ham videre som om det var det mest normale i verden.\nI samtlige Mussias 24 leveår havde det været stort set umuligt for en almindelig eritreer at opnå tilladelse til at forlade landet. For landets enevældige hersker, Isaias Afwerki, betyder patriotisme, at man tjener landets militær og statsapparat i op til 20 år til en pauver løn og uden mulighed for at etablere noget, der minder om en selvstændig tilværelse.\nMen nu havde den altid uforudsigelige diktator ladt en dør stå på klem. Mussia gik sammen med hundreder af andre eritreere igennem den og ind i det land, som i 20 år havde været Eritreas ærkefjende. Dem, som førhen var flygtet i ly af mørket over selv samme grænse til Etiopien, havde Isaias Afwerki betragtet som landsforrædere.\nMussia fandt en minibus til Etiopiens hovedstad Addis Ababa, hvor hans søster og flere andre familiemedlemmer allerede bor.\n»Jeg havde ikke planlagt at flygte nu, men jeg var nødt til at gribe denne chance. Jeg kunne jo ikke vide, om det nogensinde ville ske igen«, fortæller han dagen efter sin ankomst.\nHans familie er samlet hos Mussias tante for at byde ham velkommen med en traditionel kaffeceremoni. Der er lige akkurat plads til dem alle i hjørnesofaen, som optager en stor del af den lille stue i tantens toværelseslejlighed, men vi må gå ud på gangen for at finde ro til at tale.\nMussia var allerede en flygtning i sit eget land. Tre gange var han rendt væk fra kasernen og forsøgte at gemme sig fra militærpolitiet. To gange havde de fundet ham og tvunget ham tilbage i hæren. Men efter tredje flugtforsøg havde han lært af sine erfaringer.\n»Jeg sov aldrig det samme sted hver nat, men var altid i bevægelse, så de ikke kunne vide, hvor de kunne finde mig. Det var stressende, men stadig bedre end at leve som en slave i militæret«, siger han\nSom desertør var der dog ikke nogen fremtidsudsigter.\n»Jeg vidste, at jeg en dag måtte forlade landet. Men jeg havde aldrig troet, det skulle blive så nemt«, siger Mussia, der ligesom de øvrige eritreere i denne artikel ikke ønsker at optræde med sit familienavn for at beskytte slægtninge, der stadig befinder sig i Eritrea.\nFirdobling af flygtningestrøm\nFredsaftalen mellem Etiopien og Eritrea, som blev underskrevet den 9. juli, kom bag på de fleste. De to nationer havde ikke været på talefod siden de bekrigede hinanden i to blodige år fra 1998-2000, og der havde været få tegn på forbrødring.\nKonflikten er blevet kaldt en »krig mellem fætre« og »den mest voldelige familiekonflikt i Afrikas historie«, fordi landenes daværende ledere var fra den samme familie. Det vidste sig at være nok til at ende striden, at Etiopien i år fik en ny leder, som ikke blot er fra en anden familie, men fra en helt anden etnisk gruppe.\nDen pludselige fredsslutning mellem de to nabolande er blevet hyldet verden over og giver forhåbninger om mere stabilitet i det urolige Afrikas Horn. Men den måske største konsekvens af freden har indtil videre været, at der er et nyt exodus af eritreiske flygtninge undervejs.\nIfølge FN’s flygtningehøjkommissariat, UNHCR, har 14.000 eritreere registeret sig som flygtninge i Etiopien i den første måned efter, at landegrænsen blev åbnet i september, mens et ukendt antal ligesom Mussia er ankommet til landet uden at lade sig registrere. For UNHCR er det en firdobling af den normale tilstrømning.\nDet er fortrinsvis unge kvinder, der har udnyttet muligheden for helt lovligt at forlade hjemlandet, hvor størstedelen af de hundredetusinder, som er flygtet gennem årene, har været unge mænd.\nDer er i dag 175.000 registrerede eritreiske flygtninge i Etiopien, og eritreere har de seneste fem år været en af de største flygtningegrupper, der er ankommet til Europa. I 2018 har eritreerne udgjort den næststørste gruppe, der er ankommet med både til Italien.\nVil ikke gennem libysk helvede\nMens Mussia har været undervejs på fods og med busser til Addis Ababa, er hans mor og bedstemor ankommet med fly.\nAllerede i juli blev luftvejen mellem de to nationer åbnet. Det er dog kun eritreere, der har overskredet den alder, hvor de kan tjene i militæret, som får lov at forlade landet med fly. De fleste passagerer, der ankommer til Addis Ababa er derfor eritreiske forældre og bedsteforældre, der kommer for at besøge børn og børnebørn, som de ikke har set i årevis.\nMussias søster, Yorse, er taget ud i lufthavnen med hendes 14-årige datter for at tage imod hendes mor og bedstemor. For tre år siden flygtede Yorse og datteren gennem bjergene mellem Eritrea og Etiopien, og siden er det kun Facebook, der har holdt dem i kontakt med familien i Eritrea. Telefonlinjerne var indtil fredsaftalen afbrudte.\nEn sikkerhedsvagt instruerer hele tiden de ventende i, at de skal forblive for enden af rampen, der fører ned fra ankomsthallen. Men da Yorses datter får øje på sin bedstemor, kan hun ikke holde sig i ro og spurter op af rampen og kaster sig i hendes favn.\n»Da jeg flygtede, havde jeg regnet med, at jeg aldrig ville se min mor igen. Ingen havde forventet, at der ville blive fred«, fortæller Yorse.\nMen selv om hun er lykkelig over at se hendes mor og mormor, så gør fredsaftalen hende mere bekymret end håbefuld.\n»Jeg er selvfølgelig glad for der er kommet fred, og at der i det mindste nu kan ske lidt handel over grænsen. Men vi ved ikke, hvad der nu vil ske med os flygtninge. Der er ingen garanti længere«, siger Yorse.\nEtiopien har i årevis været et sikkert tilflugtssted for eritreere. De to landes fjendtlige relationer gjorde, at det var ganske sikkert, at flygtningene ikke ville blive sendt tilbage til hjemlandet. Men nu hvor der ifølge den etiopiske ministerpræsident Abiy Ahmed er bygget »en bro af kærlighed« mellem de to lande, frygter eritreerne, at de ikke længere er i sikkerhed i Etiopien.\nYorse overvejer derfor om hun skal fortsætte sin flugt. Europa er dog ikke længere en oplagt mulighed. Det skyldes ikke, at Europa har gjort det vanskeligere og mere farligt at komme med en båd til Italien. Den afskrækkende faktor er derimod de libyske slaveauktioner, afpresninger og voldtægter, som man skal gennemleve for at komme frem til Middelhavskysten.\n»Jeg ville gerne til Europa og skabe en tilværelse, hvor jeg kan forsørge mig selv og være uafhængig. Men det bliver ikke gennem Libyen. Det er et helvede«, siger Yorse.\nEt land uden unge\nFredsaftalen har fået det internationale samfund til at åbne op for mere dialog med Isaias Afwerki og skabt forhåbninger om forandring i det tillukkede land.\nDet var krigen med den langt større nabo som oprindeligt fik Isaias Afwerki til at indføre den lange militærtjeneste. Nu hvor der er fred, har Eritrea i teorien ikke brug for så stor en hær længere og et par ledende figurer i regimet har da også udtalt, at der er reformer undervejs.\nMen mange flygtninge er overbevist om, at det aldrig kommer til at ske, fordi militærtjenesten i lang tid ikke har handlet om krig eller fred. Det har handlet om kontrol.\n»Hvis Isaias Afwerki opgav militærtjenesten, ville der pludselig være en masse unge, som fik deres frihed. Det tør han ikke give dem. Han bruger militæret til at kontrollere dem og forhindre et oprør imod ham«, siger 60-årige Brehane.\nHan sidder på en plastikstol foran en lille billard-hall i et boligområde, hvor der bor mange eritreere. Brehane fungerer som en slags uformel leder, som nabolagets eritreere går til, hvis der opstår konflikter imellem dem, og hans talestrøm bliver konstant afbrudt af mænd, der vil hilse på ham.\nBrehanes teori om, hvorfor diktatoren nu lader grænsen være åben, følger samme logik. Desto flere unge, der forlader landet, desto nemmere bliver det for Isaias Afwerki at fastholde kontrollen.\nBrehane frygter, at Eritrea ender med at blive et land helt uden unge.\n»Otte af mine niecer og nevøer er ankommet inden for den seneste uge. Vi anede ikke, at de var flygtet. De tog bare af sted, fordi så mange andre gjorde det, nu hvor grænsen er åben«, fortæller han.\n»Jeg har sagt til dem, at jeg synes de bør tage tilbage, for vi har ikke plads til dem. Vi bor allerede tæt sammen. Men de unge nægter. De kan overhovedet ikke se nogen fremtid i Eritrea«, siger Brehane.


Hypertrofi - Hvad får musklerne til at vokse?.\nArtikler / Hypertrofi - Hvad får musklerne til at vokse?\nHvis man vil optimere sin træning, og gøre sit bedste for at nå sit fysiologiske maksimum på så kort tid som muligt, så er det ikke så simpelt igen.\nDer er nemlig mange faktorer som spiller ind når vi snakker om muskelopbygning. Når man indser hvor mange mekanismer, og stimuleringsveje der spiller en rolle i forbindelse med muskelvækst, så vil man hurtigt nå til den erkendelse, at der ikke findes en ”bedste” træningsmetode. Det er blandt andet også derfor at man ser stor muskelopbygning hos mange forskellige sportsudøvere som træner vidt forskelligt. Styrkeløftere og vægtløftere i de tunge vægtklasser har ofte ligeså stor muskelmasse som de bedste bodybuildere, til trods for at de træner på en helt anden måde. De ligger sjældent over 5 reps, og træner praktisk talt aldrig til failure. Bodybuildere anvender højere reps, og træner næsten altid til failure. Så tilsyneladende er der mange måder at få en muskel til at vokse. Derfor er det nærliggende at konkludere, at hvis man vil vokse hurtigt og effektivt, så er man nødt til at implementere en lang række træningsteknikker i sit program.\nFaktorer som spiller en rolle i hypertrofi-responset\nSom sagt er der rigtigt mange faktorer som spiller ind i forbindelse med hypertrofi, men vi vil primært se på de 3 mest anerkendte faktorer. Der er andre faktorer som er interessante, men de fleste er ikke voldsomt relevante i forhold til struktureringen af ens træningsprogram. Et eksempel kunne være teorien omkring hypoxia. Man har nemlig kunnet påvise, at muskler vokser i størrelse, når blodtilførslen til musklen hæmmes, via en eller anden form for vaskulær okklusion. Man mener årsagen skal findes i de biokemiske forandringer der sker når musklen er under vaskulær okklusion. Man kan nemlig registrere en stigning i mælkesyrer ophobningen, og et fald i hastigheden hvorved mælkesyren fjernes fra musklen. Det vil højest sandsynlig give anledning til en opsvulmning af muskelcellerne, hvilket typisk resulterer i en opregulering af protein syntesen. Det er bare ikke rigtigt noget man kan overføre til almindelige vægttræning. Det er lidt upraktisk, at skulle ligge et stramt lag stramt husholdningsfilm rundt om ens arme inden man træner biceps og triceps. Vi vil derfor holde os til de faktorer som har praktisk relevans.\nFaktor 1: Den mekaniske spænding over musklen\nEn af de vigtigste faktorer for muskelopbygning er den mekaniske spænding over musklen. Og her kan der både være tale om spænding skabt i respons på kraftudvikling eller skabt på baggrund af et stræk. I bund og grund er den mekaniske spænding på musklen hele grundlaget for det progressive overload princip. Når musklen udsættes for en belastning den ikke er vant til, så reagerer den ved at vokse sig større og stærkere. Når belastningen fjernes, så bliver musklen mindre og svagere. Den spænding musklen udsættes for i forbindelse med vægttræning, giver anledning til en mekano-kemisk signalering, som fremprovokerer et cellulært respons i muskelcellerne. Der er tale om en ret kompleks signaleringsvej, som involverer en lang række vækstfaktorer og signalstoffer.\nEn af de vigtigste faktorer for muskelopbygning er den mekaniske spænding over musklen\nFaktor 2: Muskelprotein nedbrydning i form af mikro-overrivninger\nNår man træner med tunge vægte som kroppen ikke er konditioneret til, så opstår der små mikroskopiske overrivninger i muskelcellerne og i bindevævet. Specielt den excentriske del af løftet bidrager kraftigt til at der opstår mikroskopiske overrivninger i musklen. Disse mikro-overrivninger er blandt andet årsagen til at man dagen efter mærker ømhed i musklen. Den såkaldte DOMS, eller Delayed Onset Muscle Soreness. Denne vævsskade sætter en lang række processer i gang. Der opstår blandt andet et inflammatorisk respons, når kroppen registrerer at der er opstået en beskadigelse af muskelvævet. Hele det ”oprydningsarbejde” som sættes i gang i respons på de mikroskopiske overrivninger, menes at stimulere frigørelsen af en lang række vækstfaktorer, og i sidste ende føre til en vækst af de enkelte muskelceller.\nFaktor 3: Forøget metabolsk stress\nDer er meget der tyder på at det metabolske stress spiller en vigtig rolle i hypertrofi-responset. Det metabolske stress dækker over dannelsen af de metabolitter som dannes i forbindelse med den anaerobe forbrænding. Det er ting som mælkesyrer, uorganiske fosfater, kreatin og mange flere. Man mener at dannelsen af disse stoffer stimulerer frigørelsen af forskellige vækstfaktorer. Muskel iskæmi giver også et forøget metabolsk stress. Iskæmi betyder nedsat tilførsel af ilt til et givent væv, og når musklen arbejder hårdt imod en belastning, så afklemmes det vaskulære system i den arbejdende muskel, og giver en vis grad af muskel iskæmi. Man mener samtidig, at det sure miljø som opstår i muskelcellen i respons på hårdt anaerobt arbejde, bidrager til muskel protein nedbrydningen, og derved virker fremmende på hypertrofi-responset.\nNår man træner med tunge vægte som kroppen ikke er konditioneret til, så opstår der små mikroskopiske overrivninger i muskelcellerne og i bindevævet\nSom nævnt vil jeg ikke komme nærmere ind på de mange andre faktorer, som spiller en rolle i forbindelse med muskelvækst, men jeg vil alligevel nævne nogle af dem. Hver gang man træner, så giver det anledning til et endokrint respons, hvor udskillelsen af diverse vækstfremmende hormoner, såsom testosteron, GH, IGF-1 osv. øges. Det kan selvfølgelig ikke sammenlignes med effekten af indtagelse af anabolske steroider, men den registrerede forøgelse af de vækstfremmende hormoner vil alligevel have en positiv effekt på muskeltilvæksten. De fleste af de faktorer vi har set på har været faktorer, som relaterer sig til kroppen og dens fysiologiske og biokemiske responsmekanismer, men kroppens nutritive status spiller selvfølgelig også en rolle. Hvis ikke der er aminosyrer og næringsstoffer til rådighed for kroppen, så vil vækstresponset være nedsat eller ikke-eksisterende. Restitution og hvile spiller også en væsentlig rolle.\nDet kan umiddelbart virke som om det bare er kedelig teori, men det er alligevel ret vigtigt, at man har en grundlæggende viden omkring hvad der får musklerne til at vokse. Det forklarer nemlig en masse forskellige fænomener. Hvorfor kan styrkeløftere ofte have ligeså stor muskelmasse som bodybuildere (dog med en noget højere fedtprocent og dårligere proportioner)? Det skyldes primært faktor 1. For selvom 6 sæt x 3 reps med meget tunge vægte ikke har den samme træthedsakkumulerende effekt som klassisk bodybuilding træning har det, så vil den meget store spænding over musklen, give anledning til en mekano-kemisk signalering som stimulerer en masse vækstmekanismer. Så til trods for klassisk visdom, som siger at lave gentagelser under 5 ikke giver anledning til hypertrofi, så viser praktisk erfaring, at det rent faktisk sker. Bodybuildere vokser typisk i respons på alle 3 faktorer, da klassisk bodybuilding typisk har både stor spænding over musklen, kraftig muskelprotein nedbrydning, og stort metabolsk stress. Man kan sige at den klassiske medium rep range (typisk omkring 5-15), som bodybuildere anvender, er den gyldne middelvej til at stimulere alle 3 grundfaktorer for vækst.\nDet kan umiddelbart virke som om det bare er kedelig teori, men det er alligevel ret vigtigt, at man har en grundlæggende viden omkring hvad der får musklerne til at vokse\nAt tage det et skridt videre\nSelvom klassisk bodybuilding træning påvirker alle 3 faktorer, så kunne man godt tage det et skridt videre, og forsøge at implementere træningsteknikker som påvirker de enkelte faktorer mere rent, i et forsøg på at fremprovokere mere vækst. Dette kunne gøres ved at anvende en bred vifte af trænings-teknikker, herunder tunge lav-rep sæt, ala styrkeløftstræning, udtrættende træning, metabolsk træning osv. Et bryst træningspas som gør brug af denne ide kunne eksempelvis se således ud:\nBænkpres: 6 sæt x 3-5 reps m. omkring 85 % af 1RM\nDumbell incline bænkpres: 4 sæt x 6-8 reps til positiv failure\nDumbell flyes: 3 tripledrop sæt x 6, 6, 6 reps, alle til positiv failure med passende vægt\nDet er også en mulighed at dele det op i faser, så hver enkelt fase har sit eget fokus område. Det er dog min overbevisning, at det er bedre at implementere så mange teknikker som muligt indenfor samme program. Når man kører fasetræning er der en tendens til at den fysiske attribut som bedst blev stimuleret i den foregående fase, har en tendens til miste styrke i den efterfølgende. Så er det bedre at alle fysiske attributter stimuleres jævnligt.\nUanset hvordan man strukturerer sin træning, så er budskabet i artiklen, at man rent faktisk kan stimulere muskelvækst på mange flere måder end folk er klar over. Under de rette forudsætninger, og den rette struktur, så kan alt mellem 1-20 reps reelt stimulere muskeltilvækst. Så næste gang en eller anden gut nede i centret påstår du ikke kan bliv større af at køre sæt af 3 reps, så henvis ham til denne artikel. Hvem ved, det kunne være det kunne få ham på andre tanker.\nDet er også en mulighed at dele det op i faser, så hver enkelt fase har sit eget fokus område\nSchoenfeld, BJ. The mechanisms of muscle hypertrophy and their application to resistance training. J Strength Cond Res 24(10): 2857-2875, 2010


International Kommunion af den Charismatiske Episkopalkirke\nBedste af Israel 2020\nBøn og læsninger\n- NoonDay Bøn\nDaglig Bøn (Individuel)\nLiturgiske datoer: Ethvert år\nFind aflæsninger: Ethvert år\nSursum Corda Tilmeld dig\nSursum Corda Contributer Tilmeld dig\nVores tilbedelse er bibelsk, liturgisk og åndsfyldt, gammel og nutidig, hellig og glad.\nVi er forpligtet til at fremme Guds rige ved at forkynde Evangeliet til de mindste, de tabte og den ensomme.\nEn kirke fuldt evangelisk\nVi er en kirke, der holder et højt overblik over de hellige skrifter i det gamle og det nye testamente, idet de tror på at de indeholder alle de ting der er nødvendige for frelse; intet kan læres som nødvendigt for frelse, der ikke er indeholdt heri.\nEn kirke helt sakramental / liturgisk\nI centrum af tilbedelse er Sacrament of Holy Eucharist (Holy Communion), som vi mener er Kristi reelle nærværelse.\nEn fuldstændig karismatisk kirke Vi er en kirke, der er åben for den fortsatte arbejde med Helligånden. Vi tror, at alle troende gennem dåben af Helligånden er bemyndiget til at deltage i fuld tjeneste.\n——————- Seneste nyheder ————————\nAlle opfordres til at underskrive Birmingham ...\nICCEC-kalender er klar\n2020 ICCEC-kalenderen er klar! Takke…\nEn af ulemperne ved at have en ...\nDet nordamerikanske biskophus\nSidste måned, 10,11,12 september 2011, House of…\nCHRIST KONGEN TIL OBSERVE 23rd ÅRSDAG\nKristus Kongen Katedral, Sharpsburg,…


Pop up udstilling: Gellerup ler\nDeltag i Keramikmarked\nAsger Jorn styrker danske børns kreativtet\nKan jord fra Gellerup-parken bruges til at lave kopper og skåle? Det spørgsmål stillede keramiker Ane Fabricius Christiansen og billedkunstner Helle Kingbird Bjerregaard de studerende på Århus Kunstakademis keramiske afdeling.\nDe fik fragtet 1 ton jord fra en byggegrund i Gellerup til gården i den gamle tobaksfabrik, der til daglig huser akademiet. I flere uger arbejdede 11 studerende med at udvinde leret fra jorden; de 1. semester studerende arbejdede kollektivt med fremstillingen af brugsgenstande og de 3. semester studerende med fordybelse i individuelle undersøgelser af leret.\nNu udstilles resultaterne på Museum Jorn. Tanken er at sætte fokus på den lange forarbejdningsproces, som jorden gennemgår, før den kan anvendes til keramik. Økonomisk giver det ingen mening på den måde at grave ler op i Gellerupparken. Leret i jorden var meget kalkholdigt og derfor vanskeligt at brænde. Der skulle altså en lang forarbejdningsproces til, før de studerende nåede frem til resultatet: en række fine, men bestemt ikke opvaskemaskine-egnede kopper og skåle.\nFotograf: Liv Moeslund


Legetøj - Stort udvalg af billigt legetøj online - Bilka.dk\nInvitér børnene med ind i det store univers af legetøj af enhver art og til enhver smag! Legetøj til børn findes i et sortiment, der både henvender sig til små børn, som sætter pris på rolleleg, og til de større børn, der gerne vil udfordres både motorisk og kreativt.\nLegetøj chevron_rightUdendørs leg chevron_rightAlder chevron_right\nBabylegetøj og tumling Bamser og tøjdyr Børnebøger Se alle\nDroner Børne bord-bænkesæt Børnecykler Se alle\n0-6 måneder 7-12 måneder 1-2 år Se alle\nSe alle vores tilbud på legetøj\nVi har et stort udvalg af kostumer og udklædning til børn til specielle anledninger såsom fastelavn. Her på siden kan du hurtigt finde den perfekte børneudklædning til altid gode priser.\nPå Bilka.dk finder du alt, du skal bruge til at indrette et trygt børneværelse, der opfordrer til leg, kreativitet og sjov. Se vores udvalg af f.eks. børnesenge, madrasser, opbevaring og meget mere.\nDet er altid sjovt at være medlem af Billies Bedste Børneklub. Som medlem får man f.eks. ekslusive rabatter på legetøj, børnetøj, cykler og meget mere samt nyhedsbrev hver måned med spændende aktiviteter.\nNår vi skriver legetøj til alle aldre, så er det fordi, det netop er hvad du finder. Udvalget af legetøj online på Bilka.dk henvender sig både til babyer, børn og børn i samvær med voksne. Vi har legetøj til barnet, der endnu ikke kan gå og til barnet, der er blevet så stort, at det kræver konstante udfordringer - og sidst men ikke mindst legetøj, der måske kræver en voksen på sidelinjen.\nFind legetøj til både små og store børn\nNyd hyggelige stunder med hele familien\nGiv børnene sjove udfordringer gennem leg\nDer er både fokus på leg inden døre og uden døre, hvorfor du nemt kan finde nyt legetøj året rundt. Hvad med et sjovt familiespil til hyggelige aftenstunder og dage, hvor vejret sætter en stopper for aktiviteterne ude? Eller klassiske musikinstrumenter til at sætte gang i festen? Du finder det og meget mere på Bilka.dk.\nBørnenes leg i haven\nLivet i haven er for de fleste ensbetydende med fritid og fornøjelser, og når vejret er godt, vil børnene som oftest gerne ud og lege i naturen. Også her er der mulighed for at købe legetøj til både store og små børn, som indbyder til masser af timer med gode grin. Fyld skuret med forskellige slags udendørsspil, som børnene selv kan finde frem og lege med eller nyde i samvær med hele familien. Aktiviteter i det grønne tærer godt på energien og giver røde kinder - hvilket netop er ideen med en god leg. Se det store udvalg af udendørs leg her på siden, og skab dejlige minder med de familiens yngste medlemmer.\nSe det brede udvalg på Bilka.dk\nHos os finder du mange kendte mærker såsom Disney, LEGO og Fisherprice til de helt små. Iblandt disse mærker og mange flere kan du online bestille alt, hvad et lege-hjerte måtte begære – det er både nemt og bekvemt. Vi sørger tilmed for, at din bestilling leveres til døren, hvis det er ønsket. Så hvad end du er ude efter lidt nyt til børneværelserne, sandkassen eller måske en fødselsdagsgave, finder du det her.


Videregående uddannelse kræver alvorlig økonomiskinvesteringer, og ikke alle studerende har det rigtige beløb til at betale for den viden, han modtager. Derfor indførte banker studielån, det vil sige lån til studerende til at betale for videregående uddannelse. Men alt er ikke så simpelt som det ser ud til at være ved første øjekast. Studerende er langt fra at være den mest velhavende del af befolkningen, og derfor er de i en sort liste over kreditværdighed. Faktisk besluttede bankerne selv at give lån til studerende, og nu nægter de selv at gøre det. De er bange for økonomiske tab, som det allerede er nævnt, er studieafgiften høj, og eleverne er ikke rige. Men der er stadig studielån, og lån til studerende i Sberbank eller en anden bank vil under alle omstændigheder blive givet, men kun hvis visse betingelser er opfyldt, som er ekstremt strenge.\nHvis du er studerende og ønsker at tage et lån uden sikkerhedsstillelse uden tredjepart og borgere, så har du nogle problemer.\nCoinsUP: hvordan man får 1445 point til\nHvordan man tager et pant uden en forskudsbetaling\nFordele ved ansøgning til banken, refinansiering\nStatslån: deres typer og betydning\nForbrugerlån af Sberbank of Russia\nLån til studerende: myte eller virkelighed?\nHvad du skal vide om byggelån\nHvad vil der ske, hvis du ikke betaler lån til banker, og


Har du styr på dit dataforbrug? - MobilabonnementsLuppen.dk\nHar du styr på dit dataforbrug?\nBy Casper Christiansen 26. February 2015 Ikke kategoriseret No Comments\nDer er ingen tvivl om, at danskerne brugere mere og mere data. Man kan tydeligt fornemme det, når man ser reklamer for mobiltelefon- og internetabonnementer af forskellig slags. Vi har telefonen med overalt, og vi forventer, at vi kan gøre brug af den stort set på samme måde, når vi er på farten, som når vi sidder derhjemme med den stationære eller den bærbare PC. Når man taler om dataforbrug, så dækker det naturligvis over forbruget af internet, og det er med andre ord den trafik til og fra internet og data, der sendes eller modtages. De fleste mobilabonnementer har stadig et maksimalt dataforbrug, og det gør det naturligvis vigtigt at være opmærksom på sit dataforbrug. Vi brugere flere og flere tjenester og apps på nettet, og det i sig selv giver et langt større dataforbrug. Derfor kigger vi her nærmere på, hvordan du holder styr på dit dataforbrug, og om nødvendigt, hvordan du holder det nede. Du skulle også gerne få en fornemmelse af, om du har det rigtige abonnement. Det nytter nemlig ikke noget at skrue ned for forbruget, hvis du vælter dig i apps, og derfor har brug for et helt andet abonnement, der kan servicere dig. Prisforskellene behøver heldigvis ikke være så store, hvilke du kan læse meget mere om her på mobilabonnementsluppen.dk.\nHvor meget data bruger man på at surfe og være på nettet?\nDet er naturligvis et godt spørgsmål, fordi det kan virke ret uhåndgribeligt. Lad os slå fast, at når du er på internettet med din mobiltelefon, så bruger du hurtigt meget data, hvis du ikke tænker dig om. Forbruget kan måles i kilobyte (kB), megabyte (MB) eller gigabyte (GB). Her skal vi kigge på et par eksempler fra den virkelige verden:\nEn nærmest klassisk internettjeneste, der benyttes af både gamle og unge, er Facebook. En times almindelig surf via Facebook appen bruger omkring 50 MB, men det afhænger meget af, hvad du laver.\nLigeledes kan det være svært at sige, hvor meget surf på nettet trækker på bredbåndsforbruget, da det afhænger af, hvad du laver. Rettesnoren er dog 50 MB i timen som for Facebook.\nVil du høre musik eksempelvis via Spotify, afhænger forbruget af lydkvalitet, som du selv vælger. En times standardkvalitet trækker ca. 100 MB i timen, mens dataforbruget øges med op til 400 MB for en times musik i høj kvalitet.\nEn anden populær tjeneste er Netflix, der viser den populære serie House Of Cards. Billedkvaliteten tilpasses automatisk, og dataforbruget vil derfor variere en del. Som rettesnor benytter Netflix’ mobile tjenester dog omkring 200-300 MB i timen.\nDataforbruget kan også gå til dækning af en lang række andre tjenester, der er populære blandt danskere. PokerStars har eksempelvis en mobilapp, der naturligvis kræver en dataforbindelse. Dataforbruget for PokerStars mobil app afhænger som for andre apps af mange forskellige faktorer, blandt andet hvor travlt der er på siden, og om hovedlobbyen vises på din mobil, hvilket øger forbruget. Spiller du ved ét bord i en time, kan du gå ud fra, at du har brugt omkring 1,5 MB i up- og download samlet set.\nYouTube er også kendt af de fleste, og fra den tjeneste kan du regne med, at der ryger 500 MB for en times indhold. Lad os lige slutte oversigten af med at kigge på e-mails, som ikke forbruger særlig meget. E-mails kan ofte blot ses som tekst, og det kan gennemsnitligt strække 1.000 mails ud på et 100 MB dataforbrug. Vedhæftede filer kan naturligvis trække dette regnestykke noget op.\nSvarer dit dataforbrug til dit abonnement?\nKan du ud fra ovennævnte se, at du hører til den hastigt voksende gruppe af mennesker, der bruger meget data, så skal du overveje, om du har det rette abonnement. Der findes abonnementer med ubegrænset dataforbrug, men nogle gange kan mindre også gøre det, selv om du også deler dit internet. Vi vil da foreslå, at du kigger lidt nærmere rundt på vores side for at orientere dig om, hvad du kan få et abonnement for, der vil passe til det forbrug, du forventer at have. Du kan løbende følge dit forbrug hos din nuværende udbyder, og laver du et gennemsnit over et par måneder, har du også en idé om, hvad du skal lande på. Det er vigtigt, at du ikke sætter dataforbruget for lavt, men lad også være med at skyde langt over målet, da worst case ved de fleste abonnementer blot er, at der skrues ned for hastigheden, hvis du overskrider det maksimale forbrug.\n← Sådan sparer du penge når du bruger mobilen i udlandet\nSå holder du liv i din iPhone verden over →


Vi har set - The Perfect Date – Filmsiden | Filmtrailer | Filmnyheder\nVi har set – The Perfect Date\n» Er der virkelig noget som er perfekt ?\nThe Perfect Date – Anmeldt af Mille Lau\nNetflix har filmatiseret bogen Stand-in, som bogens titel antyder så har man ved hjælp fra en app mulighed for at få lige den ledsager med til det event man ønsker sig. Vel at mærke hvis man betaler for det.\nFilmen er en rigtig chick flick, som man skal ligge og se på sofaen om søndagen eller her i påskeferien. Det er en sød film om teenagelivet lige inden man skal på college. Især de overvejelser omkring hvilket college man skal på, og om det overhovedet er muligt at komme ind på sit drømme college eller hvordan man lige får råd til det, er oppe og vende her.\nBrooks kommer på den idé at han kan levere en serviceydelse via en app, hvor man kan hyre ham til lige netop det og den man har brug for. Han kommer på denne idé efter at han har hjulpet en på skolen med at gå ud med hans kusine, så han selv slap for det.\nPå denne måde kan han tjene penge og få råd til at komme på sit drømme college.\nFilmen er sjov og der er flere gange undervejs hvor man også lige bliver mindet om at tænke på andre menneskers følelser i det spil, som hurtig bliver fremstillet i “The stand in”.\nDe ved at de betaler for en ydelse, men venner og familie skal ikke være et kompromis man vælger fra. Det skal vores hovedperson lige lære igennem filmen.\nAlt i alt en ret hyggelig Netflix chick flick film, der gør det ganske udemærket. Mon ikke at de unge mennesker allesammen finder ud af hvad de reelt ønsker sig når det rigtige dukker op?\nInstruktør: Chris Nelson\nMedvirkende: Noah Centineo, Laura Marano, Camila Mendes, Matt Walsh


dkdox.tv - Lars Løkke smadrede det borgerlige samarbejde\nLars Løkke smadrede det borgerlige samarbejde\nDansk Folkeparti placerer skylden.\nNæstformand i Dansk Folkeparti, Søren Espersen, anklagede kort efter folketingsvalget Lars Løkke Rasmussen for at ødelægge det borgerlige samarbejde. Det skete i en kritik, der egentlig var rettet mod Berlingske, der efter Espersens mening urimeligt havde givet DF skylden.\n“Det er ikke fair, at skildre Dansk Folkeparti som det parti, der smadrede det borgerlige samarbejde. Der kan jeg komme i tanke om andre, f.eks. Statsministeren, som i øvrigt havde en bog klar”, sagde DFs næstformand, Søren Espersen, til Berlingskes to chefredaktører med henvisning til Løkkes bog, ”Befrielsens øjeblik”, der udkom efter valgudskrivelsen og åbnede for en SV-regering med Løkke som fortsat statsminister.\nOrdene faldt på Folkemødet i Allinge, 10 dage efter Folketingsvalget 2019. Berlingske havde her inviteret bl.a. Espersen og David Trads (S) til at kritisere avisen i et arrangement med titlen ”Skæld ud til Berlingske”. Espersen efterlyste journalister, der ville afdække hvornår Løkke havde besluttet at ”ødelægge det blå samarbejde”.\nLiberal Alliance slap heller ikke for kritik. ”Det var ikke os [der fik det borgerlige samarbejde til at bryde sammen]. Det var først og fremmest Liberal Alliance, dernæst statsministeren” sagde Espersen, der beskyldte LA for at have afvist enhver tilnærmelse fra DF som ikke indeholdt LAs ultimative krav om en topskattelettelse på 5% point.\nOptaget lørdag d. 15. juni 2019.\nDK19024 Genre: Update\nInterviewet Politiken kaldte for junk\nKanalchef forsvarer video om 'Anders og guldet'. Politiken har i en artikelserie kaldt dkdox.tv for et junkmedie for at publicere et interview med Anders Bak. Se mere dkdox.tv på: Anders Kræver 2,75 tons guld tilbage fra staten http://dkdox.tv/videos/Anderskr%C3%A6ver275tonsguldtilbagefrastaten\nPolitiken på Junk http://www.dkdox.tv/videos/Politikenp%C3%A5junk http://www.dkdox.tv http://www.facebook.com/dkdox.tv/ Abonner gratis her: http://www.youtube.com/channel/UC03g0H9JfNI97CRDSSvIs3w http://www.steemit.com/@dkdox Støt dkdox.tv: https://www.gofundme.com/support-dkdoxtv Kontakt dkdox.tv: redaktion@dkdox.tv Bliv medlem af Klub Doxy – støtteforeningen for dkdox.tv: https://www.facebook.com/KlubDOXY/ DK19032 Genre: Update\nHævn og rehabilitering\nEt interview om formålet med straf.\nVi har mødt forsvarsadvokaten Claus Bonnez, formand for Landsforeningen KRIM, til en snak om formålet med straf og problemerne i dansk strafferetspleje. Se mere dkdox.tv på: http://www.dkdox.tv http://www.facebook.com/dkdox.tv/ Abonner gratis her: http://www.youtube.com/channel/UC03g0H9JfNI97CRDSSvIs3w http://www.steemit.com/@dkdox Støt dkdox.tv: https://www.gofundme.com/support-dkdoxtv Kontakt dkdox.tv: redaktion@dkdox.tv Bliv medlem af Klub Doxy – støtteforeningen for dkdox.tv: https://www.facebook.com/KlubDOXY/ DK19030 Genre: Update\nDanmarks radioaktive skamplet\nHistorien om den Grønlandske uran.\nVi har mødt Falke Thue Mikailsen, miljøaktivist, der mener at Grønlands skrøbelige økosystem på vej mod en potentiel katastrofe på grund af udvindingen af uran.\nReformationen - En retspolitisk katastrofe\nEn kritisk gennemgang af Folkekirken med Carl Henrik Rørbeck.\nReformationen ændrede Europa på mange måder. Ikke kun til det bedre, ifølge Carl Henrik Rørbeck. Han kalder den her "Det største tilbageskridt i europas historie".\nGode råd til gældsramte\nFrivillige forlig forlænger forældelsen.\nHvad skal man man gøre hvis man er kommet i gæld? Flere og flere ender med at blive forgældede. Carl Henrik Rørbeck giver i dette interview et indblik i hvilke muligheder man har, hvis man er kommet i gæld.\nKlimatosser kræver undtagelsestilstand\nChristiansborg blokeret mens politiet så på.\nAktivister fra bevægelsen, Extincion Rebellion Denmark, blokerede fra lørdag middag Holmens Bro for biltrafik. Aktionen varede i 24 timer og fandt sted med et krav om, at politikerne begynder at fortælle sandheden om den klimakatastrofe vi, ifølge bevægelsen, står overfor.\nYtringsfriheden og den forældede grundlov\nAdvokat for systemkritiker taler ud.\nKim Osbøl har på sociale medier forsøgt at dokumentere ulovligheder i hans sagsbehandling. To navngivne sagsbehandlere og en faglige koordinator følte sig i den forbindelse chikaneret af Kim. I oktober 2018 blev Kim Osbøl dømt for overtrædelse af straffelovens § 119 a. Retten tog ikke stilling til om Kims påstande, omkring løgn og systematiske lovbrud fra medarbejdere i København kommunes jobcenter, var sande.\nKim Osbøl blev i oktober 2018 idømt en bøde på 5.000 kroner for ytringer om tre navngivne sagsbehandlere på de sociale medier. Retten på Frederiksberg vurderede at de ytringer var chikane, og Kim blev dømt for overtrædelse af straffelovens § 119 a.\nDR og den manglende troværdighed\nDonald Macintyre: De får penge for at implementere 5G.\nEr Danmarks Radio troværdige når de påstår at 5G-modstandere spreder russisk misinformation? I dette interview kommer Donald Macintyre, strålingskonsulent, med en kraftigt kritik af DR's dækning af hele 5G debatten.\nJim Kristensen: Kongehuset gavner ikke befolkningen.\nVi mødte Jim Kristensen, stifter af partiet De Visionære, for at høre om partiets politiske budskab. Et budskab om boycot af det kommende folketingsvalg.\nDanmark som forsøgsland\nMads Palsvig: "5G-stråling kan potentielt udrydde menneskeheden".\nVi mødte folketingskandidaten Mads Palsvig til en snak om poltiske mærkesager og den mulige fare ved 5G-stråling. Mads stiller op som løsgænger for partiet JFK 21.\nStockholm syndrom eller klarsyn\nTom Andkjær: "De samme politikere lover det samme år efter år".\nFolketingskandidat for Nye Borgerlige, Tom Andkjær, mødte dkdox.tv til en snak om politiske mærkesager og holdninger.\nUlighed og oprustning\nPernille Grumme: Uligheden er stigende på grund af EU.\nKandidat til Europaparlamentet for Folkebevægelsen mod EU, Pernille Grumme, fik en snak med dkdox.tv om politiske mærkesager.\nTid til hovedrengøring i dansk politik\nKlaus Riskær Pedersen: Folketinget har udviklet sig til en karriere kanon\nDkdox.tv har mødt Klaus Riskær Pedersen, der stiller op til folketingsvalget 2019 for hans eget parti, der også bærer hans navn.\nDet rådne retssystem\nHar Henrik Meyer været offer for et justitsmord? Henrik Meyer er idømt 4 års fængsel for bedrageri i byretten og landsretten. Hans advokat, Claus Bonnez, mener at han er offer for et justitsmord. Noget kunne tyde på, at han har ret.\nKomiker og folketingskandidat kritiserer Kina\nTibetsagen er geopolitiske bøllemetoder\nAnders Stjernholm, komiker og folketingskandidat for Alternativet, var mødt op ved den officielle åbningsceremoni for "diplomat pandaerne" og udtalte bl.a. at Tibetsagen er geopolitiske bøllemetoder.\nInsider frygter det kontantløse samfund\n"Bankerne lever af at sælge oplysninger om dit privatliv"\nI en verden hvor man oftere har mulighed for at afregne digitalt, råder tidligere bankmand med sin insider-viden, Bernhard Mittemeyer, forbrugere til at holde fast i kontantbetaling. Ved at gøre det holder fast man sin anonymitet, og dermed kan bankernes profitable forretning besværliggøres.\nDen danske pølsemand i Japan\nKan ikke genkende det Danmark han forlod\nBjarne Hansen, den danske pølsemand i Japan, mener ikke at Danmark er som det har været engang. Han tog for 10 år siden fat i noget så klassisk som pølsevognsforretning og startede ”Copenhagen Gourmet Hotdogs” i Japan.\nDansk maskeforbud kan påvirke turismen\nVil japanske og andre asiatiske rejsende udeblive?\nI forbindelse med tildækningsforbuddet, som kan påvirke de som måtte bære tørklæde eller anden form for påklædning der besværliggør ansigtsgenkendelse, kan japanske og andre asiatiske rejsendes ansigtsmasker da udgøre en udfordring for dansk turisme?\nRusland var forpligtet til at reagere Putin skulle have befriet halvdelen af Ukraine\nAleksandr Dugin, filosof og politisk analytiker, giver her sin opfattelse og begrundelse via geopolitisk og historisk baggrund for hvorfor Vladimir Putin burde have befriet halvdelen af Ukraine. Han mener, at Rusland var forpligtet til at reagere i Maidan.\nÁlvaro Borges defending his PhD\nPanum Institute, University of Copenhagen (Sep. 2015).\n"Activated inflammation and coagulation and the risk of clinical events during hiv infection" is a Ph.d thesis by Álvaro Borges.\nFra tjenestemand til hjemløs\nKommune og fagforening i fælles svigt\nNår sikkerhedsnettet for borgere og ansatte fejler, kan det få alvorlige konsekvenser. Jan Larsen blev udsat for et røveri som ansat i Post Danmark, men fik varige mén. Den efterfølgende nødvendige krisehjælp udeblev, og Jan måtte se sig nødsaget til at redde sig selv - svigtet af både kommune og fagforening. Bitten Vivi Jensen er partsrepræsentant og bisidder i Jans sag sammen med Esben Søvang Maaløe.\n2021 2020 >019 2018 2017


Forside > Krogsdal\nInden Reformationen i 1536 tilhørte Krogsdal Tvis Kloster. Fra sidste halvdel af 1800-tallet har Krogsdals ejerhistorie været præget af hyppige ejerskift.\nDen nuværende hovedbygning er opført i 1949.\nRegion Midtjylland - Holstebro kommune\nEjer: Jørgen og Ulla Tørnæs\nHovedgård: 134 ha\nFunktion: Landbrugsdrift/skovbrug/rådgivning om svineproduktion og planteavl\nTelefon: 97 40 45 70 + 51 21 63 57\nI Troels Smiths tid på Krogsdal blev der opført en ny hovedbygning på de gamle fundamenter. Bygningen bestod af en hovedfløj med en sidefløj mod øst og fremstod i hvidpudset grundmur og med tegltag. Den nuværende hovedbygning på Krogsdal er opført i 1949 i rød grundmur og med tegltag med gavlkvist. Bygningen er opført i én fløj i én etage over en høj kælder.\nHovedbygningen placerer sig nord for avlsbygningerne. Imellem hovedbygningen og avlsbygningerne findes et stort grønt areal.\nAvlsbygningerne på Krogsdal er af nyere dato og placerer sig syd for hovedbygningen. To avlslænger placerer sig på hver sin side af det grønne areal, som også hovedbygningen placerer sig ved. Tilsammen giver hovedbygningen og avlslængerne et symmetrisk udtryk.\nSamtlige avlsbygninger er fjernet ultimo 2005. For øjeblikket projekteres der nye.\nHaven på Krogsdal placerer sig på flere sider af hovedbygningen. Der findes desuden et stort, grønt areal imellem hovedbygningen og avlsbygningerne.\nI omgivelserne nær Krogsdal findes flere skove og fortidsminder.\nKrogsdal skov er på 50 ha blandet løv- og granskov. Dele af skoven udnyttes til juletræer.\nFør Reformationen tilhørte Krogsdal Tvis Kloster og var en almindelig bondegård. Ved Reformationen i 1536 kom gården sammen med Tvis Kloster under Kronen. I 1547 blev Tvis Kloster solgt som herregård til biskop Oluf Munk. Krogsdal forblev en tid en bondegård under Tvis Kloster, men må i løbet af 1500-tallet være blevet udskilt som en selvstændig hovedgård. Flere følgende ejere af Munk-slægten skrev sig til Krogsdal, dvs. gården betragtedes som ejerens sædegård.\nI 1633 kom gården i admiral Corfitz Ulfeldts eje, og efter hans død i 1644 overgik gården til Jørgen Kruse, der i 1646 blev eneejer af gården.\nI Claus Dyres tid som ejer af Krogsdal blev gården en komplet hovedgård. Det vil sige, at der under gården hørte over 200 tdr. hartkorn fæstegårde, der lå inden for en afstand af 15 km fra herregården. Som kompensation for skatteadministrationen fik godsejerne i 1682 bevilget skattefrihed for deres hovedgårdsjorde, hvis disse var komplette. Ved Claus Dyres død i 1693 blev Krogsdal overtaget af datteren, Elsebe Dyre, som i 1704 solgte gården til den tidligere forpagter på Tvis, Peder Vium, der straks efter sin overtagelse solgte Krogsdal videre til Christen Linde.\nChristen Linde var en velhavende købmand, som opkøbte mange herregårde i Vestjylland. Herregårdene blev arvet af hans efterkommere, og Krogsdal kom til svigersønnen, Janus Friedenreich. Der har dog næppe været tale om et indbringende gods - i 1712 omtales gården som 'omtrent øde', dvs. uden indtægter. Herregårdens bygninger har formentlig været stærkt forfaldne.\nEfter at have været af ejet af først Janus Friedenreichs søn og dernæst dennes sønner, blev Krogsdal i 1785 solgt på auktion til gårdens forvalter, Nicolaj Wissing. Inden da var en del af fæstegårdene solgt fra, og under Nicolaj Wissings ejerskab blev yderligere fæstegårde afhændet. I slutningen af 1700-tallet blev mange vestjyske herregårde reducerede eller helt nedlagt, ved at fæstegårdene overgik til selveje.\nDet skete også for Krogsdal. Boet efter Nicolaj Wissing solgte i 1799 Krogsdal til et ejerfællesskab bestående af købmanden Hans Vejrup, pastor Peder Randrup og byfoged Jørgen Tranberg. De tre mænd solgte de resterende fæstegårde og udstykkede derefter selve hovedgårdens jorder.\nDet stærkt reducerede Krogsdal blev sat på auktion i 1802, hvor køberen blev Christen Jakobsen Holst. Efter en periode med hyppige ejerskift kom Krogsdal i 1820 til P. Smith, hvis søn, Troels Smith, boede på og drev gården. Troels Smith var en dygtig landmand, der indførte flere udbytterige tiltag på Krogsdal, hvilket igen førte til økonomisk fremgang for gården. I 1829 tilkøbte Troels Smith gården Stavshede, som var blevet udstykket fra Krogsdal i 1801.\nI slutningen af 1800-tallet oplevede Krogsdal atter hyppige ejerskift og blev i 1900 solgt til De danske Kartoffelmelsfabrikker, der efter et forgæves forsøg på at drive en kartoffelmelsfabrik i 1907 måtte sælge gården til et interessentskab. De danske Kartoffelmelsfabrikker måtte dog overtage Krogsdal igen, hvorefter de i 1915 solgte gården til Simon Linde. Han udstykkede store dele af gårdens jorder til husmandsbrug.\nKrogsdal ejes i 2013 af Jørgen Tørnæs og tidligere undervisningsminister Ulla Tørnæs.\n( -1536) Tvis Kloster\n(1547-1569) Oluf Munk\n(1569-1573) Boet efter Oluf Munk\n(1573-1601) Poul Munk\n(1573- ) Iver Munk\n(1601-1610) Elsebe Juel, gift Munk\n( -1616) Mogens Ulfeldt\n(1616-1624) Jakob Ulfeldt\n(1624-1626) Anne Brok, gift Mormand\n(1626- ) Christian Ulfeldt\n( -1644) Corfitz Ulfeldt\n(1644- ) Else Thott, gift Ulfeldt\n( -1646) Anne Beck, gift Bülow\n( -1668) Jørgen Kruse\n(1668-1672) Boet efter Jørgen Kruse\n(1672-1693) Claus Dyre\n(1693-1704) Elsebe Dyre\n(1704- ) Peder Vium\n(1704-1706) Christen Linde\n(1706-1755) Janus Friedenreich\n(1755- ) Christian Daniel Friedenreich\n( -1771) Frans Friedenreich\n( -1785) Christian Linde Friedenreich\n(1785-1798) Nicolaj Wissing\n(1798-1799) Boet efter Nicolaj Wissing\n(1799-1802) Hans Vejrup\n(1799-1802) Peder Randrup\n(1799-1802) Jørgen Tranberg\n(1802-1803) Christen Jakobsen Holst\n(1803-1806) Peder Gedsted\n(1806-1818) Karen Kirstine Qvistgaard, gift Gedsted\n(1818-1820) Helle Sophie Lüttichau, gift Jermiin\n(1820- ) Donnerup\n(1820- ) P. Smith\n( -1847) Troels Smith\n(1847-1856) H. Duncan\n(1856- ) P.S. Møller\n(1856-1860) P. Petersen\n(1860- ) Frk. Jebsen\n( -1866) W. Friese\n(1866-1874) J.F.A. Hinsch\n(1874-1897) K.L. Elisabeth Scavenius, gift Wedell-Wedellsborg\n(1897-1899) M.C. Muhle\n(1899-1900) Vest- og sønderjydsk Kreditforening\n(1900-1907) De danske Kartoffelmelsfabrikker\n(1907- ) Interessentskab\n( -1915) De danske Kartoffelmelsfabrikker\n(1915-1923) Simon Linde\n(1923-1924) Christian N. Lind\n(1924-1939) P.C. Rørsgaard\n(1939- ) K. Østergaard\n(1997- ) Jørgen og Ulla Tørnæs\nForrige: Krabbesholm (Jylland) Næste: Kvistrup - Quistrup\nSiden er blevet set 889 gange - Se og skriv kommentarer herunder.


Ansøg om udstilling i foyeren | Nordens hus\nNordens Hus viser aktuel nordisk og baltisk kunst og design og har forskellige lokaler som benyttes til dette. Vi har to udstillingslokaler i underetagen i huset, som benyttes til større og ofte længerevarende udstillinger. Disse kurrateres af Nordens Hus og ligger næsten fastlagt i årene 2018 – 2019.\nI foyeren har vi skiftende udstillinger i perioder af 3 – 6 ugers varighed. Nordiske og baltiske kunstnere indenfor alle kunstgenrer og udtryk udstilles.\nAnsøgningsfristen er 31. marts 2018, for enkelte ledige perioder i 2019.\nMan kan forvente svar om man er blevet antaget indenfor 14 dage efter at fristen er udløbet.\nDu er hjertelig velkommen til at sende forslag eller spørgsmål til:\ninfo@nordichouse.is med titlen: Kunstutstilling