Rumfrøer og dans med drager og dæmoner - tjek 4 nye, sublime spil - ELEKTRONISTA\nDet er en jungle at finde rundt i de mange spil, som kommer på markedet. Derfor har vi samlet 4 nye spil, som er kilde til masser af timers sublim underholdning. Her er alt fra sværd og drager, til ræve og frøer i det ydre rum.\nEn dans med drager og dæmoner\n(Dark Souls 3 fås til Xbox One, Playstation 4 og PC)\nark Souls 3 føles som en greatest hits udgave af Dark Soul-serien. Du får oplevelsen af at tage på eventyr og eksistere i et fuldt realiseret univers lig det fra det første Dark Souls-spil. Dark Souls 3 har masser af referencer til de to foregående spil. Der er således ikke pillet så meget ved fundamentet fra de foregående spil, hvilket også med til at cementere, at dette mere end noget andet, er et kærlighedsbrev til alle dem, som forelskede sig i serien allerede fra da, det første spil udkom.\nAt spillet fokuserer så meget på at være en hyldest til serien betyder også, at der ikke ligges fingre imellem. Når du starter Dark Souls 3, bliver du mødt med fem almindelige fjender, og efter et par minutter bliver du kastet ind i din første boss-kamp mod en gigantisk ridder og hans enorme sværd. Traditionen tro for Dark Souls-spil, så er de boss-kampe ikke nemme. Og du kommer til at dø rigtig mange gange i åbningsminutterne. Spillet åbner på en herligt aggressiv måde. Nærmest i et forsøg på at sige fra start af, at dette er bundniveauet, og man skal som deltager i spillet forvente, at intet bliver serveret på et sølvfad.\nSpillet stiller høje krav til dig. Det første område, man som spiller kommer ind i efter intro boss-kampen er en gigantiske gammel borg, hvor drager, monstre og zombier hærger. Der er et hav af blinde vinkler, hvor det er umuligt at se, hvad der venter rundt om hjørnet eller gemmer sig i en døråbning, og det gør at hvert et skridt du tager, hvor du ikke bliver angrebet eller gør noget dumt, føles som en lille sejr. Følelsen af succes eksploderer, når du rammer et bålsted i spillet. De fungerer både som checkpoints, men her kan du også veksle alle de sjæle, du får fra monstrene, du dræber og bruge dem til at købe nyt udstyr og blive stærkere. Men dør du inden, du når hen til et bålsted, mister du alle de sjæle du har opsamlet, og du kan kun få dem tilbage igen, hvis du kommer hen til det samme sted, hvor du døde.\nMen selvom du går rundt i konstant frygt for at miste alle de dyrebare sjæle, du har fået samlet op, så er det svært ikke at blive draget ind i et univers der i høj grad belønner det at udforske verden omkring dig. Dark Souls 3 gør alt for at få dig til at gå på eventyr. Alt lige fra, at spillet aldrig direkte fortæller dig, hvor du bør gå hen for at komme videre i dit eventyr og dets til tider meget kryptiske måde at fortælle dets historie på. Det er et spil, som kræver, at du er engagerer dig og virkelig vil det. Men gør du det, bliver du belønnet med en følelse af eventyr, engagement og nogle helt unikke oplevelser.\nHalvt TV-show og halvt actionspil er en genial blanding\n(Quantum Break fås til PC og Xbox One)\nHvis man skal beskrive Quantum Break, skal man ikke kun snakke om selve computerspillet Quantum Break. Men også om showet Quantum Break. For Microsofts nyeste actionspil er en helt unik blanding af to medier. Det er halvt TV-show og halvt computerspil.\nI spillet hopper du i skoene på Jack Joyce (Shawn Ashmore fra blandt andet X-Men filmene ligger ansigt og stemme til). Hans bedste ven, Paul Serene (Aidan Gillen fra Game of Thrones og The Wire) har sammen med sin lillebror William (Dominic Monaghan fra Lost og Ringenes Herre), bygget hvad de mener er en tidsmaskine. En rigtig funktionel tidsmaskine. Derfra går det hele alvorligt galt, som det altid gør med tidsrejser.\nPaul aktiverer tidsmaskinen, og derfra begynder et kaos af tidsrejser, paradokser og en desperat kamp for at stoppe, hvad Paul kalder for “End of Time”, hvor tid, som vi kender det, ender med at ophøre, og alting bliver en forvrænget og kaotisk version af vores verden. Historien, der udspiller sig i Quantum Break, er meget typisk for tidsrejsehistorier. I starten er den uoverskuelig, og plottet virker usammenhængende, fordi folk kan rejse frem og tilbage i tiden, men som de bedste tidsrejsehistorier, så er der mening med galskaben. Og når rulleteksterne kører hen over skærmen, så falder alle brikkerne pludselig på plads og aha-oplevelsen indtræffer.\nAidan Gillen (Game of Thrones) spiller skurken Paul Serene\nSelvom Quantum Break fokuserer rigtig meget på at fortælle historien om Jack Joyce og hans kamp mod at forhindre tidens undergang, så er der også rigeligt med action at finde i spillet. Under den første tidsrejse blev Jack udsat for en masse tidsrejsestråler, og pludselig har du en masse evner til at manipulere tid og rum. Det betyder ikke bare, at du kan lave slowmotion og stoppe tid. For Quantum Break leger med hele idéen om, hvad tid er på en langt mere kreativ facon.\nDu kan fx kaste en tidsboble hen på en fjende, og inde i den boble vil tiden stå fuldkommen stille. Du kan så skyde en håndfuld kugler hen imod din tidsboble, og når den forsvinder bliver fjenden ramt af den samlede kraft fra alle kuglerne på én gang. Du kan selvfølgelig også stoppe tiden, sprinte afsted og nærmest teleportere foran øjnene på dine fjender. Du kan lave et skjold omkring dig selv, som stopper tiden, og dermed fjendernes kugler som kommer flyvende imod dig. Du kan manipulere med miljøet, og resultatet er at de mange kampe mod fjenderne alle nærmest bliver en leg med katten og musen. Hvor du dukker op ét sted, skyder på fjenden, stopper tiden og flytter dig eller gør andre ting. Det er svært ikke at føle sig utroligt magtfuld i konfrontationer mod dine modstandere, og de evner som Quantum Break giver dig gør det muligt at realisere den fantasi til fulde.\nMen hvad har alt det med et TV-program at gøre? Quantum Break er inddelt i to sektioner: Der er selve spillet, som handler om Jack Joyce. Det er struktureret som er et traditionelt actionspil. Men så er der, hvad spillet kalder for “Episodes”. Det er cirka tyve minutter lange TV-episoder, som bliver afspillet, efter hvert kapitel af computerspillet er overstået. I TV-delen følger du den anden side af konflikten i spillet. Du påtager dig rollen som skurken Paul, og ser hvordan han prøver at forhindre Jack i at stoppe hans planer. Det utroligt snedige som TV-episoder gør er, at de formår at nuancere hele historien. “Skurkene” som Paul og hans motivationer bliver pludselig langt mere sympatiske, og det skaber et rigtig interessant sammenspil imellem Jack og Paul, og viser at de begge vil det bedste, men også at deres respektive tilgang til situationen er meget forskellig.\nAt gå fra et se computermennesker til pludselig at se rigtige mennesker på skærmen er en smule overraskende, men efter et par minutter glemmer man alt om det, og ser i stedet bare et helt almindeligt TV-program – som måske ikke altid har de bedste skuespilspræstationer. Men det er en sjov fusion af to medier. Selvom TV-delen ikke helt lykkedes til fulde i Quantum Break, så er det et voldsomt stilsikkert og sjovt actionspil, der tager de mest gængse idéer fra actiongenren og løfter dem op på et helt nyt niveau.\nQuantum Break er en unik og kreativ blanding mellem to medier, og det er et spil som ikke er bange for at præsentere nye idéer og koncepter hele vejen igennem spillet. Det er et af de mest interessante spil fra Microsoft i mange år.\nFlyvende frøer og robotter i unikt Nintendo eventyr\n(Star Fox Zero fås til Wii U)\nHvis du elsker Star Wars, så skal du lige tage et kig på Star Fox Zero til Wii U. Det er nok det tætteste, du kommer på at flyve en X-Wing i computerspilsformat i noget tid. Nintendos nyeste skud i Star Fox-serien er en løs genfortælling af et af de ældre spil i serien, men selvom det er baseret på kernen af et gammelt spil, så er der alt andet end gamle idéer at finde i Star Fox Zero.\nNår du spiller Star Fox, så styrer du enten et fly, en tank eller en lille kyllinglignende robot, du kan løbe rundt med. På dit fjernsyn ser du det hele fra et meget traditionelt perspektiv, hvor du har dit fly i midten af skærmen og kan styre det rundt. Men nede på dit Gamepad har du på den skærm udkig fra cockpittet af dit fly. Og det er også her, du sigter, for i stedet for at bruge de forskellige stik på Gamepadet til at styre sigtekornet, så skal du fysisk flytte Gamepadet rundt for at flytte sigtekornet.\nDet er ret underligt. Ingen tvivl om det. De første par timer føles det mere end noget andet som at prøve og jonglere, mens man cykler. At splitte ens opmærksomhed på tværs af to skærme er en ret ny måde at spille et spil. Men efter en time eller to, er det som om, at alle brikkerne falder på plads. De mere simple bevægelser og generelle angreb på ens fjender, når man suser gennem luften, kan sagtens klares uden at fjerne øjnene fra fjernsynet. Men når du kommer i én mod én dueller med andre piloter, så er det pludselig en enorm fordel at kunne sigte superpræcist med den lille skærm og samtidig have overblik over hele slagmarken på fjernsynet.\nOg heldigvis faldt brikkerne på plads. For bag den komplicerede og anderledes måde at styre spillet på, gemmer der sig et meget kompetent action spil. At flyve gennem luften, skyde fjender til højre og venstre, lige med nød og næppe undgå at flyve ind i en bygning og bagefter skyde et kæmpe rumskib ned er supertilfredsstillende. Desuden kan hver eneste bane i spillet åbne op for en masse forskellige bonusmissioner og give dig helt nye baner at udforske, hvis du gennemfører hver enkelt bane på særlige måder. Det er et spil, hvor du kan se rulleteksterne efter en fire-fem timers spil. Men bagefter er der utroligt mange timers underholdning i at gå tilbage og udforske, finde smutveje og hemmelige missioner.\nOg det er ved denne konstante gentagelse, at Star Fox Zero virkelig stråler. For når spillets alternative mekanismer er på plads, så er det en mindre åbenbaring at spille de første missioner igennem igen. For pludselig er der langt mere overskud og kontrol over situationen, end der var den første gang, du fløj rundt på planeten Corneria i den allerførste mission af spillet. Det er et spil, der belønner stædighed og det at blive hængende og ikke give op.\nStar Fox Zero er heftig arkadeaction ombord på rumskibe, og kan du komme dig over den underlige og lidt akavede styringsform, så er der et sjovt spil, som til tider er en mindre genistreg.\nFans af Star Fox, Nintendo og dig der vil flyve i det ydre rum med en frø\nDet tætteste vi nogensinde kommer på et Pixar-produceret spil\n(Ratchet & Clank fås til Playstation 4)\nTilbage i 2002 udkom det lille Playstation 2-spil Ratchet & Clank. Spillet gjorde intet revolutionerende på sin tid, men hvad det manglede i innovation kompenserede det for med humor, charme og et kompetent platformsspil, der gjorde det til en moderne klassiker på Playstation 2. Og kvaliteten var unægtelig tilstede, for der er siden 2002 blevet udgivet et hav af spil i serien, og i år bringer Sony den populære spilserie til det store lærred med spillefilmen “Ratchet & Clank”. Og dertil skal der selvfølgelig også være et spil.\nFaktisk er den kommende film baseret på det originale spil fra 2002, og dette nye spil er baseret på filmen. Det nye spil er en kreativ genfortælling af det originale spil med mere eller mindre fuldkommen nyt indhold, men den basale struktur er magen til den originale 2002 udgivelse. Spillet tager sit udspring fra filmen, hvilket betyder, at der er klip fra filmen her og der, som er med til at skubbe historien om den umage duo frem, og som de bedste børnefilm er der rigeligt med jokes og referencer til den ældre del af familien.\nSelve spillet sender dig ud på et eventyr på tværs af galaksen. Det blander meget traditionel platformsspil i stil med Super Mario med noget meget mere actionorienteret gameplay, hvor Ratchet kan skyde fjenderne ned med et hav af kreative våben. Selvom spillet hedder Ratchet & Clank, er spillets tredje stjerne nemlig dets meget kreative våben. Her er alt fra en håndgranat, der bliver til en diskokugle og tvinger alle fjender til at danse frem for at skyde dig. Andre våben forvandler dine fjender til får, og så er der selvfølgelig også mere traditionelle våben, som bare sender store mængder af raketter efter dine fjender. Spillets action flyder eminent sammen med platformsdelen, hvor du det ene øjeblik svinger dig rundt over afgrunde og sekundet efter skyder kæmpe robotter i stumper og stykker.\nSpillet er gennemsyret af humor i alt fra våben til dialogen, hvilket gør spillet både sjovt og udfordrende. Ratchet & Clank er ikke et spil, der vil være stor kunst eller genopfinde hele genren. I stedet er det et vanvittigt velpoleret og underholdende spil, i en genre der er alt for underrepræsenteret nu om dage. Det er et friskt pust på Playstation 4, og samtidig udgives det til budgetpris, så du bør virkelig ikke gå glip af denne lille diamant af et spil.\nDig som savner spil som Super Mario og klassiske Playstation 2 platformsspil\nMeget fed og inspirerende liste!\nJeg kan dog ikke helt forstå, hvorfor Tom Clancy’s – The Division ikke er med på listen?\nDet er da helt klart et af de fedeste spil på markedet p.t.


Udover et fantastisk flot design, er, Knurled Krom Safety Razor fra Edwin Jagger, skabt til en perfekt barbering med øje for præcision. Materialevalg, vægt og balance spiller en stor rolle, for at få den bedste og mest behagelige barbering. Knurled Safety Razor er fremstillet med forkromet greb, der sikre en god holdbarhed og nem rengøring. Denne Safety Razor er med "lukket kam", som giver en sikker og præcis barbering.Denne Safety Razor er 3 delt. Det vil sige, at du skal skrue "hovedet" af selve skraberen for at kunne lægge 1 barberblad i, hvorefter du nem kan samle skraberen igen. HUSK, at du ikke må stramme skruen, der holder skraber og greb sammen, for hårdt. Skruen er af støbt metal.Der medfølger 5 x FEATHER barberblade.Specifikation:Vægt: 63 g.Mål: L: 93 mm - greb: 85 mmFAKTA OM DE (DOUBLE EGDE) SAFETY RAZOR)En Safety Razor er en klassisk og traditionel barberskraber. Mænd, der bruger en Safety Razor sværger til dem. Det kræver lidt øvelse og rutine at bruge den, men har du først teknikken - er Safety Razor absolut at foretrække. Et plus er, at bladene til en Safety Razor er væsentlig billigere i indkøb og den nemme rengøring, gør den mere hygiejnisk.Denne type Safety Razor benytter barberblade, der sælges separat.Det bedste råd er:\nEdwin Jagger, Naturlig barbercreme, Limes & Granatæble i tube (75 ml.)


Earth, Wind & Fire-rejse starter på Kulturværftet - sn.dk - Helsingør\nRadioværterne Henrik Milling og Nicolai Molbech står i spidsen for et festfyrværkeri af en disco-glimrende musikalsk historielektion ud i Earth, Wind & Fire, skriver Kulturværftet. Pressefoto: Kulturværftet\nArtiklen: Earth, Wind & Fire-rejse starter på Kulturværftet\nEarth, Wind & Fire-rejse starter på Kulturværftet\nDanmarksturnéen »Let’s Groove« starter på Kulturværftet, som har produceret showet i samarbejde med radioværterne Henrik Milling og Nicolai Molbech. Showet er en musikalsk rejse gennem bandet Earth, Wind & Fires karriere.\nHelsingør - 22. oktober 2020 kl. 11:02\nOnsdag den 28. oktober klokken 20 er der lækkerier for fans af bandet Earth, Wind & Fire på Kulturværftet i Helsingør.\nDet sker når Kulturværftet skyder gang i danmarksturnéen på »Let's Groove«, som arrangementet kaldes. Kulturhuset har produceret showet i samarbejde med radioværterne Henrik Milling og Nicolai Molbech. Showet er opbygget som en radioudsendelse og følger bandet Earth, Wind & Fire i en musikalsk rejse gennem hele deres karriere. Historien bliver fortalt på kyndig vis af Henrik Milling og Nicolai Molbech og akkompagneret af Jan Glæsels 15-mands orkester, Rumors Corner.\nDet fortæller Kulturværftet i en pressemeddelelse.\nEfter premieren på Kulturværftet sendes showet videre rundt i landet til blandt andet Odeon i Odense, Værket i Randers og Musikhuset Aarhus.\n»Hvis du tager en Earth, Wind & Fire-plade ned fra hylden og hører den med hovedtelefoner på, bliver du teleporteret gennem sci-fi-landskaber af pyramider, månelandinger, solformærkelse og ekstra terrestrial nærkontakt: Earth, Wind & Fire er musikhistoriens ultimative orkester,« skriver Kulturværftet i pressemeddelelsen.\nRadioværterne Henrik Milling og Nicolai Molbech graver sig ned i banets historie og afslører den hemmelige formel, der har gjort Earth, Wind & Fire til et band, der »kun står stærkere og stærkere, på trods af at deres mesterværker snart er 40 år gamle,« lyder det fra Kulturværftet.\nPublikum kommer til at opleve Earth, Wind & Fires lydlandskaber som en »odyssé« gennem Jan Glæsels 15-mands-orkester. Bobo Moreno synger, og Kulturværftet skriver, at »vi (kan) garantere en aften i særklasse - en aften, der på alle måder sætter jord, vind og ild i bevægelse.\nDet sker Onsdag den 28. oktober klokken 20 på Kulturværftets Store Scene, Allegade 2 i Helsingør.\nBilletter koster 325 kroner på www.kuto.dk.\nArrangementet er en gentagelse af et lignende arrangement i efteråret 2019.


Hvad skal man gøre, når iTunes ikke genkender din iPhone eller iPad - WebSetNet\nNår jeg forbinder min iPhone til min computer, genkender iTunes det ikke, hjælp! Tag en dyb indånding. Vi har din ryg.\nPå dette tidspunkt, med iCloud-synkronisering, er det mindre og mindre almindeligt, at folk kan forbinde deres iPhone eller iPad til iTunes. Der er dog stadig folk, der bruger denne metode som deres eneste middel til at synkronisere deres musik. Så når iTunes ikke genkender din iPhone eller iPad, er det et virkelig stort problem. Heldigvis har vi løsningen.\nNogle af de mest almindelige grunde til, at din computer og iPhone eller iPad ikke taler med hinanden, har at gøre med hardware.\nRens først alle dine støv og støv, hvis de ser snavsede ud. Nogle gange er en smule gunk det eneste der stopper din teknologi fra at arbejde. Efter at være sikker på alle dine iPhone eller iPad og computerporte er rene, prøv at forbinde igen.\nHerefter skal du kontrollere dine kabler. Hvis der er noget galt med dit Lynkabel, eller hvilket kabel du bruger til at forbinde din iPhone eller iPad, kan det forårsage intermitterende blokering, hvilket kan være, hvorfor det virker nogle gange, men ikke andre. Prøv at forbinde din iPhone eller iPad til din computer med en forskellige kabel.\nSidste, tjek dine porte. Det er helt muligt, at en eller flere af dine computerporte er beskadiget. Tilslut dit kabel til en anden port end den, du normalt bruger. Sørg for at forbinde din iPhone eller iPad direkte til din computers USB-port, uden at bruge et USB-hub.\nHvis ingen af disse hardware løsninger virker, lad os komme i gang med nogle fejlfindingsløsninger.\nEn af de mest almindelige syndere med forbindelsesproblemer er med ældre software. Dette kan være vanskelig, især hvis du for nylig har købt en helt ny iPhone og forbinder den med en ældre Mac eller pc. En helt ny iPhone vil altid have brug for den nyeste version af iTunes, som måske ikke er tilgængelig på dit nuværende operativsystem.\nSørg først for at din iPhone har det nyeste operativsystem. Selvom du har en helt ny iPhone, kan der have været en trinvis opdatering, da den forlod fabrikken.\nSådan downloader og installerer du den nyeste version af iOS\nSå sørg for, at du har den nyeste version af iTunes på din Mac eller pc. Det er her ting lidt vanskelige. Det er også hvor de fleste forbindelsesproblemer opstår. Læs venligst dette afsnit grundigt, fordi det er sandsynligt, at dit problem er et sted i dette trin.\nSom jeg nævnte, vil helt nye iPhones altid kræve den nyeste version af iTunes. IPhone 7 og iPhone 7 Plus kræver iTunes 12.5.\nSådan opdateres iTunes på Mac\nOpdatering af iTunes på en Mac er meget nemmere end på en pc, men har stadig nogle problemer, hvis du er på en ældre Mac. Din Mac kan hævde, at den kører den nyeste version af iTunes, selvom den ikke er. Det kan skyldes, at din Mac kører en ældre version af OS X.\niTunes 12.5 kræver OS X 10.9.5 eller nyere, hvilket er Mavericks. Hvis du bruger en Mac, der kører OS X 10.8 (Mountain Lion) eller ældre, skal du opdatere til mindst Mavericks for at synkronisere en helt ny telefon.\nSådan downloader og installerer du den nyeste version af macOS\nSådan downloader og installerer du den nyeste version af iTunes på Mac\nSådan opdateres iTunes på Windows PC\nOpdatering iTunes på en Windows-pc er lidt mere kompliceret, men skal stadig være relativt let, hvis du følger alle trinene.\nLaunch iTunes fra din pc.\nKlik på iTunes i menulinjen.\nType Hjælp fra listen over muligheder.\nKlik Søg efter opdateringer.\nFølg vejledningen til installere den nyeste version af iTunes.\nDu skal måske opdatere din enhedsdriver. Dette er normalt, hvor problemet ligger hos Windows-brugere. Så følg nedenstående trin, hvis en grundlæggende opdatering ikke gør tricket.\nÅbn din Enhedshåndtering.\nKlik Opdater driversoftware.\nKlik på Søg efter driver software på din computer\nKlik Lad mig vælge fra en liste over enhedsdrivere på min computer.\nType Har disk eller vælg en enhedskategori som mobiltelefon.\nDobbeltklik på usbaapl or usbaapl64.\nKlik på i vinduet Har disk Åben, Og derefter Næste, Og derefter Finish.\nOpdatering af din driver skal løse de fleste problemer med iTunes, der ikke opretter forbindelse til en iPhone på en Windows-pc. Hvis det stadig ikke virker, fortsæt til næste trin.\n2. Genstart din iPhone og computer\nNogle gange, især hvis du skulle lave nogen opdateringer fra trin 1, skal du bare slukke for alt igen og igen. Det er en prøvet og sand metode til at fjerne eventuelle resterende fejl.\nSådan genstarter du din Mac\nNår du har genstartet alle ting, skal du slutte din iPhone eller iPad til din computer og se om den genkender den. Hvis ikke, fortsæt til næste trin.\n3. Manuel tilbagestilling af dit privatliv og placeringstilladelser\nNår du tilslutter din iPhone eller iPad til en ny computer, vil den bede dig om at stole på det. Du har muligvis ved et uheld ramt "Do not Trust", da du så forespørgslen op. Dette kan medføre, at iTunes ikke genkender din enhed. Det meste af tiden er alt, hvad du skal gøre, at afbryde forbindelsen og tilslut din iPhone til din computer igen, og det vil bede dig om at stole på det igen.\nHvis ikke, kan du nulstille tilladelserne manuelt.\nTryk Nulstil placering og privatliv.\nTryk Nulstil indstillingerne.\nDu skal nu se prompt igen, når du tilslutter din iPhone til din computer.\nHvis dette stadig ikke løser problemet, skal du fortsætte til næste trin.\n4. Brænde det hele ned\nNogle gange skal du gøre de mest irriterende ting for at få din software til at køre igen. I dette tilfælde betyder det at slette og genoprette din iPhone og slette og geninstallere iTunes på din computer. Det er en reel smerte at skulle starte fra bunden, men det kan være den løsning, du leder efter.\nSådan slettes og geninstalleres iTunes på din computer\nDer kan være en slags spøgelsesfejl, der opretholder en tilstedeværelse på din computer. I så fald vil det være bedst for dig at afinstallere og geninstallere det fuldstændigt på din computer.\niTunes holder musik, som du køber i iTunes, eller importerer fra en cd i mappen Min musik på din computer og slettes ikke, når du sletter iTunes. Du bør dog helt sikkert sikkerhedskopiere dit iTunes-bibliotek, før du sletter appen.\nSådan sikkerhedskopieres dit iTunes-bibliotek\nSådan slettes og geninstalleres iTunes på en Mac\nDet er relativt nemt at slette iTunes på en Mac, men du skal aktivere nogle ekstra tilladelser, før du kan smide det i papirkurven. Du skal også bruge din administratoradgangskode til at ændre tilladelserne.\nStart en Finder vindue på din Mac.\nType Applikationer fra sidelinjen.\nKontrol-klik på iTunes.\nType Get Info.\nKlik på hængelås i nederste højre hjørne af informationsvinduet for at foretage ændringer.\nIndtast din administratoradgangskode.\nKlik på Deling & tilladelser at udvide vinduet.\nType alle og ændre tilladelserne for at tillade alle at Læse & skrive.\nLuk Get Info vindue.\nTilbage i Finder-vinduet skal du trække iTunes ind i skraldespanden.\nSådan slettes og geninstalleres iTunes på en Windows-pc\nSelvfølgelig har Windows et par ekstra skridt til at fjerne alle aspekter af iTunes. Der er seks forskellige softwarekomponenter, der skal afinstalleres.\nÅbn Kontrolpanel på din Windows-pc for at afinstallere følgende softwarekomponenter i rækkefølge. Det er vigtigt at afinstallere alle komponenter og i denne specifikke rækkefølge, eller det kan medføre problemer.\nHvis du har brug for hjælp til at afinstallere disse komponenter på din Windows-computer, skal du tjekke Apples support guide for yderligere oplysninger.\nNår du har slettet iTunes fra din Windows-pc, genindlæs den.\nNår din musik er genimporteret tilbage til iTunes, skal du tilslutte din iPhone eller iPad til din computer for at se, om det løser dit problem. Hvis ikke, prøv at slette og genoprette din iPhone.\nSådan slettes og gendannes din iPhone\nGendannelse af din iPhone er forholdsvis let at gøre, men at skulle starte fra bunden er en smerte. Dette er et sidste-detch, desperat-til-prøv-noget-mål for de fleste, fordi det betyder at slette alt på din iPhone og starte over. Gør kun dette, hvis intet andet virker (eller hvis du simpelthen vil gendanne din iPhone ... nogle mennesker gør).\nRul ned til bunden og tryk på Nulstil.\nTryk Slet alt indhold og indstillinger\nDin iPhone vil slette sig selv, genstarte og vende tilbage til opsætningsskærmen. Når du har konfigureret din iPhone igen, skal du oprette forbindelse til iTunes via din computer for at se, om det virker, hvis ikke, følg det næste trin.\n5. Ring for hjælp\nDer kommer en tid, hvor du må indrømme selv at du er blevet besejret. Må ikke have det ondt. Det sker for os alle på et eller andet tidspunkt.\nDer er flere måder, du kan få yderligere support til dit særlige problem, herunder Apple Support-appen, kalder et Apple Genius, besøger supportfora og meget mere.\nkategorier Mobil Tags computer, iPad, iPhone, iTunes, mac, udgave, windows 8 flyt fil til icloud Efterlad en kommentar Indlæg navigation\nHænderne på: BlackBerry KeyOne's forretningssikkerhedsfunktioner


570.000 voksne danskere har ingen opsparing: Så meget bør du have på kistebunden - TV 2\n570.000 voksne danskere har ingen opsparing: Så meget bør du have på kistebunden\n21. apr. 2017, 06:44\nDINE FINANSER: Sådan får du renter i banken\nPolitiet advarer mod snyd med lejeboliger\nStore banker dropper pengeregn til aktionærer midt i coronakrisen\nDin årsopgørelse er på trapperne – og i år ser den markant anderledes ud\nTrods fald i renter: Danske Bank gentager overskud på 15 milliarder\nØkonom: Det går bedre end forventet\nChefanalytiker: Danskerne får mere for pengene\nMybanker: - Andelsboligkøbere bliver stavnsbundet nu\nEn stor del af befolkningen har slet ingen opsparing. Flere unge er begyndt at spare op.\nDe fleste har en opsparing i form af penge i banken, pensionsopsparing eller værdipapirer.\n570.000 voksne danskere har dog ingen opsparing overhovedet. Det viser en ny undersøgelse, YouGov har lavet for Nordea.\n- Du er sårbar, når du ikke har nogen opsparing. Hvis cyklen eller bilen skal repareres, eller mobiltelefonen bryder sammen, så skal du ud at finansiere købet af en ny, siger forbrugerøkonom i Nordea Ann Lehmann Erichsen og uddyber:\n- Køber du en ny telefon på kredit, så står du med én telefon i hånden. Men når du har betalt den over 48 måneder, har du betalt for to telefoner, siger hun og bruger netop dette eksempel på, at det er dyrt ikke at have en opsparing til uforudsete udgifter.\n11 pct. af de 18-25-årige har ingen opsparing\n19 pct. af de 26-39-årige har ingen opsparing\n15 pct. af de 40-54-årige har ingen opsparing\n17 pct. af de 55-65-årige har ingen opsparing\nKilde: YouGov-undersøgelse for Nordea\nRådgiver: Pas på ond spiral\nNetop folk uden opsparing er også i fare for at ryge i fælden med de såkaldte kviklån, der er kendetegnet ved enormt høje renter, mener privatøkonomisk rådgiver.\n- Så bliver de fanget i en gældsfælde. Kviklån presser en økonomi, der i forvejen er presset. Dermed er du tættere på at optage det næste lån, og så er du inde i en ond spiral, siger Brian Stjernholm, der er rådgiver hos det privatøkonomiske rådgiverselskab Uvildige.\nNu ruller milliarderne: Så meget får folk tilbage i skat i din kommune\nTusindvis kan selv rette op\nOmkring halvdelen af de 570.000 voksne danskere har dog mulighed for selv at tage affære ved at begynde at spare op, mener forbrugerøkonom Ann Lehman Erichsen.\nDet kan de især gøre ved at begrænse de daglige udgifter, siger hun.\n- For mange mennesker vil det her afhænge af, at de selv tager et valg om at gøre hverdagen billigere. I stedet for at købe en kop kaffe til 35 kroner, når de er på vej fra a til b, kan de selv lave den kop meget, meget billigere. Det kan også være, at dine transportvaner til og fra dit arbejde er for dyre. Måske kan du cykle i stedet for at tage metro eller tog. Transport kan nemt løbe op i 50 kroner per dag, siger hun.\nSkarp deadline på lån nærmer sig for nye boligejere\nSå meget skal du have på din konto\nMen hvor meget skal man så have stående på sin konto, for at man ikke er sårbar overfor uforudsete udgifter?\nDu skal minimum have en måneds nettoløn stående på din konto. Så er man ikke helt galt på den\nAnn Lehmann Erichsen, forbrugerøkonom hos Nordea\nDet er forskelligt, mener både Ann Lehman Erichsen og rådgiver hos det privatøkonomiske rådgiverselskab Uvildige, Brian Stjernholm.\nAf de, der ikke har en opsparing, lever 30 procent i en husstand, hvor indkomsten er under 300.000.\n6 procent af de, der ikke har en opsparing, lever i en husstand med en indkomst på over 700.000 kroner.\nUndersøgelsen er foretaget i perioden 20. – 26. februar 2017.\nKilde: YouGov for Nordea\n- Det kommer an på, om du bor i ejerbolig, hvor du står for al vedligehold, eller om du bor i lejebolig, hvor du bare ringer og siger, at du skal have en ny vaskemaskine, når den gamle er gået i stykker, siger Brian Stjernholm.\n- Det gælder om at kende sin økonomi og sine risici. Har du en ældre brugt bil, så kan der hurtigt komme udgifter til reparationer. Kører du altid på cykel, så er de udgifter mindre, siger han.\nEn eller tre nettolønninger på kontoen\nForbrugerøkonom i Nordea Ann Lehmann Erichsen har et par tommelfingerregler.\n- Du skal minimum have en måneds nettoløn stående på din konto. Så er man ikke helt galt på den, men det er også minimum, siger hun. Nogen har dog brug for en større buffer.\nHun råder til, at man ser på, hvor meget man har haft af uforudsete regninger i det seneste halve år, og tager udgangspunkt i det.\n- Er man boligejer, skal man måske have, hvad der svarer til to eller tre nettolønninger på kontoen. Hvis huset er splinternyt, så kommer der nok ikke så mange udgifter til vedligehold. Hvis det derimod er en ældre bolig, så kan der jo sagtens springe et vandrør, siger Ann Lehmann Erichsen.\nTjek her: Har du flere penge i banken end gennemsnittet?\nFlere unge sparer op\nMens langt over en halv million ikke har nogen opsparing, er der bedre takter på vej hos de yngste. Flere af de 18 til 25-årige sparer nemlig op i forhold til tidligere.\nI 2015 var der 20 procent i denne aldersgruppe, der ikke havde nogen opsparing. I dag gælder det kun for 11 procent.\nNoget, der glæder begge økonomer.\n- De første penge, man skal ud at låne, er ofte de dyreste, fordi man typisk har en mere sårbar økonomi som ung. Det betaler man for ved at betale ekstra høje renter, siger Brian Stjernholm.\nAnn Lehmann Erichsen peger på, at ufornuftige økonomiske valg i de unge år kan have store konsekvenser længe.\n- Hvis man er ung, kan en forkert økonomisk beslutning trække et langt spor efter sig. Det gælder om ikke at træffe de dyre beslutninger, før man har råd til det – og det har man først, når man har en ordentlig indkomst, siger hun.\nSnyd ikke dig selv: Her er fradragene du ikke må glemme\nNu får danskerne penge tilbage i skat: Det får vi i gennemsnit\nTurbo på danskernes formuer: Er du rigere end gennemsnittet?


Smilet var stort hos Autosmeden da de fik leveret deres AquaNife kabine! - Leverandører, Nyheder og Viden\nSmilet var stort hos Autosmeden, da de lige før nytår fik leveret deres nye AquaNife vandpoleringskabine.\nIkke nok med, at man med en AquaNife vandpoleringskabine får et mere grønt image, da alt omhandlede kabinerne foregår 100% miljøvenligt, så får man også et værktøj der lynhurtigt løser alle dagligdagens rengøringsopgaver, såsom at rense et bremseåg på bare 20 sekunder.\nAquaNife vandpolering fjerner ikke materiale fra delen eller ændre dens dimensioner, men kan fjerne næsten alle typer coating og alt efter hvilket medie der vælges at benytte i kabinen kan man få en finish der spænder fra fabriksny satin-finish til en mere grov finish der er perfekt til ny coating!\nAquaNife vandpolering foregår ligeledes 100 støvfrit, så ønsker i at gøre noget godt for jeres forretning og medarbejdere, så kontakt os i dag til en uforpligtende snak om hvordan vi kan hjælpe jer på + 45 40 34 13 25\nHusk, at vi også kommer ud med demobussen så i kan se teknikken på egne dele.\nLÆS også: Tillykke til Automester Hjallerup med deres nye AquaNife kabine\nToico tilbyder Afblæsningsbokse


Peter Matthiesen, en husmand fortæller | seem-kirke.dk\nEmilie og Peter Mathiesen var et par meget festlige og fornøjelige mennesker, lattermilde og ivrige efter at deltage i sognets anliggender. Glade for selskab, kortspil og sang. Optegnet efter interview februar 1979.\nJeg hedder Peter Mathiesen og er 70 år. Født i Ilsted, Gørding Sogn. Her havde mine forældre et husmandsbrug på 18 tdr. land, og jeg er den ældste af en søskendeflok på elleve. Min far var, foruden at drive landbrug, osse tækkemand og arbejdede på gårdene, der jo dengang var stråtækte. Vi børn hjalp så mor med at passe kreaturerne, lidt roer og den slags, men når vi nåede 10-års alderen, var vi fri af skolen om sommeren. Det var den vestjyske skoleordning, og så skulle vi ud at tjene en sommerløn hos fremmede, og det hjalp til med at klare økonomien derhjemme. Når efteråret så kom, var det rart at komme hjem igen og komme i skole. Efter konfirmationen kom vi så i plads på egnens gårde, der jo fik deres arbejdskraft fra husmandshjemmene. Vi havde altid gode pladser og fik en grundig oplæring i praktisk landbrug. Vi tilbragte altid vore frisøndage hjemme, og sommerferie? - det kendtes ikke dengang. Vi fik et par novemberdage fri, hvis vi skiftede plads. Arbejdsdagen var lang, og der var ikke tid eller kræfter til at dyrke sport. To år efter min konfirmation fik jeg lov til at komme på et fem måneders ophold på Bramming Efterskole, men jeg boede hjemme og fulgte så undervisningen derfra. Jeg fik derefter af skolen tilbud om friplads på toårigt præliminærkursus, når jeg kunne bo hjemme, men det var der ikke råd til. Jeg fik derfor en plads på en gård fra april, da efterskoleopholdet var slut. Det var i april 1926. Jeg havde derefter forskellige pladser indtil soldatertiden, der begyndte maj 1929. Og kom derefter til at lede arbejdet på min onkel og tantes gård i Vrøgum ved Varde. Efter nogle år på egnen der, gik turen til Odense, hvor jeg var elev hos Jakob B. Lange på Husmandsskolen, der var en kombineret Landbrugs- og Højskole. Da jeg var færdig på skolen der, blev jeg forkarl på skolens gård og var der indtil 1935. Jeg var da blevet forlovet med Emilie Ostenfeld, møllerdatter, født i Stauning, men hun var fra 11-årsalderen plejedatter på en gård nær Øllufvad ved Esbjerg. Emilie opholdt sig i Odense. Vi købte så gården ved Seem Mejeri i 1935 og holdt her bryllup den 10. november 1935.\nVi kom hertil første august, vi var ude og se på det, og så købte vi det med overtagelse til 11. september, men kornet var ikke høstet endnu, da vi var ude at se på det i august, så jeg flyttede herud omkring den 20. august og boede så ved sælgeren, de skulle ikke flytte inden første oktober. De havde en datter, som var husholder nede på Møllehuset, hvor der boede et par gamle lærere Nørgård, og så havde de en søn, der hed Peter, han var lam og havde et kort ben, og en anden, der hed Anders, fuldvoksne sønner. Begge uddannede mejerister, men de brugte ikke faget. Anders gik reservepost, men han var lidt melankolsk, den anden lidt mere livlig, men de lavede slet ingenting, de fik ikke ejendommen passet. Sidste sommer blev Peter begravet herhenne. De flyttede til København - ud til Hellerup, de må have haft noget forbindelse der. Men det jeg ville fortælle var, da vi overtog, da så det så miserabelsk ud, for det var bygget i 1912, og det her var 1935, men pengene var sluppet op, og han var blevet uens med håndværkerne. Alt var de rejst fra, og der var aldrig blevet fuget. På staldlængen var mørtelen ved helt at forsvinde, man kunne pille stenene ud. Så jeg sendte bud til en murer, at han skulle komme op og se på det, så vi kunne træffe aftale om det, for det skulle jo laves i stand. Han kom, og jeg ville lægge materialer til. De skulle endelig ikke spare på det.\n”Hvor meget skal I have i arbejdsløn?”\nDe var to mand. De skulle selv holde arbejdsmand, for jeg skulle jo i marken, der osse så skidt ud. Det havde jeg ikke tid til. De skulle fuge stuehus og stald. Den var altså ikke så lang som den er nu. Prisen var 250 kroner i alt. Der var to murermestre, og de beregnede sig hver en krone i timen. Hvor meget de så skulle give arbejdsmanden, ved jeg ikke, men det var da mindre. De lavede alt det arbejde for 250 kroner\nDen første gang vi fik månedspenge fra mejeriet, fik vi fire kroner, og vi havde ikke købt en smule smør eller fløde.\nSeem sognegrænse var før 1920 mod syd og øst tillige landegrænse mod Sønderjylland. Egnens landmænd leverede mælken over grænsen til Spandet Mejeri, nogle kørte dog til Ribe med det, men i 1912 kom tyskerne i tanker om at kræve told af mælken, der passerede grænsen. 1911 oprettedes derfor Seem Andelsmejeri. Det blev bygget midt i sognet på et område, hvor der dengang ingen anden bebyggelse var. Smed Frausing, der dengang drev smedeforretning i Skallebæk ved Møllehuset, købte samtidig fire tdr. land overfor det nye mejeri og byggede her et stuehus med smedje i en anden længe og nogen staldplads. Det var jo for at betjene mælkekuskene med vognene og hesteskoning. Mælkekuskene spændte gerne hestene fra, mens mælken blev skummet, og de fik så den varme fodermælk med tilbage. Senere købte smeden mere jord, og da vi overtog ejendommen, var der i alt 27 tdr. land. Men smed Frausing var ikke særlig dygtig som landmand, og kunne ikke klare krisen omkring 1930-erne. Efteråret 1935 købte Emilie og jeg så ejendommen af hans enke. Frausing var nemlig død i foråret. Vi gav 21.400 kr. for den. Markerne var da udpinte og bygningerne meget forsømte. Der var ni kreaturer og to små, dårlige hestevogne, og redskaberne var næsten ubrugelige.\nEgnen her var dengang plaget af sandstorme, men vi oprettede, sammen med vore naboer, en plantningsforening, og Hedeselskabet sendte en flok langtidsarbejdsløse fra byerne herud med en arbejdsleder. De unge mennesker blev indkvarteret rundt på ejendommene. Vi havde fire-fem mand boende hos os, de fik kost og logis og en lille betaling. De gravede planteriller, 50 cm brede og 50 cm dybe på akkordbetaling fra Hedeselskabet, og senere plantede de mange tusinde lætræer. Især i den nordlige og østlige del af sognet, og det forandrede efterhånden egnen totalt, og sandflugten holdt op. Staten købte samtidig meget sandjord op, både agerjord og lynghede i området øst for Skallebæk Kro og ud til Gelsbro. Det blev alt sammen inddraget under Stensbæk Skovdistrikt og tilplantet, hovedsagelig med nåletræer, og området fremtræder nu som smukke plantager, hvor der før var ringe betingelser for at drive landbrug.\nSeem Mejeri fik i 1915 en dygtig bestyrer i Gormsen, som var fynbo. Han og hustruen, Martine Gormsen, der osse var mejeriuddannet, gjorde en stor indsats i mejeriets tjeneste, indtil de i 1957 trak sig tilbage og købte hus på Haderslevvej nær Damhus.\nDet var en stor opgave at holde mejeriets dampkedel og dermed maskineri i gang under Den anden Verdenskrig, da brændslet jo bestod af halm og tørv og udhugst af granplantager. Mejeribestyrerparret afløstes af Johanne og Sven Pedersen, der kom fra Skrave Mejeri. I 1968 sammensluttedes Seem Mejeri med Riberhus Mejeri, og mejeriet i Seem blev nedlagt. Bestyreren blev driftsleder på Riberhus. I perioden fra 1935 til 68 havde førstemejerist Knud Pedersen sit arbejde på Seem Mejeri og forlod mejerigerningen, da mejerierne blev sammenlagt.\nMens vi nu er ved mejeriernes historie, vil jeg osse fortælle lidt om en af egnens særprægede personer, Peder Thomsen. Han var smed og en kraftig mand. Men han havde klumpfod. Han arbejdede som svend i Frausings smedje og boede hos smeden; men man sagde, at han fik en meget lille løn for det. Efter nogle års forløb nedlagde Frausing smedjen, men forinden havde han solgt et mindre jordstykke til Peder Thomsen, der så her byggede en smedje med tilhørende beboelse. Men han klarede ikke økonomien ret længe og måtte sælge smedjen. Han købte derefter en lille landejendom i Faurlund og indrettede osse her en mindre smedje, hvor han lavede en del småting og osse en del knive, som han rejste rundt og solgte på egnen. Det gav jo lidt penge. Desuden hjalp han sin efterfølger, smed Peter Larsen, når der om sommeren der skulle lægges hjulringe om vognhjulene, det var noget, der skulle lægges kræfter i. Under besættelsen blev han fyrbøder på mejeriet. Der skal en masse brændsel i fyret for at holde maskineriet i gang, og halm og tørv skulle slæbes ind. Peter svedte og blev tilsodet af røg og skråtobak. To gange gik der ild i halmen udenfor fyret og i Peters klæder. Vi inviterede ham til spisning, når vi skulle have søbemad, som f. eks. grønkålssuppe, og så skulle der en stor gryde i gang. Bagefter underholdt han med at fortælle om sine oplevelser, og humøret var altid højt. Han mødte osse op, når der var begravelse i sognet, og ved de efterfølgende mindehøjtideligheder holdt han altid en tale og trøstede de efterladte. Sognerådsformand Jakob Pedersen, Seem, var en kendt mand langt ud over sognets grænser. Han kom som ung til Seemgård som fodermester, og sammen med Søren Schmidt, Høm og andre stiftede han Seem Sogns Husmandsforening, og blev foreningens formand. Foreningen opstillede ham til sognerådsvalg og indvalgte ham i rådet, og snart besad han formandsposten, som han havde i mange år.\nDer var mange, som søgte råd og hjælp hos ham, og man sagde spøgefuldt, at man gik altid trøstet hjem. Han ordnede skøder og testamenter for folk og var behjælpelig med skatteskemaet, hvad enten indkomsten var lille eller for stor. Han tog ingen honorarer for sådan hjælp og blev meget populær. Hans personlige stemmetal til sognerådsvalgene var altid høj. I besættelsesårene var det min kone og mig, som var formand for Husmandsforeningen og dens husholdningsafdeling. Næsten alle i sognet var dengang medlemmer af foreningen, og den tid vi da oplevede, gjorde sit til, at man mødte op i stort tal, når der arrangeredes møder, kursus eller lignende. Især indenfor husholdning for at lære at anvende de mange erstatningsprodukter, der kom frem under rationeringen. Især havde sykursus interesse, idet brugt tøj blev omsyet, navnlig til børnetøj. Disse kurser holdtes i privathjem, og vi havde ofte sylærerinden boende hos os en uge ad gangen.\nVinteren 43-44 havde vi indøvet et dilettantstykke med erfarne deltagere blandt foreningens medlemmer. Det skulle opføres i det nye Forsamlingshus, som kommunen havde opført i Høm som indvielse af scenen. Men inden vi nåede så vidt, blev salen beslaglagt af tyskerne, og vi opførte derfor stykket i den nye gymnastiksal i Skallebæk tre aftener i træk. Osse denne sal blev senere beslaglagt. Vore to skoler med gymnastiksale og skolekøkkener var helt nye og opført efter reglerne i den nye 1937-skolelov. Der var forslag fremme om kun at bygge en skole for hele sognet og placere den ved Faurlundvej, men der kunne ikke opnås enighed herom. Udviklingen siden har vist, at dette forslag burde have været vedtaget.\nJeg mindes fra min tid som sognerådsmedlem især formueopgørelsen efter krigens ophør. Vi arbejdede med dette i ca. tre uger, og det var ubehageligt at være med til. Dette, såvel som alt andet indenfor sognerådsarbejdet var ulønnet undtagen formands- og kassererposterne, der dog kun gav en meget lille løn. I modsætning til vor tids byrådsmedlemmer og deres aflønninger og honorarer.\nI 1946 rejste pastor Axel Petersen fra sognet. Det havde hidtil altid været præsten, der var formand for skolekommissionen, nu blev jeg valgt til dette hverv og ville gerne gøre en indsats her, for børnenes skolegang er jo af stor betydning for deres fremtid. Vi gik så fra den vestjyske skoleordning, men fik store vanskeligheder, idet førstelæreren ved Seem-Varming Skole, hr. Vinter-Jensen tog afsked på grund af sygdom. Andenlæreren, hr. Alfred Karkov fik andet embede, og Ellen Vind tog afsked fra Høm Skole. Det var i lærermanglens tid, og vi kørte længe med vikar, ofte seminarieelever på skift i hver måned. Efteråret 1948 ansattes lærer Johannes Nielsen som førstelærer ved Seem-Varming Skole, og ved begge skoler havde vi nu osse lærerinder ansat. Vi søgte nu om at få ansat en tredje lærerkraft, for så at kunne køre en fireklasset skole, altså med de yngste årgange om formiddagen og de ældre om eftermiddagen. Det ville give en meget bedre skolegang. Men vi mødte her modstand især hos sognerådsformanden, og så kunne det ikke gennemføres. Jeg forlod skolekommissionen ved periodens udløb.\nJeg sørgede efterhånden for at komme bort fra de mest krævende tillidsposter, de tog meget af min tid. Vi havde købt 13 tdr. land og lagt dem ind under ejendommen. Udviklingen indenfor landbruget er gået stærkt siden krigens slutning, og produktionen skulle øges for at følge med. Som tidligere nævnt var jeg i 1933-34 elev hos Jakob B. Lange på Fyns Husmandsskole. Vi havde der flere gange besøg af Niels Frederiksen fra Jordlovsudvalget, som opfordrede til udstykning og oprettelse af mange ejendomme for at fremme beskæftigelse og produktion, men udviklingen siden har jo vist noget andet.\nDengang var der 235.000 selvstændige brug, og nu er der kun 120.000 i Danmark. Vi høstede med le og aflægger. Vi begyndte her i 1935, men senere fik vi binder og traktor, og de sidste år gik mejetærskeren sin gang. Nu har vi - siden vi blev pensioneret - haft jorden udforpagtet. De første fire år til vor nabo, Anders Andersen og sønnen Jens Peter, der har nabogården. Vi lader avlsbygningerne stå tomme og bor så i stuehuset. Det er en ordning, som mange ældre landmænd bruger nu, på grund af den store, og som vi synes, uretfærdige kapitalvindingsskat, som vi skal betale ved salg. Vore børn har fået uddannelse og er ikke landmænd. Åse er sygeplejerske, Niels kemiingenør og Egon VVS-uddannet, men bygger huse og sælger dem videre på egen regning.\nVi kalder området her for Seem Mejeriby, og siden kloakeringen er gennemført her, er der bygget flere huse, og det vi før kaldte Mejerivejen er nu blevet til Bakkevej. På det nedlagte mejeri fremstilles staldinventar, smedjen er flyttet over vejen, og smed Erling Laursen har specialiseret sig i fremstilling af stålbuer til fabriks- og staldbyggeri.\nVi oplevede jo krigens afslutning. Under krigen havde der været indkvartering af soldater i begge skoler og i Forsamlingshuset. Da pedellerne begge steder var tysktalende, kunne de nok sørge for, at soldaterne ikke savede inventaret i stykker og puttede i fyret, som det skete andre steder. De sidste soldater vi havde, var store drenge og invalider uden arme. Da var der noget hærværk. Da de skulle hjem, græd de, og der blev samlet ind, så de fik en kop kaffe at gå på.\nVi havde en løjtnant boende hos os privat. Det var lidt vanskeligt at få ham til at forstå, at han skulle bo i det lille kammer ved døren, så han kunne gå og komme, uden at vi behøvede blive forstyrret. En dag Emilie kom ind fra malkning, flød hele gulvet i snesjap. Så fik han en gang skæld ud, og siden var der aldrig noget galt.\nVi har haft en nabo, Jakob Nielsen, Jakob Hjulmager kaldtes han. Han havde været ved garden sine unge dage, og modsat andre beboere talte han rigssprog og sagde ”jæ” om sig selv. Da han og konen solgte deres ejendom, flyttede de op i et hus ved mejeriet, som han selv byggede. En dag kom en nabo og bad ham hjælpe med et vognhjul. Pengene var jo små, så man hjalp hinanden. Jakob hjalp ham, og det rygtedes, hvor pænt arbejde han havde lavet, og så kom folk med deres gebrækkelige vogne. Han var dygtig til håndværket, og han satte et skilt op over bagdøren: ”Jakob Nielsen, Karetmager.” Han og smeden hjalp med at sætte alle sognets vogne i stand. Jakob satte nyt træ ind og trillede hjulene om til smeden, hvor de fik ringe om. Hjultrilningen hørte med til bybilledet heroppe. Når så ringene skulle om, kom Peter Thomsen og hjalp.\nDer blev gravet et hul ved huset, hvor der fyredes op med hedetørv, flover, og her blev ringene varmet op, hvad der samlede mange folk. Bagefter kunne byens børn stege kartofler i den varme aske.\nDer var ikke elektrisk lys endnu den gang, så i vintertiden holdt han sig lidt i ro. Ellers var han al tid i gang med noget håndværk. Han lavede flueskabe til folk, og vore børn fik hver en lille trillebør, som han selv havde lavet. Og så lavede han stole med flettede sæder. Der skal nok stå nogen rundt omkring endnu. Han fremstillede selv sit værktøj, høvl, vinkel, passer og høvlebænk. Når han ikke kunne se i værkstedet længere, gik han ud og huggede kvas, så længe, han kunne se.\nHan og konen havde et sjovt morgenritual. Om morgenen, når han kom op, kogte han først havregrød, som de så spiste, når ”Mut”, som hun kaldtes, kom op. Så læste hun et par vers af salmebogen eller biblen. Når hun var færdig, sagde hun:\n”Nå, Jakob, gi så æ kort,” og så fik de et hold tomandswhist, inden Jakob gik i værkstedet.


Selvtillid fra Herren. Gud give os alle selvtillid. MANNA andagt Kirkerne DK\nFORSIDE > MANNA ANDAGTER > 1-40 MANNA > NR. 33 SELVTILLID FRA HERREN\nSelvtillid fra Herren\nDommerbogen kap. 6, 12:\nHerrens engel viste sig for Gideon og sagde: ”Herren er med dig, stærke kriger”!\nHistorien om Gideon er værd at kende, for vi kan alle tage ved lære af den.\nSituationen er den, at fjender indtager Israel og hærger landet. Fjenderne, Midjanitterne, var så grusomme, at israelitterne flygtede op i bjergene og indrettede sig skjulesteder i huler og klippeborge.\nMen en skønne dag sker der noget. En engel viser sig for en mand ved navn Gideon og siger opmuntrende: “Herren er med dig stærke kriger!” Dette burde være ord, der satte Gideon i gang med at forsvare sit land.\nOpnå selvtillid i Herren\nMen i stedet hører vi Gideon beklage sig: “Hvis Herren er med os, hvorfor går det os da så dårligt?« svarede Gideon. ”Hvor er alle miraklerne, som vores forfædre fortalte os om?” Da vendte Herren sig til Gideon og sagde: ”Tag af sted med den styrke du har, og red Israel fra Midjanitterne. Jeg sender dig!”\nMen igen hører vi mismodige ord fra Gideon: “Men Herre, hvordan skulle jeg kunne redde Israel”? svarede Gideon. ”Vores slægt er den svageste i Manasses stamme – og jeg er den yngste i min familie”!\nTo gange svarer Gideon med en mistro. Han lider simpelthen af mindreværd. Mindreværdet er så stort, at han begynder at argumentere med Herrens engel.\nVi har nok alle været på “Forklarelsens bjerg”, hvor vi var begejstrede for Gud, men pludselig faldt vi tilbage i mindreværd og mismod – og det er her Gideon befinder sig.\nEnglen ser dette mindreværd og må for tredie gang sige: “Men jeg er Herren – og jeg er med dig! Du skal hugge Midjanitterne ned alle som en!” Først nu begynder Gideon at vågne lidt op og beder om, at Gud vil stadfæste og bekræfte kaldelsen. Og kaldelsen bliver bekræftet. Og alligevel er Gideon stadig fyldt med skepsis og mindreværd. Først da Gud reducerer en hærstyrke fra 22.000 mænd til 300 mænd, bliver Gideon klar over, at det er Gud, der gør tingene – og, at han selv blot er et redskab.\nTilbage til mindreværdet, som vi alle – mere eller mindre – lider under. Hvad er mindreværd? Bibelen lægger ikke skjul på, at mindreværd bygger på en løgn. En mand sagde engang: “Det er fanden, der bilder kristne ind, at de ikke kan vidne og virke for Gud”. Her har vi løgnens ophav, løgnens fader: “Du du’r ikke, du kan ikke, mon det går? hvem tror du, at du er?”\nGud vil løgnen og mindreværdet til livs, for mindreværd vil altid argumentere mod sandheden. Hvad end Gideon argumenterer med, så er siger Gud vedblivende til Gideon, at han er en tapper kriger, at han er kaldet og udvalgt – og nok skal bryde igennem. Sandheden fra Gud knuser til sidst mindreværdet hos Gedion.\nGideon så pludselig sit “mere værd”, for nu byggede han sit værd – ud fra det, Gud havde sagt. På samme måde kan Gud give os alle selvtillid og ”mere værd”, når vi går på hans ord.\nPrintvenlig PDF – SELVTILLID FRA HERREN – andagt nr. 33\nAndagten er baseret på tekst af Gert Grube


Enige politikere spytter 40 millioner kr. i elbiler | Ingeniøren\nEnige politikere spytter 40 millioner kr. i elbiler\nBerlingske Folketinget har afsat 70 millioner kr. til bæredygtig trafik fra 2013 til 2015. Elbiler får 40 millioner, gasbiler 20 og brintinfrastruktur 10 millioner kr.\nAf Andreas Lang Hedegaard 23. jan 2013 kl. 07:04 25\nSidste år blev der solgt næste 4.000 elbiler i Norge. I Danmark blev der solgt under 1.000. Men det skal der gøres noget ved.\nDerfor afsatte et samlet folketing, minus Liberal Alliance, sidste år 70 millioner kr. til at styrke den bæredygtige trafik. I tirsdags mødtes man så for at fordele pengene.\n»Nu skal vi have lavet en plan for, hvordan vi får gjort hele transportsektoren mere effektiv og mere baseret på vedvarende energi. Vi har i dag (tirsdag, red.) besluttet at afsætte 40 millioner kroner til elbiler, 20 millioner til gasbiler og 10 millioner til brintinfrastruktur,« fortæller klima- og energiminister Martin Lidegaard (R).\nMinisteren erkender, at 70 millioner ikke lyder af meget, men i forligskredsen lægges der op til, at flere private firmaer og kommuner indgår partnerskaber, for at etablerer ladestandere til elbiler, for en af opgaverne nu er at få dækket flere byer.\n»Tanken er, at de offentlige midler, vi putter ind i det her, skal virke som små frø, vi putter i jorden, og ud af dem kommer der smukke blomster i form af store elbilparker og større virksomheder, der begynder at omlægge deres nære transport til elbiler. Det koster jo lidt at investere i elbilernes infrastruktur og i selve bilerne, men de er i sidste ende billigere i drift, « siger ministeren.\nAnalytikere: Batteriskifte til elbiler er en død sild 09. jan 2013\n#1 Anders Gregersen 23. januar 2013 - 09:44\n"Tanken er, at de offentlige midler, vi putter ind i det her, skal virke som små frø, vi putter i jorden, og ud af dem kommer der smukke blomster i form af store elbilparker og større virksomheder, der begynder at omlægge deres nære transport til elbiler. " Årrrrh, hvor smukt!!\nJeg får sådan lyst til at trodse kulden, ryge en fed, og gå ud og kramme et træ. Det er bare for knæhøj, mand!\n#2 René Low 23. januar 2013 - 10:03\n40 millioner = 4000 el cykler.\nLån dem ud i en måned eller 2, til pendlere der har mellem 7 og 20 kilometer til arbejde i KBH. Måske det lille frø bliver til en tsunami !?.\n#3 Jan Damgaard 23. januar 2013 - 10:04\nDerfor er det vores håb, at vi med forholdsvist få midler kan aktivere en masse privatmidler, fortsætter han.\nDet kan vel kun tolkes som at Danskerne (der ikke gældsætter sig for at købe el-biler) skal brandbeskattes, for at en lille skare "rygklappere" får foræret en flåde af El-biler. De, nu mindrebemidlede, skatteydere må nu holde liv i den gamle spand nogle år endnu.\nHvornår stopper dette "gavecirkus"?\nEr 40 mio kr ikke for meget for en bunke "skrot". Den teknologi der instaleres, bliver jo forædlet efter 10 år. Knægten burde prøve at drive en virksomhed selv, .. uden tilskud.\n#4 Anne Grete Rasmussen 23. januar 2013 - 10:19\nElbiler er ikke maskuline, men\nRigtig god ide, men endnu et skub til elbiler!\nFor at komme videre er det vigtigt, at indføre elbiler der hvor de gør mest gavn i samfundet. Begynd med biler til hjemmeplejen, busser, postbude, sygetransport m.v. De biler som kører meget i byer og som kan lade op om natten på arbejdpladsen.\nDet kunne også være smart med "grønne" taxaer i byerne! Eller undersøg muligheden for at indsætte "grønne" elbiler i stedet for alle de tomme busser, der kører rundt på landet!\nElbiler skal i første omgang markedsføres og sælges til dem, der gerne vil gøre en god indsats for klimaet. Og det offentlige må gå foran. Efterhånden som elbil-teknologien udvikles kommer der nok også mere maskuline el-biler på markedet. (Smil)\n#5 Niels-Søren Bøgh 23. januar 2013 - 12:10\nRe: Elbiler er ikke maskuline, men\nProblemet med elbilen er netop, at den har en meget kort rækkevide og skal lade op i flere timer... så er miljøgevinsten, at dem der køre meget, skal køre mindre?\nElbilen i dens nuværende udgave er netop til dem, der ikke kører ret meget og ikke har brug for en lang rækkevidde - dvs. pendlere i forstanderne til de store byer.\nDem som mig, som køre meget kan køre på e.g. E85 2G, som netto udleder mindre CO2 end en elbil i DK - og det regnestykke kan tilmed laves udgiftsneutral for staten. Hele distributions netværket er der i forvejen og mange af de eksisterende biler kan omstilles på 20 min med en software update - Vi er stadig det eneste land i EU, der ikke har fattet det!\nMen, det kunne måske skyldes at ovennævnte minister lyder som en, der har været på ”grøn/brun konference” på Christiania. Og hvem med private midler vil nu investere i noget helst, som den mand kan pille ved forudsætningerne for, efter stuntet med solcellerne?\nHvis ministeren tænkte sig lidt om, så skulle det også være muligt at anvende sin egen solcelle strøm fra sit eget hjem, til at lade sin egen elbil/plugin-hybrid op, mens solen skinner - og bilen vel og mærke holder ved ens arbejde!\n#6 Martin Veicherts 23. januar 2013 - 12:13\nPrøv med 7 mia!\nDet er på ALLE måder i samfundets interesse, at der bliver opbygget en el-bils flåde (, lige bortset fra den manglende afgift, men selv det kunne være en nyttig maveøvelse for staten) Resultatet af en stor elbilsflåde er selvfølgelig mindre støj og forurening, meget bedre udnyttelse af energi fra sol og særligt vind, men derudover kommer den helt store gevinst, - nemlig: At mens de største bilmærker nøler, pgra. traditioner, den velkendte forbrændingsmotorteknik, den dertil uddannede skare af ansatte, gamle investeringer som ikke har nået deres udløbstid og støttet af olielandenes og -selskabernes let bagstræberiske bekymring, så er der mulighed for et nyt dansk erhvervseventyr i den helt tunge klasse. Der burde gives fuld skrue til udvikling og produktion af elbiler med den følgende stærke efterspørgsel efter ingeniører, teknikere, ufaglærte, designere, trafikplanlæggere, opfindere og handelsfolk. Der kunne både støttes op om mindre og nye udviklings- og opstartsprojekter, men også samles større grupper omkring de relevante institutter på universiteter og "ingeniørhøjskoler" sammen med de store virksomheder som Danfoss og Grundfoss. At det også er en teknologi med potentiale til at brede sig til andre transportformer som f.eks (gods-)sejlads er bare endnu et lovende fremtidspotentiale. Så prøv dog med kr. 7 mia !\n#7 Torkil Bladt 23. januar 2013 - 12:53\nRe: 40 millioner = 4000 el cykler.\nHelt enig, bortset fra at os der ikke bor i Kbh også gerne vi prøve :-) Det der er brug for er ikke el-biler der kan afløse benzinbilerne 100%, men et alternativ der er så billigt (som f.eks. en elcykel) så man har råd til begge. Det vil kunne fjerne mange af bilturene under 20km. Jeg tror dog ikke at de 40mill. rækker til mere end ca 1000 stk, hvis de skal kunne holde mere end et par sæsoner.\n#8 Kurt Christensen 23. januar 2013 - 13:18\nMan kunne bare lave en lov der fastslog at firmaer i københavn med firmabil skulle køre på el.\n#9 Andy Fischer 23. januar 2013 - 14:19\nRe: Prøv med 7 mia!\nDet er på ALLE måder i samfundets interesse, at der bliver opbygget en el-bils flåde\nSå prøv dog med kr. 7 mia !\nDet er jo interessant at konstatere at Better Place gennem de sidste par år har forsøgt at opbygge en el-bilsflåde med fire milliarder kroner på hånden, uden et succesfuldt resultat. Hvad får nogen til at tro det skulle gå bedre med syv milliarder?\nVi kan ikke længere forsvare at bruge skattekroner på en teknologi som forbrugerne ikke vil have.\n#10 Andy Fischer 23. januar 2013 - 14:36\nRe: Med lov skal land bygges\nPrøv at forestille dig en københavnsk teknikervirksomhed med kunder i Nordsjælland. Skal de bo på hotel mens deres elbil lader op, efter at have besøgt et par kunder på samme dag? Skal de have depoter af el-biler placeret strategiske steder i hele deres kundeområde? Skal kunderne have installeret lynopladere for at få besøg af virksomhedens teknikere? Hvem skal betale den tid teknikeren bruger ud af en arbejdsdag på at opsøge eventuelle batteribyttestationer, kunden, staten, mester, ham selv?\nHvorfor er det at tilhængerne af el-biler lever i en fantasiverden hvor dagligdagens praktiske og økonomiske problemer og udfordringer forsvinder som dug for solen når el-bilen nævnes.\n#11 claus becker 23. januar 2013 - 15:13\nDet kan vel kun tolkes som at Danskerne (der ikke gældsætter sig for at købe el-biler) skal brandbeskattes, for at en lille skare "rygklappere" får foræret en flåde af El-biler.\nElbiler tillader hoejere grad af udbygning af vindenergi, og er som saadan med til at goere DK uafhaengige af Mellemoesten. Det har vaerdi for alle borgere. Der er iflg artikel ikke tale om at man foraerer el-biler til nogen, snarere om udbygning af lade-infrastruktur saa folk ikke er saa bange for at loebe toer for stroem.\n#12 claus becker 23. januar 2013 - 15:21\nEl-biler ikke maskuline? Du foelger vist ikke rigtigt med. Den nye Tesla er hurtigere end en BMW M5. Den nye Cadillac ELR har mere omdrejningsmoment end en M3. Min beskedne Chevy Volt = Opel Ampera har (lydloest) omdrejningsmoment paa 370Nm (BMW 320i = 270Nm). Det er ikke et offer at koere i en god elbil.Tvaertimod - rigtigt sjovt, og billigt tillige.\n#13 Anne Grete Rasmussen 23. januar 2013 - 15:32\nJo, de er på markedet. Men jeg har endnu ikke mødt nogle på vejen. De mest solgte er vel de små biler. Og ideen med elbiler er jo netop at vi skal oplade med sol og vindenergi. Dejligt, at der er politisk enighed om at puffe til elbilteknologien.\n#14 Jan Damgaard 23. januar 2013 - 15:32\nDer er iflg artikel ikke tale om at man foraerer el-biler til nogen, snarere om udbygning af lade-infrastruktur saa folk ikke er saa bange for at loebe toer for stroem.\nEn infrastruktur der kan finansieres privat med 110 % afskrivning, så hvorfor denne statslige indblanding. Det burde være nok med en overordnet planlægning som den vi kender for vindmøllerne.\n#15 claus becker 23. januar 2013 - 15:35\nDer er omkring en million danskere som betaler mere i skat end de faar tilbage. De ville saa et smaek paa DKK7000. Men det lykkeligste folkefaerd i verden har jo ikke sagt nej til at aflevere over halvdelen af indkomsten i skat, saa Martin V har saamaend nok ret. Snup lidt mere.\n#16 claus becker 23. januar 2013 - 15:43\nJeg er helt enig med dig i hensigten, Anne Grete, men mange familier har kun een bil og de vil have muligheden for at koere til Skagen. Kender du Opel Ampera? Dem er der solgt otte af i DK. Det er uforstaaeligt at biler som min som har benzin motor som back-up men er el-biler ikke faar reduceret afgifter. Jeg kan koere mellem 40 og 80 km paa stroem foer benzin motoren starter. Det er alle lokale ture men ikke ferie rejser. Jeg har brugt een liter benzin per 2000 km koert. Svaert at slaa\n#17 Jacob Mathiasen 23. januar 2013 - 16:18\nHvad er der bæredygtigt ved en batteripark, som ofte skal udskiftes? Har de løst problemerne med antal opladninger og tabt effekt under opladning i både ledningsnet og batteriet?\nBruger de ikke længere kobber i motorerne?\nHvor mange kilo kobber skal der bruges bare i DK for at omstille hele bilparken både i erhverv og privat.\nOpskaler dette til global omstilling.. Og til dette skal der lægges udbygning af el-nettet samt en 10 dobling af el-produktionen.\nHvor henne kommer den bæredygtige 10 dobbelte el-produktion fra?\n#18 Martin Veicherts 23. januar 2013 - 17:21\n@Andy Fisher - med al respekt og med vore dages direktionsgangshonorarer i mente, så tvivler jeg på at de (påståede) 18 etablerede batteribyttestationer kan løbe op i 4 mia. kr.\nMen man kunne jo lade det komme an på en prøve og lave to puljer med 4 mia kr. i hver og give den ene til en stor organisation med de fremmeste virksomheder/universiteter i DK (inkl Better Place?) og dele den anden ud i mindre bidder til mindre firmaer og opfinder-Oler med ønsket om mest mulig elbil på gaderne for pengene og så se på resultatet efter et par år inkl. antallet af etablerede arbejdspladser.\n@claus becker - statens indtægter er omkring 1000 mia, om året og heraf er ca. kr. 20 mia. fra bilafgifter. Der er ikke tale om ekstraskat (udover når en overtagende virsomhed vil udnytte Better Places skattefradrag).\nPolitikernes forslag er for en gangs skyld virkelig godt, måske bare lige småt nok til at betyde noget. Det er en god aflevering men ikke en offensiv dribling :)\n#19 Anne Grete Rasmussen 23. januar 2013 - 17:37\ncc. Claus. Ja, fint, at der også er hybridbiler til dem, der gerne vil bruge bilen til ferier. Men 8 solgte, er jo ikke mange;0)\nMen min pointe er, at vi skal investere i elbiler til ansatte, der kører faste ruter i byer. ( hjemmepleje, post, taxa, bus) Det giver dobbelt-effekt, da det også gavner bymiljøet. OG selvfølgelig skal de lades op, når der er meget VE-energi på nettet. Det er jo hele ideen. Og stop så al den snak om, at det koster. Et stort flertal er blevet enige om, at vi vil have VE-energi i DK. Og det koster - basta!\n#20 Dan Frederiksen 23. januar 2013 - 19:13\nman kan sige 40 millioner ikke er meget og det er ganske rigtigt men det er positivt nok at beløbet ikke er større når nu brugen af dem er så hovedløs.\n#21 Kurt Christensen 23. januar 2013 - 23:47\nDe kunne flytte ud af københavn, det ville også hjælpe på trafikken.\n#22 Anders Gregersen 24. januar 2013 - 08:17\nMan fristes til...\n... at give ham hér ret (se link til video nedenfor), når han siger, at ingen vil savne de 40 millioner han har stjålet. Det offentlige smider om sig med den slags summer hver dag, uden at nogen lægger mærke til det, siger han.\nDet må man sige, at han har helt ret i. Jeg er bestemt ikke enig i, at han skal have lov til at stjæle 40 millioner fra os skatteydere, men det skal staten sgu' heller ikke.\n#23 Andy Fischer 24. januar 2013 - 10:13\nRe: Godt forslag!\nDe fire milliarder er den samlede investering i Better Place i alle deres datterselskaber. På trods af dette beløb, og diversiteten i lande og kulturer, er det kun lykkedes af etablere en flåde på nogle få tusinde el-biler.\nSom det ser ud nu, vil de 40 millioner heller ikke få mange el-biler på gaden, og historien med at hver el-bil koster adskillige millioner at have kørende, vil dermed fortsætte.\nI fremtiden, når fiaskoen er en realitet, og regnskabet gjort op, vil man ryste på hovedet over de mange milliarder der er spildt på dette eventyr, på bekostning af velfærdssamfundet og dets borgere.\n#24 Aksel Borup Jensen 31. januar 2013 - 16:34\nEnige politikere spytter 40 millioner kr\nIndlægget glemmer helt at fortælle at det er penge der er stjålet fra dieselbilejerne i form af 1000 kr højere "udligningsafgift"\nDer er ca. 600.000 dieselbiler i DK så den øgede afgift er 15 gange så stor som det politikerne "giver" ekstra, altså en ny brandbeskatning af bilejerne.\n#25 john Christiansen 4. februar 2013 - 22:15\n40 mio. kr + moms\nBeløbet er det, som der ca. skal til for at Martin Veichers scenarie pr. 23 jan skulle kunne opstartes. Ikke med de Batteribiler han forestiller sig. Der ligger hele fortjenesten ved udenlandske firmaer, som nyder godt af de 40 mio. kr + meget mere. De "40 mio.+ moms" burde være til testbanen for det DANSKE projekt med biler (RUF), der fortrinsvis kører direkte på strøm, og bruger 1/3-1/4 af en Batteribils energi, og aldrig taber pusten selv ved 200 km/ tim. på "Elbilsmotorvejen." Efter ca. 3 år, kunne hele Storkøbenhavn påbegyndes forsynet med et monorailnetværk mm,til pendlertrafikken, og dermed spare 2/3 af de investeringer, der lægges op til med Letbaner/ Havnetunnel mm. Se så ville vi for alvor have et industrieventyr.


Flydende tapet i gangen + foto\nVælg et flydende tapet til gangen\nFlydende tapet med et mønster\nNår de starter reparationer i lejligheden, tænker de først gennem det indre af stuen eller soveværelset, og gangen trækker sig ofte ned i baggrunden, og det er hun, der møder alle gæster og tager det meste af snavs og støv, der konstant stræber at trænge ind i huset.\nGangens vægge testes konstant for styrke ved at røre ved deres hænder og tøj, og kæledyr vælger af en eller anden grund gangen som en prøveplads for deres kløer. Det er ideelt at sy vægge med tyk plast eller maling med panserbrydende emalje er bestemt de mest praktiske muligheder, men hvad nu hvis du vil kombinere praktisk med skønhed og også skabe et positivt indtryk på huset fra døren?\nOpgaven er mildt sagt ikke let, men heldigvis kan den løses. Der er faktisk mange materialer til udsmykning af gangen i høj kvalitet, men jeg vil gerne tale om flydende tapet. Mange er bange for at bruge dette materiale, unikt i dets kvaliteter og forgæves.\nHer er kun et par positive aspekter, der er relevante specifikt for det indre af gangen:\nPå grund af den konstante åbning af døren, og følgelig en ændring i mikroklimaet, begynder de fleste almindelige tapeter at bevæge sig væk fra væggene med tiden. Flydende tapet af dette problem er helt uden. De har ingen led, hvilket betyder, at der ikke er noget at afvige.\nSkader på vægbeklædning i gangen er uundgåelige, især hvis huset har børn eller kæledyr. Flydende tapet kan gendannes, og du behøver ikke at foretage en gentagelse af reparationen på gangen.\nFlydende tapet er blødt og varmt at røre ved, hvilket betyder, at en følelse af hygge og hjemmekomfort kommer helt fra tærsklen.\nPapir, bomuld og silke, der er komponenter i flydende tapet, elektrificeres ikke og tiltrækker ikke små støvpartikler til overfladen..\nPå grund af den enorme række farver og påføringsmetoder, kan det indre af gangen forbindes med resten af huset.\nVed nærmere undersøgelse af dette materiale findes der naturligvis et antal minusser, men i betragtning af kompleksiteten i et sådant rum som en gang, kan der i princippet ikke være ideelle muligheder. Det vigtigste er at vide, hvordan man skal ledes i valg, og derefter er det indre af gangen ikke kun praktisk, men vil også blive en værdig del af designet til huset som helhed.\nVælg et flydende tapet til gangen ↑\nFørst skal du finde ud af, hvad flydende tapeter er. Der er i alt fire typer, og hver har sine egne kvalitative egenskaber:\nCellulose flydende tapet. Hovedkomponenten i sådanne tapeter er papir, de er mest følsomme over for virkningerne af snavs, fugt og endda enkle berøringer. På trods af de laveste omkostninger blandt «brødre», deres anvendelse i korridoren er uønsket.\nSilk Liquid Wallpaper. De er også baseret på papir, men små silketråde er tilføjet til sammensætningen. Denne belægning er mere holdbar og mindre følsom overfor stød..\nTekstureret sten krum tapet. Af de færdige blandinger – dette er den dyreste mulighed, men brugen af fin marmor som en del gør disse tapeter stabile og holdbare. Det er ideelt til indgangen og andre værelser med et komplekst miljø..\nKombineret. Som regel er en sådan tapet en homogen hvid masse, hvortil eventuelle komponenter tilføjes som ønsket. Oftest bruges de af professionelle efterbehandlere, da visse kvalifikationer og viden kræves for at skabe en blanding af høj kvalitet.\nVigtig! Selv det mest holdbare flydende tapet med stenflis er ret let til mekanisk skade, og du kan ikke klare dig uden yderligere belægning.\nValget af disse indstillinger afhænger i vid udstrækning af personlige præferencer og budgetmuligheder. Under alle omstændigheder er det ønskeligt at dække overfladen på tapetet med lakker på alkyd- eller vandbasis. Dette reducerer den dampgennemtrængelige kvalitet af materialet, men det skaber yderligere beskyttelse mod skader og forurening. Derudover er tapet under lak meget lettere at rengøre, og de mister ikke farven meget længere.\nOvennævnte typer er den praktiske side af emnet, men gangen er æstetisk lige så vigtig. Flydende tapet til gangen skal vælges på baggrund af rumets individuelle karakteristika. Som regel er entréen et lille, smalt rum uden vinduer, hvilket betyder, at det er uønsket at bruge mørke farver i dem, de vil reducere rummet yderligere og skabe en dyster undertrykkende følelse.\nMen det tilrådes at undgå for lyse nuancer, som du ved, de har evnen til at absorbere lys, og så kan du få et påtrængende interiør i gangen, hvorfra du vil forlade så hurtigt som muligt. En lignende følelse skabes i metrobiler, når et for lyst lys bliver påtrængende og ubehagelig.\nMange designere, der udvikler det indre af gangen, går efter små tricks, for eksempel kan du kombinere flere nuancer: nedenfor i en højde på ca. 50 cm er tapetet mørkt i farve, og derefter op til loftet, blødt lys. Denne teknik giver dig mulighed for at aflede opmærksomheden fra gulvet, og overgangen mellem farver øger rummet visuelt.\nEn af de mest betydningsfulde ulemper ved flydende tapet er deres lave modstand mod skader og slid, hvorfor det tilrådes at påføre et akrylbaseret laklag ovenpå.\nVigtig! Lakker med en nitrobase korroderer flydende tapet og opløser farvestoffer i deres sammensætning.\nDet er bedst at påføre lak på overfladen med en simpel børste, men det er værd at huske, at jo mere tekstureret og præget overfladen er, desto vanskeligere bliver det at helbrede.\nFlydende tapet med et mønster ↑\nBaseret på hvordan anvendelsen af flydende tapet forekommer, er det vanskeligt at forestille sig, at de også kan være med et mønster. Det kan de, men tegningen vises ikke af sig selv, den bliver nødt til at arbejde hårdt for at skabe den.\nTegninger til gangen med flydende tapet kan være meget forskellige, det hele afhænger af de personlige præferencer og færdigheder hos den person, der skaber dem.\nFørst og fremmest skal du tegne på den rensede væg med en blyant eller markør, konturerne af den fremtidige tegning, og for nemheds skyld bemærke, hvor farve der vil være. Dernæst skilles det flydende tapet af den farve, der hersker på billedet.\nMaterialet påføres med en lille spatel, men for ikke at overskride konturens grænser. Derefter kan du «male over» andre farver, men kun dem, der ikke berører hovedbelægningen. Det vil sige, at du kun kan anvende tapet ad gangen på de steder, der ikke berører hinanden. Når alt er færdigt, skal overtrækket få lov til at tørre grundigt, som regel tager det en til to dage, så jo mere kompleks og flerfarvet tegningen er, jo mere tid vil vi bruge på dens oprettelse.\nEfter tørring kan du fortsætte med at udfylde baggrunden. Dette gøres på samme måde med en spatel og med endnu større nøjagtighed for ikke at berøre den første farve.\nDet er tilbage at vente et par dage mere, og tegningen med flydende tapet i korridoren er klar. Og for visuelt at gøre dig bekendt med processen kan du se videoen\nHer er processen noget enklere end i den første udførelsesform, og ornamentet kan opnås mere elegant og uden fejl. For at gøre dette har du brug for en stencil med det ønskede mønster, det kan laves uafhængigt eller bestilles hos ethvert reklamebureau, der har et skær.\nTil at begynde med oprettes en baggrund, eller hele væggen er dækket med flydende tapet. Efter at de er tørret ved hjælp af et maskeringsbånd, fastgøres en stencil og et nyt lag tapet af en anden farve påføres ovenpå det end på væggen.\nVigtig! Efter påføring skal du vente i en halv time og først derefter fjerne stencilen. I løbet af denne tid har tapetlaget tid til at tørre, og der dannes ingen striber.\nHvordan man arbejder med en stencil, kan du se videoen\nSom du kan se, er flydende tapet i korridoren ikke kun stilfuldt, men også praktisk. Især hvis du vælger det rigtige farvekoncept. Og tegningerne – skønt ikke en let proces, men er ret i stand til at dekorere den ofte mørke gangen.\nDet vigtigste er ikke at være bange for at eksperimentere, tiderne med samme type reparationer er heldigvis i fortiden, og det moderne marked for bygnings- og efterbehandlingsmaterialer giver ubegrænset fantasifrihed og kreativt udtryk.


Støj/resonans i centralvarmeanlæg - Side 2 - Stoker Pro\nStøj/resonans i centralvarmeanlæg\nIndlæg af Flemmingth » 06 nov 2012 07:19\npeos » 05 Nov 2012, 21:29 skrev:\nTak for hjælpen - jeg tror, at det var et ret godt skud ud i tågen!\nJeg har ingen kontraventiler i systemet, og de eneste termostatventiler, er radiatorventilerne og shuntventilen. Radiatorventilerne har jeg nu udelukket ved at lukke hver enkelt af dem uden effekt på lyden. Jeg kan også lukke af for radiatorsystemerne til en hel længe ad gangen, og det har heller ikke effekt. Shuntventilen har jeg også lukket og åbnet helt, uden at det havde effekt.\nEneste tilbageværende ventil er 3-vejs ventilen til varmtvandsprioriteringen - og her gav den pote! Når jeg presser grebet på siden af motorhuset ned og dermed lukker ventilen mod centralvarmekredsen og åbner mod VVB'en, så forsvinder lyden. Og det er også her, at lyden virker kraftigst. Så meget tyder på, at det er 3-vejs ventilen, der står og klaprer.\nSpørgsmålet er så bare, hvad der kan gøres. Skal den skiftes, eller kan den justeres?\nMotorventilen er denne: http://www.dvcenter.dk/udstyr-varmeanla ... tiler.html\nUndrer mig lidt, at den ventil kan give lyd fra sig. Den virker ved at en glider åbner for den ene eller anden sideport.\nEr den gammel og slidt så glideren er løs i sit styr ?\nHar du haft aktuatoren afmonteret og kontrolleret at ventilens fjeder er OK ?\nIndlæg af peos » 06 nov 2012 07:25\nDen er ca. ½ år gammel.\nMotorhuset sidder ikke helt stramt på ventilen, men jeg tror ikke, at det er det. Jeg har prøvet at tage motorhuset af, og det ændrer ikke lyden, men når jeg derefter trykker fjederen let nedad, så forvinder lyden.\nIndlæg af pso » 06 nov 2012 09:14\nDu har naturligvis luftet alt ud flere gange, luft kan give resonans. Specielt er der en luftfælde ved 3 vejs ventil.\nDu kan også prøve at skifte dine rørbæringer på det stykke der ryster til dem med gummiindlæg, det kan dæmpe resonansen,\nOm det er nok eller om din 3 vejs ventil har en slap fjeder?\n1,8 bar er vel i den høje ende mindre tryk burde kunne gøre det. Værd at prøve\nIndlæg af peos » 06 nov 2012 18:16\npso skrev: Om det er nok eller om din 3 vejs ventil har en slap fjeder?\nNu er vi vist ved at være meget tæt på sagens kerne.\nJeg har lige haft motorhuset af igen, og det er helt tydeligt, at når jeg presser fjederen ned (hvilket jo må have samme virkning som en strammere fjeder), så holder ventilen op med at klapre.\nFjederen ser ud til at kunne skiftes, så jeg håber, at man kan få en ny. Det ville være en del nemmere end at skifte hele ventilen.\nJeg ringer til DV Center i morgen for at høre, hvad der kan gøres.\nTak for alle gode bidrag til problemknusningen.\nIndlæg af Flemmingth » 06 nov 2012 20:09\npeos » 06 Nov 2012, 18:16 skrev:\nNår nuværende fjeder uden problemer kan holde ventilspindlen i sin yderposition, hjælper det ikke med en strammere fjeder.\nTror snarere der er noget løsgået inde i ventilen. Kun et rent gæt, da jeg aldrig har haft mine tre (en 3-vejs og to 2-vejs) adskilt, da de fungerer upåklageligt.\nIndlæg af peos » 07 nov 2012 07:43\nFlemmingth skrev: Når nuværende fjeder uden problemer kan holde ventilspindlen i sin yderposition, hjælper det ikke med en strammere fjeder.\nTror snarere der er noget løsgået inde i ventilen.\nDet tror jeg også, at du har ret i. Palen/spindlen ryster ikke mere end resten af ventilen.\nIndlæg af peos » 11 nov 2012 18:16\nSå er ventilen skiftet, og foreløbig har der ikke været lyd fra anlægget. Så nu krydser jeg fingre!\nTime: 0.336s | Queries: 40 | Peak Memory Usage: 3.13 MiB


den 17. februar - Seks Traner var i weekenden på besøg i Fæsted mose, lidt nord for Obbekær skole. - Jeg har tidligere stødt på Tranen derude, og jeg kunne godt forestille mig at det kunne blive det nye Traneland, da den yngler både øst og syd for Ribe.\nden 16. februar - Kørte jeg lige en tur ud i Nationalparken og omkring Kammerslusen og så hjem igen. Spurvehøgen havde lige spist, og gad næsten ikke at lette selv om jeg kom lidt tæt på. Blisgæssene er nu dukket op og blander sig her med Bramgæs og Knortegæs.\nOg Sjaggeren ses næsten overalt derude. - Og på vejen hjem kom jeg på skudhold af Hvinanden her i Dagmarsåen.\nden 4. februar - Jedsted enge har siden efteråret været oversvømmet fordi udløbet ved Kongeåen sander til, og alle har glemt hvem der har det egentlige ansvar for at dette ikke sker. - De våde enge er rigtig fedt for engfuglene, som lige nu er i frit fald, og rigtig skidt for landmændene som ikke kan tilså markerne eller bjærge afgrøderne. - I virkeligheden var det bedste måske, om Aage V. Jensen fonden eller staten gik ind og gav en skrald på hele Ribemarsken eller bare de lavest liggende områder..\nDen 3. februar - Jeg blir harm når jeg læser at Energinet vil føre en 400kv luftledning tværs over fuglereservatet ved Ribe Østerå, som iøvrigt er Natura2000 område, og videre til Tyskland. Der går i forvejen 14 luftledninger, fra elværket i Tange og sydpå. De er hvert år skyld i mange dødsfald blandt svaner og gæs, som flyver ind i dem og brækker vingerne, når de i skumringen går til overnatning i Østeråen. Så det eneste rigtige må være at grave kablerne i jorden. - Energinet kan jo ikke kalde det grøn energi, hvis det er på bekostning af naturen. - Hvert år overvintrer op imod 1000 gulnæbbede Svaner på markerne omkring Ribe, som her ved Tangevej, hvor der i weekenden var omkring 300 Knop- Pibe- og Sangsvaner fouragerede sammen med en million måger...næsten\n- og ved Obbekær er der rigtig mange gulnæbbede svaner, sammen med Grågæs og Blisgæs, og så lige en lille flok Gråsisken på overvintring.


Statens penge styres hverken visionært, modigt eller dygtigt, mener en professor, der vil lave det hele om\nPenge, der skulle have løftet psykiatrien, gik i stedet til gæld og huller i regnskaberne.\nPer Nikolaj Bukh ser på sin have gennem ruden, mens vi taler sammen. Han tænker på at anlægge en overdækket terrasse. Sådan en med glasruder og appelsintræer, fortæller økonomiprofessoren over telefonen. Problemet er bare, at det eneste sted i haven, hvor han faktisk har plads til en terrasse, ikke passer særlig godt til et orangeri. Det vil blive både dyrt og besværligt. “Men det er den mulighed, jeg har,” som han siger.\nPer Nikolaj Bukh er professor i økonomistyring ved Aalborg Universitet, hvor han forsker i, hvordan staten fordeler ressourcerne i den offentlige sektor. Når han ser på sin have og mulighederne for at bygge en terrasse, ved han, at han må nøjes med den mindst ringe løsning. Hvis han havde en tom byggegrund, ville han bygge terrassen på den helt rigtige måde. Men nu står huset der, og så må han finde en mellemvej. Det er det samme, når den danske stat gerne vil lave ting om, siger han. “I den offentlige sektor starter man med noget, der ikke er særlig godt. Det er ikke katastrofalt, men det er lidt halvdårligt. Så laver man nogle små inkrementelle forbedringer, og så får du den næstringeste løsning.”\nVi taler sammen, fordi der lige er sket noget mærkeligt. Da regeringen og dets støttepartier i december 2019 blev enige om en finanslov, afsatte de 600 millioner kroner til at løfte psykiatrien. Men nu har magasinet Altinget afsløret, at to regioner har brugt ret mange af de millioner på noget helt andet. Region Nordjylland har brugt 23 ud af sine 60 millioner kroner på at lukke huller i regnskaberne, som de har forklaret. Region Hovedstaden har brugt 90 ud af i alt 141 millioner kroner på at betale gæld af på hospitalsudstyr.\nDet mærkelige er, at det faktisk ikke er så vanvittigt, som det måske lyder. Samtidig viser den her lidt småknudrede sag ind i, hvordan penge i virkeligheden flyder rundt i de offentlige systemer. Og ifølge økonomiprofessoren viser historien om psykiatriens penge ind i en af de største hæmsko i velfærdsstaten.\nBureaukratiet i velfærdsstaten får tit Per Nikolaj Bukh til at tage sig til hovedet. Han starter med at forklare det sådan her: Hvis man skal træffe en beslutning, er det altid bedst, mener han, at have så mange valgmuligheder som muligt. Begrænsninger er en dårlig vej fremad for den, der skal træffe beslutningen. Men når regeringen og Folketinget sidder på pengekassen, er det også dem, der bestemmer, hvor minutiøst de vil fordele pengene.\nDen socialdemokratiske regering, og i særdeleshed statsminister Mette Frederiksen, har længe lovet, at regeringen ville stå for et opgør med detailstyringen. På det kommunale topmøde i marts 2021 gentog hun over for de fremmødte kommunaldirektører, at hun ønskede, at Folketinget og byrådene fremover ville slippe tøjlerne mere. “Jeg håber virkelig, at vi den her gang har forstået, hvor meget vi ødelægger som politikere, hvis vi styrer den offentlige sektor i stedet for at give plads til ledelse,” sagde hun og fortsatte: “Jeg håber virkelig, at vi den her gang tænker i, at vi skal skabe de overordnede rammer, vi skal være klar på målene, og vi skal have mere velfærd for de penge, som vi bruger.”\nKnap havde hun talt færdig, før talerstolen blev overtaget af Kommunernes Landsforenings næstformand Martin Damm, der påpegede, at regeringen kører videre i vanlig stil på trods af store ord om erkendelser. Et af de seneste eksempler kommer fra en aftale på skoleområdet på 600 millioner kroner mellem Folketingets partier. I aftaleteksten finder man en nøje plan for, hvordan millionerne skal fordeles. Ti millioner kroner skal gå til elevrådene og kan eksempelvis bruges på pizza, lyder det. Netop den slags aftale er ifølge Per Nikolaj Bukh udtryk for, at kontrollen med regionernes og kommunernes økonomistyring har taget overhånd. “Det kan godt være, at politikerne synes, det er en god idé, og det er de da i deres fulde ret til at beslutte, men man får ikke nødvendigvis det rigtige ud af pengene,” siger han. En kommunes behov afhænger naturligt nok af, hvad man i forvejen har prioriteret, og hvilke behov indbyggerne har. “De pressede kommuner har jo brug for pengene til kernevelfærden, ikke til pizzaer til elevrådet.”\nPå lignende vis rejser historien om de 600 millioner til psykiatrien et grundlæggende spørgsmål om, hvordan velfærdsstaten skal bruge og fordele sine penge. Og hvordan de penge kan ende overraskende steder.\nDa regeringen med et flertal af Folketinget vedtog finansloven for 2020, besluttede de, at psykiatrien skulle have et “markant løft”, som det hed. Det skylder vi de tusindvis af danskere, der lider af psykisk sygdom, udtalte Danske Regioners formand Stephanie Lose. Men det gik altså ikke helt, som politikerne havde tænkt sig, for regionerne kunne ifølge deres egen forklaring slet ikke nå at bruge pengene i 2020. De hænder, der skulle ansættes, og de sengepladser, der skulle findes, krævede længere tid, har de ansvarlige siden sagt. Samtidig vidste de, at pengene skulle bruges, for ellers kunne det se ud, som om der slet ikke var brug for et løft.\nDet svarer til at bruge sin ferieopsparing på at afbetale gæld, fordi coronapandemien har aflyst din sommerferie. Som privatperson kan du gemme pengene på en opsparing, men den mulighed har regionerne ikke, forklarer Per Nikolaj Bukh. Regionernes regnskaber skal nemlig udlignes hvert år, og det betyder, at det langtfra er første gang, at der dukker historier op om pludselige indkøb eller mærkværdig brug af penge, der var tiltænkt noget helt andet. Derfor skal man ikke nødvendigvis tage sig til hovedet over, at regionerne har brugt pengene til psykiatrien på andre områder. Man kan dog godt, tilføjer Per Nikolaj Bukh, stille et grundlæggende spørgsmål ved, om den danske stat forvalter de offentlige midler på bedst mulig vis.\nDa jeg spørger ham, hvorfor regeringen ikke ‘bare’ laver regionsmodellen om, sådan at regionerne kan spare penge op ligesom os andre og ligesom kommunerne, svarer han, at den historiske kontekst er vigtig. For når man har fået grønt lys til at spare penge op, kan man også bruge flere penge, end man har, og love, at man vil spare op næste år. Før amterne blev til regioner i 2007, var det et tilbagevendende problem ved de årlige budgetforhandlinger med staten. For at undgå, at det ender som et tåkrummende afsnit af Luksusfælden, styrer regeringen derfor regionernes pengekasser fra år til år. “Der er ikke noget valg om at holde budget,” siger Per Nikolaj Bukh. “Det er ikke bare helt umuligt, det er fuldstændig umuligt. Det er en meget, meget stram styring.” Derfor drømmer han om en såkaldt overførselsadgang i regionernes og kommunernes budgetter. Det ville give dem mulighed for at budgettere længere end et år ad gangen, og det ville, mener han, betyde færre tossede historier om pludselige indkøb og omfordeling af penge. Og måske kan det åbne for, at velfærdsstaten oftere kan hæve sig over de næstringeste løsninger.\nPer Nikolaj Bukh har “100 idéer til at gøre velfærdsstaten bedre”, som han siger. En af dem handler om fleksibilitet og tillid. Den såkaldte overførselsadgang, som ville tillade kommunerne at overføre penge fra år til år, behøvede ikke engang udgøre et særlig højt tal, siger han. Den samlede serviceramme for de danske kommuner er i år på 267 milliarder kroner. Med en fleksibilitet på bare én procent kunne kommunerne altså samlet have en elastik på 2,67 milliarder kroner. Det er mere, end regeringen afsatte til at opkvalificere danskere, der har mistet deres job under coronakrisen. “Man ville give kommunerne passende frihedsgrader, men uden at sætte landets økonomi over styr, fordi det trods alt kun er én procent,” siger Per Nikolaj Bukh. Tilsvarende kan Finansministeriet og regeringen sige til de kommuner, der mener, at de skal have flere penge, at de jo passende selv kan betale for udgifterne med deres opsparing. Han foreslår også, at der kunne være forskellige procentsatser afhængigt af kommunens størrelse – for Københavns Kommune ville en halv procent være nok, siger han, mens mindre kommuner vil få gavn af to til fem procent.\nDet bringer os tilbage til orangeriet, appelsintræerne og “princippet om det næstbedste”, som han kalder det. Økonomiprofessoren tøver nemlig ikke, når han skal kritisere regeringens og Folketingets måde at forvalte statens pengekasse. “Man har ikke viljen, evnen eller modet til at tænke visionært nok omkring, hvordan velfærdssamfundet skal indrettes,” siger han. Inden vi skilles, siger jeg til Per Nikolaj Bukh, at der nok er visse politikere, der ville blive noget stødt over at høre ham sige, at den danske stat styres uden visioner, mod og evne til store forandringer. Det er der nok, svarer han. Men så simpelt er det.\nEr det ikke også et spørgsmål om mådehold, spørger jeg. Er den stringente kontrol ikke et udtryk for en regering, der vil sikre sig, at ingen driver rovdrift på fællesøkonomien til deres eget bedste, og derfor det fornuftsbetonede valg? “Jojo,” siger han. Men sådan er politik. Det er et gamble. Så slutter han med at sige, at han som professor udtaler sig “kækt”, men at hans forslag hviler på adskillige års forskning. “Hele den struktur, vi har med regioner og kommuner, er en hæmsko for at lave noget om på en rigtig god måde. Skal man tænke visionært, skal man tænke nogle år ud i fremtiden. Det kan være langt bedre at få den næstbedste løsning om fem år end den næstringeste i overmorgen.”