En rummelig og inkluderende skole - PDF\nDownload "En rummelig og inkluderende skole"\n1 En rummelig og inkluderende skole Af Camilla Jydebjerg og Kira Hallberg, jurister Den rummelige folkeskole er et af de nøglebegreber, som har præget den skolepolitiske debat de sidste mange år. Både på internationalt, nationalt og lokalt plan er der blevet og bliver der fortsat arbejdet på at gøre folkeskolen rummelig og inkluderende. Men hvad er en rummelig folkeskole? Hvad vil det sige, at folkeskolen er inkluderende? Hvordan udmønter det sig på skolerne, og hvilken betydning har det for børn med funktionsnedsættelser? Disse spørgsmål har Center for Ligebehandling af Handicappede set nærmere på i 2005 ved at spørge landets kommuner om, hvordan de arbejder med rummelighed og inklusion på kommunens skoler. Vi har spurgt samtlige kommuner og fået svar fra 143. Ni af disse kommuner har vi efterfølgende kontaktet telefonisk for at få uddybet deres besvarelser. Svarene viser, at langt de fleste af alle de kommuner, der har svaret, har gjort sig tanker om inklusion under en eller anden form. Men der er også kommuner, der oplyser, at de overordnet ikke arbejder med rummelighed. Af de kommuner, som arbejder med rummelighed, har mange enten rummelighed eller inklusion indskrevet i skolepolitikken eller vedtaget som politisk fokusområde. I mange kommuner har arbejdet med rummelighed også ført til konkrete projekter på de lokale skoler. 53\n2 Der er kommuner, der oplyser, at de overordnet ikke arbejder med rummelighed Kira Hallberg (t.v.) og Camilla Jydebjerg er jurister og akademiske medarbejdere i Center for Ligebehandling af Handicappede Rummelighed eller inklusion Det er ikke entydigt, hvordan begreberne inklusion og rummelighed skal forstår. Blandt nogle fagpersoner opfattes inklusion som et bedre dækkende begreb end rummelighed. Center for Inklusion forklarer det således: At inkludere betyder at medregne og er et mere vidtrækkende begreb end rummelighed og social integration. Rummelighed kan optræde uden social integration som en fysisk eller funktionel integration. Eksempelvis kan børn og unge med særlige behov være placeret i normale skoler eller normale daginstitutioner i form af knaster eller specialklasser uden kontakt til børnene eller de unge i det normale system. Vi har brugt denne begrebsafklaring og tager derfor udgangspunkt i, at ordene inklusion og rummelighed har hver deres betydning. Inklusion indebærer ikke alene fysisk integration, men også social og læringsmæssig integration. Inklusion kan kun være et sammen og aldrig et ved siden af. De kommuner, der har svaret på vores henvendelse, anvender i overvejende grad ordet rummelighed, når de beskriver deres arbejde. Det fremgår dog, at ordene rummelighed og inklusion til tider forstås synonymt, og ofte er det ikke helt klart, hvad kommunerne mener med begreberne. Følgende citat er formentlig dækkende for mange kommuners forståelse af, hvad rummelighed vil sige: Rummelighed handler om, at der er plads til og accept af den enkelte. Regler og konventioner Ifølge folkeskolelovens 2 har kommunalbestyrelsen ansvaret for, at alle børn sikres vederlagsfri undervisning i folkeskolen. Undervisningen gives normalt i den lokale folkeskole, medmindre barnet har behov for særlig hensyntagen eller støtte. I disse tilfælde kan kommunalbestyrelsen indstille til amtsrådet, at det skal overtage forpligtelsen til at sørge for undervisningen. Folketinget vedtog i maj 2000 en ændring af folkeskoleloven. De politiske intentioner bag loven var blandt andet, at specialundervisning skal ske så tæt på den enkelte elevs nærmiljø som muligt, at kvaliteten i specialundervisningen skal fastholdes, og at eleven så vidt muligt skal blive i det almene skolesystem. Som følge af ændringen af folkeskoleloven iværksatte Undervisningsministeriet KVIS-programmet, som står for kvalitet i specialundervisningen. I 2003 blev KVIS-programmet midtvejsevalueret af Danmarks Evalueringsinstitut. De konkluderede, at KVIS har været med til at sætte fokus på kvalitet i specialundervisningen og på rummelighedsbegrebet, men at henvisningsfrekvensen til specialundervisningen ikke var faldet. Internationalt set har man også diskuteret, hvordan uddannelse kan blive en mulighed for alle, og med Salamanca Erklæringen, som Danmark har underskrevet, har man fastslået, at alle børn har en grundlæggende ret til uddannelse i de almene skoler. 54\n3 At inkludere betyder at medregne og er et mere vidtrækkende begreb end rummelighed og social integration Bliver der plads til alle i den inklusive skoleklasse? En af intentionerne bag de fleste kommuners arbejde med rummelighed og inklusion er at bryde henvisningskurven til specialundervisningen og sørge for, at flere børn kan få et kvalificeret undervisningstilbud i den kommunale folkeskole. På trods af kommunernes intentioner og på trods af, at den skolepolitiske debat i det hele taget har været præget af tanker om rummelighed og inklusion, undervises et stigende antal elever uden for distriktsskolen. En del kommuner arbejder med overskrifter som skolen for alle. Det kan dog læses i svarene og materialet fra kommunerne, at det nok snarere er skolen for så mange som muligt, man arbejder hen imod. En kommune forklarer det sådan: Rummelighed er det forhold mellem individ og fællesskab, hvor problemer i forholdet først og fremmest søges løst gennem forandringer i fællesskabet, men hvor individet har ret til at blive involveret i et andet fællesskab, hvis dette vurderes at være det bedste for hende/ham. Det er i reglen barnets bedste, kommunerne tager udgangspunkt i, når de forklarer, hvorfor ikke alle børn kan være i almenskolen. Nogle vil have behov, som simpelthen ikke kan opfyldes i almentilbuddene. Enkelte kommuner definerer rummelighed primært som et spørgsmål om, at børnene skal kunne rummes lokalt i kommunen snarere end at skulle kunne rummes i almenklasserne. Samlet peger materialet på, at de fleste kommuner har en trinvis tilgang til skoletilbud. Der tages udgangspunkt i, at børn skal undervises i almentilbuddene. Nogle børn vil dog have behov for et specialundervisningstilbud. Disse børn skal så vidt muligt have et lokalt tilbud. Kan det ikke lade sig gøre, må man visitere til et tilbud uden for kommunen. Denne tilgang er i overensstemmelse med intentionerne bag folkeskolelovsændringen fra 2000, hvor der lægges op til, at eleven så vidt muligt skal blive i det almene skolesystem, og at specialundervisning skal ske så tæt på den enkelte elevs nærmiljø som muligt. Mange kommuner har i tilrettelæggelsen af deres arbejde med rummelighed og inklusion haft udgangspunkt i børn med problemer i relation til adfærd, kontakt og trivsel, de såkaldte AKTbørn. Som det forklares af en kommune: Man har i arbejdet haft udgangspunkt i AKT-børn, fordi man her har kunnet se et problem, og fordi der er ganske mange AKT-børn. Dette skal givetvis ses i sammenhæng med, at det er for denne gruppe af børn, henvisningsprocenten er steget mest. Kommunerne har dog ikke afgrænset AKT-børn som arbejdets eneste målgruppe. I nogle kommuner er der også iværksat projekter, der kommer børn med andre former for funktionsnedsættelser til gode. Følgende uddybning er formentlig rammende for tankerne i mange kommuner: Efterhånden som arbejdet leder til en kulturændring, vil det komme alle børn til gode. Arbejdet skal jo lede til, at man ikke længere tænker i at finde tilbud uden for lokalmiljøet, men tænker i, hvordan løses situationen for barnet i lokalmiljøet. Hvordan skaber man en rummelig og inkluderende skole? Der er mange tilgange til arbejdet med rummelighed og inklusion; mange mål og mange metoder. Der er dog flere ting, der går igen i kommunerne. Nogle kommuner har organiseret arbejdet med rummelighed og inklusion tværfagligt. Der arbejdes både med skoleområdet, daginstitutionsområdet og fritidstilbudsområdet, 55\n4 Sociale vanskeligheder gør det svært at følge med i skolens dagsorden og instanserne samarbejder om at skabe mere rummelige og inklusive miljøer i kommunen. Andre har forankret arbejdet i det forebyggende arbejde og fokuserer på at bryde den negative sociale arv. Mange kommuner taler om omstrukturering af klasseundervisningen, implementering af nye læringsstile og efteruddannelse af personalet som redskaber til at skabe øget rummelighed og inklusion. En del har også planer om at omstrukturere PPR og den kommunale specialundervisning, så PPR får en konsultativ rolle for lærere, pædagoger og det øvrige personale. Mange vil også indføre nye organisationsformer, for eksempel i form af selvstyrende team. En del kommuner har desuden fokus på økonomiske incitamenter. Nogle oplyser, at midlerne skal overflyttes fra specialområdet til almenområdet; andre har indført nye ressourcestyringsmodeller, hvor pengene enten følger barnet, eller hvor det økonomiske ansvar for specialundervisningen er udlagt til skolerne. Der er mange kommuner, der sætter ind i forhold til bygninger og lokaler. En omorganisering af klasse-undervisningen stiller krav om en ændret arkitektur, der i højere grad understøtter differentieret undervisning og nye former for holddannelser. Det ser ikke ud til, at det at sikre fysisk tilgængelighed for børn med funktionsnedsættelser er en del af rummelighedsprojekterne. Dog har nogle kommuner også medsendt deres handicappolitik, hvoraf det fremgår, at man stræber efter fuld tilgængelighed på skoleområdet. Det fremgår af materialet, at en del af arbejdet med rummelighed handler om kulturændringer. Der er generelt meget fokus på at ændre begreber, tænkemåder, børnesyn og pædagogiske praksisser. En kommune forklarer: Der arbejdes på at ændre begrebssættet om almen undervisning og specialundervisning, så de to begreber smelter sammen i et fælles syn på læring og udvikling. I stedet for at bygge undervisningen på mangler hos personen skal dennes udviklings- 56\n5 I stedet for at stille spørgsmål som: Hvem er problemet her?, kan vi spørge Hvilke deltagelsesmuligheder har barnet eller børnene adgang til? muligheder i fokus, og blandt andet skal specialundervisningen i stadig højere grad tilpasses de almindelige undervisningsmiljøer. Meget af kommunernes arbejde tager som nævnt udgangspunkt i AKT-børn, og de har derfor udviklet tiltag, der specifikt er målrettet AKT-børn. Der er for eksempel uddannet AKTressourcelærere, oprettet AKT-støtteenheder, og afholdt AKT-kurser for pædagoger og lærere. Konklusioner og anbefalinger Det er meget varierende, hvor længe kommunerne har arbejdet med inklusion, hvordan de præsenterer arbejdet, og hvilke forventninger de selv har til det. Det er derfor svært at sige noget generelt om kommunernes arbejde med inklusion, og hvilken betydning dette arbejde på sigt får for børn med funktionsnedsættelser. Overordnet kan man sige, at rigtig mange kommuner er meget fokuserede på at skabe skoler, der bliver bedre til at hindre, at børn udskilles fra almenmiljøet. Samtidig er der enighed om, at nogle børn skal have et andet tilbud end distriktsskolen. Der er en tydelig tendens til, at der har været en høj grad af fokus på AKT-børn i arbejdet med rummelighed. På baggrund af centrets indsamling af viden anbefaler vi: At der centralt udarbejdes et inspirationsmateriale, som kan påvirke definitionen af, hvad man mener, rummelighed og inklusion betyder. Materialet skal ligeledes understrege, at kommuner og skoler bør arbejde med inklusion i betydningen såvel fysisk som pædagogisk som social rummelighed. At der tilvejebringes et solidt forskningsbaseret materiale, som afdækker, hvorfor valget mellem specialtilbud og almentilbud falder ud, som det gør. Hvilke faktorer, aktører og argumentationer trækker i henholdsvis den ene og den anden retning? At det sikres, at der genereres viden om, hvordan børn med funktionsnedsættelser bedst inkluderes på distriktsskolerne. Der skal være viden, der dækker alle handicapgrupper. Dette kan eventuelt ske ved, at man opretter en vidensbank i VISO, hvor skolerne kan henvende sig, når et barn med en funktionsnedsættelse skrives ind. At man har fokus på, hvem der ikke inkluderes i almentilbuddene, og kontinuerligt diskuterer af-grænsningen mellem almen- og specialtilbud. Der bør iværksættes danske undersøgelser, herunder effektundersøgelser af specialundervisningen kontra almenundervisningen. At fysisk tilgængelighed indarbejdes i rummelighedsprojekterne. Uddrag af rapporten Rummelighed og inklusion i folkeskolen 57


Rodskæring - MPEntreprise\nRodskæring af kloakrør kan både være effektivt og spare dig for mange penge på dyre udgravninger. MPEntreprise kan hjælpe med alle typer for rodskæringer, hvor du har garanti for et professionelt stykke arbejde, som bliver udført til det aftalte tidspunkt. Hos MPEntreprise har vi kun erfarne fagfolk, som værner om sit håndværk.\nFå assistance til rodskæring af din kloak\nVi hjælper med rodskæringer og udfræsninger på det meste af Sjælland. Kontakt os derfor i dag, for at tage en nærmere uforpligtende dialog omkring omfanget af opgaven og de løsningsmuligheder, som måtte være for dit budget.\nVi kan kontaktes på vores døgntelefon +45 4920 3334 eller +45 4030 7551 ellers skriv en besked .\nVi har moderne udstyr\nVi har meget erfaring med rodskæring\nHvilke årsager kan der være til rodskæringer?\nDer findes en række årsager til, at det kan blive nødvendigt at foretage en rodskæringsopgave. Hvis du har store træer eller en hæk i haven kan rødderne i nogle tilfælde have trængt sig ind i rørene. Der kan i andre tilfælde opstå aflejringer i rørene, som f.eks. kan skyldes fedt eller betonrester m.m.\nFor at kunne udføre et mere effektivt og grundigt stykke arbejde benytter vi hos MPEntreprise typisk en TV-inspektion i forbindelse med rodskæringen. Dette giver os mulighed, for at kunne følge med under selve rodskæringen på skærmen, og samtidig sikre at rødderne er fjernet 100% fra kloakrørene. Dermed har vi også mulighed, for at kunne gennemse at dine rør er, som de skal være, og om der evt. skulle være rotter i dit kloaksystem. I dette tilfælde tilbyder vi en gratis rottespærrer i den periode, hvor vores arbejde står på.\nHvad koster en rodskæring?\nMPEntreprise kan tilbyde dig en hurtig og effektiv rodskæring til landet mest attraktive priser. Det kan vi på baggrund af vores 25 års erfaring ved vi præcis, hvordan vi effektivt løser en række forskellige opgavetyper for rodskæringer, så dit kloaksystem igen fungerer optimalt.\nVi lever i dag af høj kundetilfredshed, og gør derfor en dyd i at rådgive vores kunder på bedste vis. Derfor vil du opleve, at vi tager en professionel dialog med dig, så du kender omfanget af opgavens størrelse og en fast pris, så der ikke kommer nogle ubehagelige overraskelser for dig.\nRodskæringsopgaver kan variere fra bolig til bolig, og det er derfor mest fordelagtigt for dig, at vi kommer ud og giver dig et gratis og uforpligtende tilbud.\nEr du i tvivl, om der er rødder som evt. tilstopper dine rør i dit kloaksystem, og volder dig problemer? Med en effektiv og hurtig TV-inspektion kan vi afgøre og fastlægge, om det aktuelle problem skyldes rødderne eller om det evt. rotter, som er skyld i at dit kloaksystem er tilstoppet. Viser det sig at være indgroede rødder, som er trængt ind i dit kloaksystem, så hjælper vi øjeblikket, effektivt og til landets mest attraktive priser.\nVi har døgnservice, hvilket betyder at du kan kontakte os alle timer i døgnet på vores døgntelefon +45 4920 3334 eller +45 4030 7551 ellers skriv en besked.


Apple vil lancere opdateret udgave af premium høretelefoner |\nApple vil lancere opdateret udgave af premium høretelefoner\nHovedtelefoner, iPhone, WWDC\nIfølge nye rygter vil Apple lancere nye høretelefoner samtidig med HD-lyd i iTunes Store.\nFor en månedstid siden kom det frem, at Apple muligvis planlægger at lancere lossless 24-bit musik, også kaldet HD-lyd, i iTunes Store. Lancceringen skulle falde sammen med en ny opdateret udgave af Apples premium In-Ear Headphones, skriver www.macotakara.jp . Disse høretelefoner skal ikke forveksles med dem, der følger med iPhonen som standard.\nBegge dele skulle i følge rygterne blive præsenteret på Apples WWDC-konference i starten af juni. Pudsigt nok er der også er rygter om at hovedtelefonproducenten Beats's stiftere Dr. Dre og Jimmy Iovine vil medvirke på WWDC. Om det så har noget med hinanden at gøre, er ikke til at vide.\nPremium-udgaven kan købes for 599 kr i Apple Store (link).\n14. maj 2014 kl. 14:57\nI så fald må man håbe at høretelefonerne bliver opgraderet til faktisk at være noget der kan defineres som "Premium".\nDet kan man under ingen omstændigheder sige om den model de tager 599,- for i dag. Designmæssigt, ja. Men lydmæssigt ligger de nok på linie med dem man køber til 49,- på Shell...\n14. maj 2014 kl. 16:18\nDet er måske også at stramme den en anelse. Der findes rigtig mange andre der gør det bedre end Apple til prisen, men så dårlige er de altså heller ikke. 250 kr havde dog nok været en mare fair pris.


Lyt til lydbogen “Skønlitteratur på P1: Sommerdigte 2017-06-28” på Bookmate\nSkønlitteratur på P1: Sommerdigte 2017-06-28\nDet er de lyse, lyse nætters tid og i denne uges Skønlitteratur på P1 skal vi beskæftige os med en hel masse sommerlyrik. Vi tager afsæt i en bog om fænomenet 'Dagens digt', som kunne høres i radioen hos DR i en lang årrække. Navnet siger nærmest det hele: Et digt hver dag, sendt i radioen. Vi har håndplukket nogle af disse digte, som har med sommer at gøre. De er blandt andet skrevet af Holger Drachmann, Halfdan Rasmussen og Hans Adolph Brorson.\nKlaus Rothstein har inviteret Tore Leifer, som til daglig er vært på P1 Eftermiddag med i studiet. De skal diskutere digtene, Tore Leifer vil læse op, og så skal vi også omkring nogle musikalske tolkninger af sommerdigte.\nVært: Klaus Rothstein.


Poul Due Jensens Fond - Fra tvivl til vejen fremad\nHvad har en villa i et industrikvarter i Randers til fælles med et gammelt arresthus i Grenaa? Svaret er RUN og 50 unge på vej fra tvivl til tillid og planer for fremtiden. De to adresser tilhører ungdomsskolerne i Norddjurs og Randers, og her mødes dagligt unge, der tilhører den såkaldte NEET-gruppe (Not in Education, Employment or Training) med voksne, der har tro på de unge - og store ører. Det er nemlig vigtigt, at udgangspunktet er de unges.\nProjektet har været i gang i omkring 9 måneder, og det første kuld på 25 unge er så småt ved at have skitserne klar til det, de efterfølgende skal i gang med, når de forlader enten villaen i industrikvarteret, eller cellerne i arresten på torvet i Grenaa.\nRUN har allieret sig med sociologen og journalisten Aydin Soei, der bl.a. er kendt for begrebet modborgerskab om marginaliserede unge og adskillige bøger. Aydin Soei ser projektmagerne over skulderen og deler undervejs sine betragtninger med de involverede. I maj måned var det ”de voksne” og deres tiltag til de unge, der var sat på agendaen. Til efteråret vil Aydin Soei tale med de unge og få deres tanker om projektet, undervisningen og målsætninger nedfældet.\nDen uundværlige relation\nAydin Soei ser nogle kendetegn ved projektet, som gør det anderledes end andre tilbud til tvivlende unge.\n”For det første er der god tid til de unge, der er god tid til at opbygge relationen. Det sker ikke så ofte længere”, forklarer Aydin Soei.\n"For mig er det gennemgående træk ved projektet, at vi har tiden til at snakke med de unge. Mange af de her unge har ikke oplevet det før. Der går kun 3-4 uger, og så ved man alt om de her unge, og nogle af dem siger ’det her har jeg aldrig fortalt til nogen før’. Så man når langt ind under huden på dem, fordi vi har tålmodighed og vedholdenhed til at arbejde med deres udfordringer."\nRio Hensel, Randers Ungdomsskole.\nFor det andet bemærker Aydin Soei, at projektet er bemærkelsesværdigt, fordi det sigter mod den unges hele liv og ikke udelukkende har fokus på uddannelse eller arbejde. RUN arbejder også med at støtte de unge i at skabe netværk og relationer, og som gerne skulle kunne bære og være værdifulde, efter den unge er gået videre på sin vej efter RUN.\n”Det har en tæt sammenhæng til den gode tid, I har til de unge. I og med der er ikke er så stort pres på, at de unge hurtigt skal videre til noget andet, har I også tiden til at se på, hvordan andre forhold end uddannelse eller arbejde kan være vigtige for de unge og deres ungdomsliv” uddyber Aydin Soei.\nProjektet har 5 opmærksomhedspunkter omkring den unge, så de unge ikke kun har fokus på uddannelse eller arbejde, men også på at skabe sig et helstøbt liv på andre livsarenaer, som giver en vigtig ballast, når livet ikke lige kører på skinner. Det kan f.eks. være netværk som venner eller interessefællesskaber, der kan støtte dem, når efterværnstiden engang hører op og projektets voksne fortoner sig som fortidige kontakter.\n”Skulle de unge have brug for mere end 12 måneders efterværn, så finder vi også ud af det”, siger Finn Sørensen, udviklingschef hos Randers Ungdomsskole.\nEndelig har RUN også inddraget forældrenes ressourcer i projektet. Det var sådan set ikke en planlagt aktivitet, men er opstået undervejs i de behov, som projektets medarbejdere har set. Dario Bentancur fra ungdomsskole i Norddjurs fortæller om en ung, der gerne vil arbejde inden for et fag, hvor hans far på fritidsplan har en hobby. Dog er den unge helt uvidende om de mest elementære ting inden for håndværket.\n"Det er jo ikke, fordi forældrene ikke ønsker deres børn det bedste, for det gør de. Og de vil gerne, at deres børn kommer videre, de har bare ikke tænkt på, at de selv kan gøre noget. Vi giver også forældrene en håndsrækning til at hjælpe deres børn."\nDario Bentancur, UngNorddjurs\nBåde i Norddjurs og Randers har medarbejderne haft en gennemgående kontakt til de unges forældre. Og efter opmuntringen fra Aydin Soei vil de prøve at uddrage de gode erfaringer for at finde en model, der kan bruges til det næste optag af unge i RUN.\nIkke blot har kontakten til medarbejdere, samarbejdet med forældre vist sig værdifuldt. Som en af de unge forklarer det, har han haft stor gavn af at mødes med andre unge, der også har en bagage med en del negative elementer. Her kan f.eks. nævnes angst, afbrudt uddannelse, mistrivsel i en lang række af folkeskoler med meget mere. Den unge har oplevet, at der i gruppen har været plads til at tage hensyn. Både de voksne og de unge selv har stor forståelse for, at livet ikke bare kører på skinner hver dag.\nRUN er i gang med at rekruttere det nye kuld af unge til projektet, og efter sommerferien skal endnu 25 unge i hænderne på de to ungdomsskolers medarbejdere.\nMere om Projekt RUN\nFonden støtter projekter som på sigt øger deltagelsen på arbejdsmarkedet i Region Midtjylland


Da min datter startede faste fødevarer, fandt jeg, at processen var både utroligt spændende og lidt nervepirrende, især med stigningen i bevidstheden om fødevareallergi og intolerance. Jeg kunne ikke rigtig forudse, om hun ville have en allergisk reaktion, men der var måder at forberede mig på, hvis det skete. For det første ammede jeg, hvilket kan hjælpe med at forhindre eller forsinke indtræden af fødevareallergi, ifølge Verdenssundhedsorganisationen. Jeg talte også med vores børnelæge om vores families historie over fødevareallergi. Jeg var bekymret for, at min datter skulle have problemer med gluten, som jeg gør, men jeg var trøstet over at få at vide, at selvom de mest almindelige allergifødevarer - køemælk, æg, jordnødder, soja, hvede, træ nødder, fisk og skaldyr - er allestedsnærværende i vores kost, det antages, at 80 til 90 procent af æg, mælk og hvedeallergier vil vokse ud, ifølge eksperter. Heldigvis har hun ikke haft problemer med gluten eller hvede indtil videre, og hendes oprindelige hudfølsomhed overfor jordbær og tomater varede kun i et par måneder. Så indtil du ved, om din baby har fødevareallergi eller ej, her er hvad du skal passe på under og efter måltiderne for at hjælpe med at holde hende sikker.\n1. Vær på udkig efter udslæt. Elveblest, der ligner bugbits, udslæt, eksem eller hævelse i huden efter at have spist visse fødevarer kan være et tegn på en intolerance, ifølge American College of Allery, Asthma & Immunology. Eksperter der siger, at disse reaktioner kan variere fra mindre — nogle babyer kan udvikle røde kinder efter at have spist sure fødevarer som tomater eller citrus, som de måske ikke engang bemærker og ofte vil vokse ud - til smertefulde tilfælde af eksem, der kræver fjernelse af visse fødevarer.\n2. Vær opmærksom på hendes vejrtrækning. Hvis din baby spiser en mad og straks eller kort efter begynder at nyse, hvæse eller på anden måde have vanskeligheder med at trække vejret, kan hun have en reaktion på maden - eller et tilsætningsstof i fødevaren, ifølge WAO. Eksperter der rådgiver straks at søge lægehjælp, hvis åndedrætsproblemerne er alvorlige, og sørg for at følge op med din børnelæge, så du ved, hvordan du håndterer en gentagelsessituation (som muligvis kræver at have en Epi Pen).\n3. Vær opmærksom på maveproblemer. Nogle gange er fordøjelsessystemerne hos små børn ikke klar til at behandle komplekse fødevarer, og de vil fortælle det, ifølge WAO. Så hvis din små kaster op efter at have prøvet komælk for første gang, klager over kvalme efter at have smagt en ny mad, eller har diarré, der ellers ikke er relateret til sygdom, er det værd at overveje, om en mad kunne have forårsaget det. Det kan være en intolerance, siger WAO-eksperter, hvilket ofte er tilfældet med lactose snarere end en ægte allergi, men det er bedst at undgå disse fødevarer, indtil du kan diskutere det med din børnelæge.\n4. Pas på for alvorlige tegn på en allergisk reaktion, såsom svimmelhed. Nogle fødevareallergier er så alvorlige, at de kan forårsage bleg hud, let ledethed og / eller tab af bevidsthed. Og selvom disse tilfælde er sjældne, skal du med det samme ringe til hjælp. Med et ældre barn skal du lytte nøje, hvis han fortæller dig, at det at spise en bestemt mad får dem til at føle sig svimmel eller får hovedet til at skade, da det kan være et tegn på, at han er intolerant, og at mad bør undgås.\n5. Stil ind på hendes opførsel. Med små børn, som endnu ikke er verbale, kan hvordan de handler efter et måltid hjælpe dig med at vide, om de påvirkes negativt af noget, de spiser, ifølge American Academy of Pediatrics. De siger til for lethed, hyperaktivitet, gribe i halsen eller anden usædvanlig opførsel. Hvis en adfærd regelmæssigt følger en bestemt mad, additiv eller kunstig farve, skal du fjerne den, indtil du kan se din læge for at få hende til at tage situationen op.\nDen gode nyhed er, at hvis du identificerer en fødevareallergi - og ifølge AAP anslås det, at 4 til 8 procent af børn under 2 år har en - kan din børnelæge og en fødevareallergist hjælpe med at teste dit barn, når de vokser for at se, om de vokser ud trigger fødevarer.\nLet frugtpuréer, der kan føjes til din babys morgenkorn\nSådan introduceres protein i din babys diæt, så han vil elske det (+ 4 opskrifter at prøve)\n11 sjove fødselsdagsfest-temaer til børn\n11 Kedsomhed og aktiviteter med kedsomhed af bobleindpakning\n11 Kreativt og nemt kunsthåndværk med vin\nMamma skal have opholdsaktiviteter\nPolka Dot Perfection Room\nForkæl dig selv med en gave af skønhed denne ferie


Vidensblog - Konventum.dk\nEntries with tag kvindernes kampdag .\nPublished Date 3/8/18 6:00 AM\nLad os sammen kæmpe for ligestilling på arbejdsmarkedet!\nSelvom fagbevægelsen over årene har hentet mange store sejre i forhold til kønnenes ligestilling på arbejdsmarkedet, er der stadig nogle helt grundlæggende skævheder og uligheder, som vi alle bliver nødt til at forholde os til og kæmpe imod.\nMin 3-årige datter er helt vild med Peter Pan. Så meget, at da hun for nyligt skulle vælge udklædning til fastelavn, var der kun ét navn, der poppede op i hendes hoved: Peter Pan.\nJeg kunne ikke helt finde ud af, om jeg syntes det var sejt, at hun var fuldstændig ligeglad med, at hun som pige klæder sig ud som en dreng, eller om jeg skulle se det som et udtryk for, at der mangler kvindelige helte i Disney-fortællingerne.\nJeg besluttede mig for, at jeg skulle lade være med at lægge mine voksenbriller ned over et barns helt intuitive valg, og jeg nød at se, hvor glad og stolt hun var over at bære det kostume, som hendes mor og farmor sammen fik lavet til hende.\nJeg håber, at min datter kan blive ved med at opleve, at køn ikke begrænser ens valg og muligheder. Men jeg ved desværre også, at når hun engang skal ud på arbejdsmarkedet, så vil hun – hvis tingene fortsætter som i dag – opleve udfordringer, skævheder og barrierer alene på grund af, at hun er kvinde.\nLigestillingsudfordringer på arbejdsmarkedet\nDen første skævhed hun kommer til at opleve handler om lønnen. Tal fra Danmarks Statistik viser, at når en mand tjener 100 kroner, så tjener en kvinde kun 86,7 kr. Meget af dette skyldes den horisontale opdeling af arbejdsmarkedet, der gør at kvinder ofte arbejder i den offentlige sektor, mens mænd ofte får job i den private sektor, hvor lønnen typisk er højere. Men vi kan desværre også se, at kvinder tjener mindre end deres mandlige kolleger, der arbejder i samme funktion – og det gælder endda også i de fag, der traditionelt bliver betegnet som ”kvindefag”.\nHvis hun en dag skulle få lyst til (og have kompetencerne til) at blive leder, så vil hun også skulle kæmpe hårdere for dette end sine mandlige kolleger. En OECD-rapport fra 2017 konkluderer, at Danmark med kun 27 % kvinder i ledelse er det land i Norden med færrest kvindelige ledere. Jeg har virkelig svært ved at tro på, at kvinder er dårligere ledere end mænd, så der må være noget andet der gør, at kvinderne møder denne barriere.\nMen den udfordring, der skræmmer mig allermest, er udfordringen omkring seksuel chikane og uønskede seksuelle tilnærmelser på arbejdspladsen.\nHer tror jeg, at vi var mange, der blev chokerede, da vi for nyligt kunne læse en undersøgelse fra HK/Privat, der viste, at hvert 6. af deres kvindelige medlemmer havde oplevet uønskede seksuelle tilnærmelser på arbejdspladsen. For mig at se er det tal skyhøjt, da det jo i den bedste af alle verdener burde være helt nede omkring 0.\nLad os fortsætte kampen – sammen\nPå denne 8. marts 2018, kvindernes internationale kampdag, skal vi fejre alle de sejre, der er vundet i ligestillingens navn, og vi skal hylde alle dem, der har kæmpet kampene for os. Men vi skal også minde hinanden om, at der stadig er mange ligestillingskampe, der skal kæmpes på arbejdsmarkedet. Men vigtigst af alt skal vi erkende, at vi har en fælles kamp og et fælles ansvar alle sammen. Hvad enten man er arbejdsgiver eller arbejdstager, mand eller kvinde, så er kampen for ligestilling på arbejdsmarkedet et fælles anliggende.\nHvis vi sammen intensiverer kampen for ligestilling på arbejdsmarkedet, så har jeg et håb om, at min datter ikke skal opleve disse udfordringer, når hun bliver gammel nok til at komme ud på arbejdsmarkedet. Men skal vi ikke prøve at arbejde lidt hurtigere? For der er da heller ikke nogen grund til, at min kone, min mor, mine kvindelige kolleger, mine kvindelige venner og bekendte eller nogen som helst andre kvinder skal opleve disse uligheder på arbejdsmarkedet.\n824042 Views, 0 Comments\nligestilling kvindernes kampdag


Lørdagscafé på Holsted Bibliotek\nHolsted Bibliotek inviterer til lørdagscafé lørdag den 8. oktober.\nPå lørdagscaféerne kan man hente inspiration til rejser rundt omkring i verden. Denne gang på safari til Afrika – vi kigger på attraktioner, kultur, natur og rejsemuligheder.\nBiblioteket præsenterer sideløbende rejselekture, kort, romaner, film og musik med relation til Afrika. Materialer som alle kan lånes med hjem. Samtidig serveres der små smags- og drikkeprøver på specialiteter fra Afrika.