2016 i ord og billeder\nDet seneste år har blandt andet handlet om vold, hundesnuder, mobiltelefoner, arbejdsmiljø, navne, rygning, flygtninge, værkmestre, radikalisering, gode kollegaer og meget mere. 1. januar 2016: LUKKESTEMNING PÅ VRIDSLØSELILLE Stemningen er trykket blandt kollegaerne på... Læs mere\nSejr i kompressorsagen\nDer er netop faldet dom i den såkaldte kompressorsag, som Fængselsforbundet har ført på vegne af et medlem. Dommen fra Københavns Byret slår fast, at Kriminalforsorgen har handlet ansvarspådragende i... Læs mere\nUddannelsessucces på Søbysøgård\nDe seneste tre år har en uddannelsesafdeling på Søbysøgård Fængsel givet indsatte og fængselsbetjente en positiv hverdag med konfliktfrie relationer. Successen bygger blandt andet på et fast personale på afdelingen. Der var festivitas... Læs mere\nVi har udarbejdet seks nye pjecer med information til medlemmer, som bliver ramt af en arbejdsskade, går på pension eller står i en anden særlig situation på jobbet. Pjece 1: Hvis... Læs mere\nDu hedder sandsynligvis Michael\nHvis man er i tvivl om, hvad der karakteriserer en typisk fængselsbetjent, kan man blive klogere i en ny statistik fra LO. Der er størst sandsynlighed for, at du hedder Michael,... Læs mere\nVold og trusler mod fængselsbetjente er steget med 50 procent på et år\nRegeringens nye nultolerancepolitik mod overfald i fængslerne bliver en kæmpe udfordring. I 2016 har der været 50 procent flere vold- og trusselsepisoder mod fængselsbetjente end i 2015. Tallene taler sit tydelige sprog:... Læs mere\nNy undersøgelse: Fængselsbetjente bruger meget tid på sagsbehandling og de savner uddannelse i opgaven\nDet uniformerede personale i Kriminalforsorgen bruger en markant andel af deres arbejdstid på at udfylde skemaer og rapporter i forbindelse med sagsbehandling for de indsatte. Det viser en spørgeskemaundersøgelse, som... Læs mere\nFængselsfunktionæren nr. 6, 2016\nLæs om sagsbehandlingen, der er en tidsrøver, en ny rekord for sygefraværet, at frihedsstraf faktisk virker positivt på resocialiseringen og meget mere lige her.\nVold, sygefravær og overarbejde stiger markant\nArbejdsmiljøet i fængsler og arresthuse bevæger sig i den forkerte retning på flere punkter. Det viser et nyt notat om udviklingen i Kriminalforsorgen, som Fængselsforbundet har udarbejdet. Sygefraværet blandt landets... Læs mere\nDe positive relationer går fløjten, indsatte kan lettere skjule mobiler og der findes færre ulovlige effekter end før. Sådan lyder nogle af erfaringerne med den hårde kurs mod mobiltelefoner i... Læs mere\nFordobling af arbejdsskadesager\nModsat resten af arbejdsmarkedet stiger antallet af fængselsbetjentes arbejdsskader. Der er indberettet dobbelt så mange sager i 2016 som sidste år. Jobbet som fængselsbetjent er opslidende for både krop og... Læs mere\nRespektpakken giver kun små strafstigninger\nTo mænd blev forleden dømt for vold og chikane mod en fængselsbetjent, der var i færd med at hente sine børn. Den ene fik 10 dages fængsel og den anden tre måneder. Regeringens... Læs mere\nTiden er desværre inde til at lukke Vridsløselille\nAf Kim Østerbye, forbundsformand Det er ikke på ingen måde med glæde, at Fængselsforbundet bakker op om en lukning af Vridsløselille. Det er alene fordi, at den nuværende situation i... Læs mere\nEndnu et overfald i Nyborg Fængsel\nI går blev to fængselsbetjente overfaldet i Nyborg Fængsel. Dermed fortsætter voldsbølgen i det østfynske fængsel. 2016 har været et rædsomt år i Nyborg, og nu er det desværre gået galt igen. En indsat... Læs mere\nNu går nylønsforhandlingerne i gang\nÅrets nylønsforhandlinger er skudt i gang. På Kriminalforsorgens intranet er der lagt en nyhed, information og indstillingsblanket ud. Rammen er en smule højere end sidste år, men det ændrer ikke... Læs mere\nFærre betjente til flere indsatte på Nyborg Fængsel\nLigesom i resten af Kriminalforsorgen lider Nyborg Fængsel under personalemangel. Samtidig stiger antallet af indsatte i det østfynske fængsel. Der arbejder færre og færre fængselsbetjente i Kriminalforsorgen. Men hvor det faldende antal betjente andre... Læs mere\nNyt rejsehold undersøger værkmestrenes forhold\nFængselsforbundet har nedsat et rejsehold for at nuancere svarene fra forårets værkmesterundersøgelse. Kriminalforsorgens værkmestre er presset på opgaver og ressourcer. Sådan lød budskabet fra værkmestrene, da Fængselsforbundet spurgte til deres arbejdsvilkår i en spørgeskemaundersøgelse tidligere... Læs mere\nFængselsbetjentene spiller en central rolle i at opdage og bekæmpe radikalisering inden for murene. Sådan lød det gentagne gange, da en række eksperter i dag havde foretræde for Folketingets Retsudvalg. I slutningen greb en... Læs mere\nVolden mod fængselsbetjente stiger\nDer har været 333 volds- og trusselsepisoder mod fængselsbetjente i årets første syv måneder. Det er en stigning på 22 procent i forhold til sidste år. HR-chef kalder det fuldstændig... Læs mere\nKim Østerbye: En Kriminalforsorg på randen af kaos?\nSom fængselsbetjent oplever man i disse tider sin faglighed udfordret på alle måder. Vi står fortsat i en reorganisering med et tvivlsomt output, en lederreform som langt fra virker og... Læs mere\nPind i samråd om volden mod fængselsbetjente\nHvad skal der gøres ved den stigende vold mod landets fængselsbetjente? Det spørgsmål forsøgte justitsministeren at svare på ved et samråd i Folketingets Retsudvalg i dag. Socialdemokraternes retsordfører Trine Bramsen... Læs mere\nDebat: Hvordan kommer vi vold mod fængselsbetjente til livs?\nPolitikere og debattører er begyndt at interessere sig for den stigende vold mod fængselsbetjente. De kommer med forslag til løsninger i en debat på Altinget.dk. ——————————————————————————————————————— Skærpet straf for vold... Læs mere\nDen halve løsning på Kærshovedgård\nKærshovedgård er gået fra at være et veldrevet fængsel med landbrug og effektive værksteder til en problemfyldt opbevaringsmatrikel for udviste udlændinge. Fængselsbetjentene savner handlemuligheder overfor det klientel, der ikke overholder reglerne. Kan... Læs mere\nEn større gruppe af fængselsbetjente fra Vridsløselille Fængsel, føler sig snydt for at tage ordentlig afsked med hinanden, da de skal på vagt under afskedsfesten. Områdekontoret vil nu gøre det nemmere at bytte vagter. I... Læs mere\n“Det nye mobilforbud er en mavepuster”\nDet er ikke populært blandt fængselsbetjentene, at der nu er totalt forbud mod mobiltelefoner i Kriminalforsorgen. Nogle føler sig mistænkeliggjort. Andre ærgrer sig over en mere besværlig hverdag. Fængselsfunktionæren har samlet nogle... Læs mere\nIndsatte der truer fængselsbetjente undgår ofte sigtelser\nDet er tit en gratis omgang, når indsatte truer fængselsbetjente. Selvom Kriminalforsorgen ønsker nultolerence overfor vold og trusler mod personalet, henlægger politiet nemlig mange anmeldte sager. Fængselsforbundet ønsker ændret praksis. Tonen kan være hård på fængselsgangene, og... Læs mere\nFængselsbetjente beordres til Nyborg Fængsel efter skudepisode\nDer skal midlertidigt flyttes 14 fængselsbetjentstillinger fra Sjælland og Jylland til Nyborg resten af året. Det sker for at dæmme op for stor personalemangel i det østfynske fængsel, der huser mange banderelaterede indsatte. I den nærmeste... Læs mere\nKim Østerbye: Vi er under angreb\nDer er brug for handling her og nu. Minister, kriminalforsorg og politi må sætte alt ind for at stoppe de målrettede overfald mod vores kollegaer. Alene inden for det seneste... Læs mere\nFængselsfunktionæren nr. 4, 2016\nLæs om overarbejde, radikalisering, værkmestre, voldelige indsatte, folkemøde og mere lige her.\nBåde justitsminister Søren Pind og retsordførerne fra S og DF vil sætte ind over for volden mod fængselsbetjente. Venstre og DF peger på strafskærpelser. Socialdemokraterne ønsker flere fængselsbetjente. Den rystende nedskydning... Læs mere\nVolden stiger mod fængselsbetjente\nDer har været 208 overfald mod fængselsbetjente i årets første fem måneder. Det er 20 procent mere end i samme periode i 2015. De voldsomme overfald i Randers, Nyborg og Enner Mark på... Læs mere\nPolitisk flertal for bedre uddannelse af fængselsbetjente\nDer tegner sig et politisk flertal for at styrke fængselsbetjentenes uddannelse. Både V, S og DF støtter op om ideen. Flere vil søge jobbet som fængselsbetjent, hvis uddannelsen bliver forbedret. Det... Læs mere\nMangel på fængselsbetjente koster 39 millioner kroner i overarbejde\nDer blev arbejdet ekstra og dækket huller i vagtplanen i stor stil i Kriminalforsorgen. I 2015 blev der udbetalt overarbejde for mere end 39 millioner kroner. Regningen forventes at blive endnu større i år. Det... Læs mere\nFængselsforbundet er gået sammen med Kriminalforsorgen om et fælles telt på Folkemødet på Bornholm. Det gør vi under sloganet “Kom i fængsel”, hvor man får mulighed for at afsone i... Læs mere\nVærkmestrene samarbejder godt med de indsatte\nNi ud af ti værkmestre i Kriminalforsorgen har gode relationer til de indsatte. ”Man har jo et helt andet syn på hinanden, når man ikke er i blåt tøj,” lyder det blandt andet... Læs mere\nNy intens mobiljagt vil stjæle fængselsbetjentenes tid\nDet vil ramme betjentenes øvrige arbejdsopgaver hårdt, når der i dag indføres nye retningslinjer for visitationer i fængsler og arresthuse, viser Fængselsforbundets skøn. Mobiljagten i fængslerne kommer til at koste mange ressourcer. Sådan lyder bekymringen fra Fængselsforbundet,... Læs mere\nFængselsfunktionæren nr. 3, 2016\nLæs om værkmestre underpres, Kærshovedgårds transformation til udrejsecenter, problemer med at rekruttere betjente og mere mere lige her\nVærkmestrene er presset på tid og opgaver\nStigende arbejdspres, flere opgaver og manglende anerkendelse. Sådan oplever mange værkmestre deres arbejdssituation i 2016. Det viser Fængselsforbundets spørgeskemaundersøgelse, som blev udsendt i løbet af foråret. 81 procent af værkmestrene vurderer i... Læs mere\nKalundborg Arrest hastelukker midlertidigt\nDet vestsjællandske arresthus lukker på grund af renovering. Den sene udmelding rejser kritik fra Fængselsforbundet. Rygterne har svirret i lang tid, men nu har medarbejderne i Kalundborg Arrest fået at vide, at... Læs mere\nRespektpakke med fokus på vold og afsoning\nBlå blok vil gøre noget ved volden mod offentlig ansatte og de mange udeblivelser fra afsoning. Det er hovedelementerne i den respektpakke, som regeringen netop har fremlagt sammen med Dansk... Læs mere\nPind: Jeg bekymrer mig ikke om langfingrede lømler, som stjæler slik\nKlar tale fra justitsministeren på dagens konference om ungdomskriminalitet: Det er de hårde kriminelle, som der skal fokuseres på. Justitsminister Søren Pind (V) vil sætte ind over for den tunge ende... Læs mere\nVi er langt fra det politiske mål\nAf Kim Østerbye Glæden ville ingen ende tage, da vi i 2013 fik en ny politisk flerårsaftale for Kriminalforsorgen. Den var ikke så ringe endda midt i en økonomisk svær... Læs mere\nHvordan bekæmper Kriminalforsorgen vold i fritiden?\nBedre statistik, et katalog med initiativer og mere fokus på netchikane er nogle af de elementer, som skal mindske vold og trusler mod fængselsbetjente uden for arbejdstiden. Det er ikke kun inde for murene, at... Læs mere\nVi er i dialog med Kriminalforsorgen og politikerne efter overfald\nFængselsforbundet er i tæt kontakt med Kriminalforsorgen efter overfaldet på en fængselsbetjent i påsken. Forbundet manglede fra starten en offentlig udmelding fra direktørens side, men bagved har både direktorat, område og fængsel... Læs mere\nFerielejligheder i Blåvand og Prag\nHvis du er medlem af Fængselsforbundet og har forsikring i Tjenestemændenes Forsikring, har du mulighed for at leje ferieboliger i Blåvand og Prag. Læs mere på Forsikringsagenturforeningens hjemmeside her. Herudover... Læs mere\nTillidsreformen rulles ud i hele Kriminalforsorgen\nSom den første organisation i staten indfører Kriminalforsorgen en tillidsreformsuddannelse til ledere og tillidsfolk i alle institutioner. Tillid og ansvar skal erstatte kontrol og tilsyn. Det er et af principperne... Læs mere\nMobiltelefoner for millioner ryger i skraldespanden\nLangt de fleste mobiltelefoner, der beslaglægges i fængsler og arresthuse, destrueres efterfølgende. Folkekirkens Nødhjælp tilbyder at tage imod dem. Fem. Så mange mobiltelefoner finder og konfiskerer fængselsbetjente hver dag året rundt i... Læs mere\nTræning af ny magtteknik giver muligvis varige nakkesmerter\nFlere betjente har oplevet smerter og ubehag efter et konfliktløsningskursus, hvor der trænes intenst i en ny magtanvendelsesteknik. Det skulle være en blid metode, men et greb på konfliktløsningskurset, der læres... Læs mere\nSlut med statsfængsler og arresthuse\nKriminalforsorgen omdøber alle fængsler og arresthuse. Fremover er Arresthuset i Svendborg for eksempel en del af Institution Odense Å. Ordene ’statsfængslet’ og ’arresthus’ udfases fra Kriminalforsorgens vokabular. Som led i... Læs mere\nFolk der søger ind på uddannelsen som fængselsbetjent, skal blandt andet overbevise repræsentanter fra Fængselsforbundet om, at deres menneskelige og kollegiale færdigheder er i top. Der skal meget til for at blive... Læs mere\nSå er det igen tid til at gøre dine indflydelse gældende\nFængselsforbundets underafdelinger holder generalforsamlinger rundt om i landet i den kommende tid. Giv din mening til kende og vær med til at bestemme hvem, der skal repræsentere dig fremover. Vel mødt! DATO FOR GENERALFORSAMLINGER AFDELING... Læs mere\nHunde og bodyscannere skal hindre indsmugling af mobiltelefoner\nFlere fængslede i terrorsagen fra København har haft adgang til mobiltelefoner. Nu lover justitsministeren, at styrke indsatsen med hunde og bodyscannere. På et samråd i Retsudvalget i dag kaldte justitsminister Søren Pind... Læs mere\nDer er mangel på fængselsbetjente\nDer er for få folk af rette støbning. Derfor bliver der lige nu hvervet nye fængselsbetjente. Landet over leger fængsler og arresthuse bytte-bytte-købmand med ansatte for at få vagtplanerne til at hænge... Læs mere\nKollegaer skaber bedre arbejdsmiljø med positive historier\nArbejdsmiljørepræsentanter har sat lys på de gode ting, kollegaer gør for hinanden i Statsfængslet i Nyborg. Erhvervspsykolog kalder projektet vigtigt for fængselsbetjentes robusthed. ”For nogen tid siden var jeg presset i mit... Læs mere\nAlvorlige emner præger medlemsmøde\nAnsigterne er lagt i bekymrede folder, når Fængselsforbundets medlemmer mødes til faglig snak landet over i disse dage og uger. Især flygtningekrisen, som mange er kastet hovedkuls ind i, fylder. Medlemsmøderne... Læs mere\nLønnen stiger til april. For en fængselsbetjent betyder det årligt cirka 2.500 kroner mere i lønposen. I forliget ved OK15 blev der aftalt en generel lønstigning pr. 1. april 2016... Læs mere\nVel mødt til vores medlemsmøder\nDen kommende måned holder Fængselsforbundet medlemsmøder landet over. Her vil vores lokale tillidsrepræsentanter, de nye områdetillidsrepræsentanter og repræsentanter fra forbundskontoret være klar til at svare på spørgsmål om forbundets nye organisation og... Læs mere


Lejerbo, København - Lejerbo Københavns sommermøde er flyttet til den 8. september\nReferat af Lejerbo KBH's organisationsbestyrelsesmøde d. 23/1 2017\nOrganisationsformand Jan Hyttel bød velkommen til mødet, hvorefter der blev valgt en dirigent. Dirigentopgaven går på skift mellem bestyrelsens medlemmer. Denne gang var det Sheku Amadu Jallob som fik tildelt opgaven med at dirigere mødet.\nTryghedsudfordringer i Holmbladsgade\nFørste punkt på dagsordnen var en drøftelse af de tryghedsudfordringer som skal løses i afd. 391-0 Holmbladsgade på Amager. En ungegruppe har benyttet kaos omkring rydningen af hash-boderne på Christiania til at forflytte sig fra staden til gård og kældre i afdelingen i Holmbladsgade for at ryge og feste. Det skaber utryghed i boligområdet. De unge skaffer sig adgang enten via lånte nøgler eller ved, at nogen i afdelingen lukker dem ind.\nProblemerne har afstedkommet en ansøgning fra afdelingsbestyrelsen om bevilling på 40.000 kr. til nye elektroniske dørlåse i afdelingens 6 yderdøre. Organisationsbestyrelsen bevilgede pengene som tages fra Dispositionsfonden. Det boligsociale team med Eskild Dahl Pedersen i spidsen er tilkaldt for at støtte op med forskellige tryghedsskabende tiltag, så man kan få genskabt ro og orden i afdelingen på Amager.\nRevideret kapitaltilførsel til Mjølnerparkens renovering\nDer blev oprindelig afsat 71 mio. kr. til Mjølnerparkens renovering, men dette beløb er højere end Landsbyggefonden kar kunnet gå med til. Styregruppen for Mjølnerparkens renovering indstiller derfor, at bestyrelsen godkender at kapitaltilførslen ændres til 22 mio. kr. Bestyrelsen drøftede den nye indstilling, som betyder en væsentlig mindre kapitaltilførsel men til gengæld er det forventede salgsprovenu af byggerettigheder også mindre. Alt i alt er nettoresultatet ca. det samme. Bestyrelsen tiltrådte indstillingen og der udarbejdes en finansieringsmodel som vil indgå i nedrivningsansøgningen til ministeriet.\nStatus for byggeri og den særlige beskæftigelsesindsats i Mjølnerparken\nJan Hyttel redegjorde for hvad der sker i bygherreudvalget og det arbejde, der bl.a. har mundet ud i en salgsaftale med forretningskæden Lidl om Journalistgården i Nordvest – en salgsaftale der indebærer indtægt for Lejerbo København på 27 mio. kr.\nDe mange forskellige byggeformaliteter vedrørende planlægning og udførelse af byggeriet på Sankt Joseph Kloster på Østerbro er kommet på plads med underskrifter.\nJan Hyttel og Steffen Boel Jørgensen har haft møder med boligministeren og kommunens beskæftigelses- og integrationsudvalg om beskæftigelsesprojektet i Mjølnerparken. Projektet, der skal støtte Mjølnerparkens mange langtidsledige med at komme i job, bliver sat i gang i løbet af foråret. Det skal gennemføres i et samarbejde mellem Lejerbo København og Kommunen. Der er afsat 12 mio. kr. til det ambitiøse projekt.\nBeboerservice via Call-Center overvejes\nSteffen Boel Jørgensen har sammen med en studiegruppe været på besøg i Lejerbos Call-Center i Frederiksværk for at se nærmere på hvordan det fungerer i praksis. Ideen med Call-Centret er, at beboerne i Lejerbos Frederiksværk-afdelinger kun skal henvende sig ét sted for at få adgang til den service de har brug for.\nDer er tale om en portal, hvor der altid er en medarbejder til at besvare opkald. Og hvis det er uden for normal arbejdstid er der en telefonsvarer, hvor man kan indtale en besked, som vil blive aflyttet næste morgen, så beboeren hurtigt kan få svart på sit spørgsmål.\nI Frederiksværk har man haft gode erfaringer med Call-Centret, som bidrager til højt serviceniveau og større beboertilfredshed. Steffen Boel Jørgensen sagde på januarmødet, at man på sigt kan overveje at få et lignende Call-Center i Lejerbo København. Bestyrelsen fandt at ideen er rigtig god og at der skal arbejdes videre med projektet.\nSeniorbofællesskab i vækst\nBestyrelsen har fået en henvendelse fra Seniorbo i København. Seniorbo består af 26 personer i alderen 50-71 år der arbejder på at etablere et seniorbofællesskab i hovedstaden på mellem 30 og 40 boliger. I henvendelsen udtrykker Seniorbo ønsket om at bestyrelsen tænker dem ind i de kommende byggeplaner for Mjølnerparken og om muligt vil man gerne være en del af Mjølnerparkens seniorbofællesskab.\nOrganisationsbestyrelsen drøftede henvendelsen og enedes om at være åben for en begrænset udvidelse af det eksisterende seniorbofællesskab, Derudover drøftede bestyrelsen muligheden for at indtænke et nyt seniorbofællesskab i Den GrønneTrekant efter renovering. Der tages et møde med Seniorbo om disse ting.\nLejerbo har gennemført en trivselsundersøgelse som viser god trivsel og tillid blandt medarbejderne på Lejerbo Københavns ejendomskontorer, og ikke mindst er trivslen forbedret rigtig meget siden sidste undersøgelse i 2011. Der kommer på hjemmesiden en artikel som nærmere gør rede for undersøgelsen.\nPlanlægning af årets gang\nPå bestyrelsesmødet i januar er der et fast tilbagevendende punkt på dagsordenen. På dette møde planlægger man årets bestyrelsesmøder og andre vigtige møder såsom repræsentantskabsmødet, sommermødet, bestyrelseskonference og besigtigelsesturen. På dette møde bliver desuden de mange forskellige opgaver som bestyrelsen varetager i løbet af året delt ud, så alle ved, hvilke opgaver og ansvarsområder de hver især tager føringen på.\nOrganisationsbestyrelsensmøde forløb som altid i en god tone med plads til humoristiske indslag. Mødet sluttede kl. 19.30 med fællesspisning i Lejerbos kantine.\nHvis du vil læse det fulde referat fra bestyrelsesmødet i januar, så finder du det på hjemmesiden under menupunkt ”Møder”.\nNæste bestyrelsesmøde er onsdag den 22. februar 2017.


Fyldepennen - Romaner - Ildfugle - 24. kapitel - Rygter.\n24. kapitel - Rygter.\n2 Tycho Brahesdag\nNoveller · hverdag\n2 Ud og hjem\nNoveller · familieliv, mennesker\n0 Kiev Protokollen - EPILOG\n"Når nogen tror de er på et niveau af urørlighed i deres system, ... [...]\n0 Kiev Protokollen - KAPITEL 36 - Tilbage til...\nChristian åbnede langsomt øjnene og lod mere og mere lys trænge i... [...]\n"Nicolas lovede at undskylde sit første overfald på dig, når i forlod logen" indledte en beklemt Gunnar. Til Eigils og Christians overraskelse, ventede han på dem, sammen med Tove og Kurt. "Jeg har selvfølgelig trukket mine anmeldelser tilbage. Jeg håber ikke det mellemspil vælter en stor, gavnlig aftale for os alle."\n"Jaså" sagde Christian skeptisk. "Hvad talte i ellers om? Desværre fik han følge af et par støttepædagoger. De omformulerede det løfte til noget, der var mere vigtigt for dem, mellem logen og deres klubhus."\n"Både Birger og Poul ringede. De spurgte om jeres beskrivelse af hans åndssvage reaktion mon ikke skyldtes det, der sælges fra, og i øvrigt foregår deres klubhus." fortalte Gunnar. "De mente begge der ikke var grund til at den skulle ødelægge det projekt vi er i gang med og om vi to snart fandt en løsning på det sidste. Nicolas lovede mig at holde igen med det første og sig selv på afstand i fremtiden."\n"Det sidste får han jo ingen problemer med nu " sagde Eigil bestemt. "Desværre har jeg alvorlig mistanke om at han er en af dem, der er kurer og fremskaffer de rusmidler Netto og Brugsen ikke fører. Dem ønsker de selvfølgelig ikke at sprede alt for mange rygter om. Han henter det sikkert, når han officielt besøger din eks-kone. Det vi fandt på hans værelse var kun et reservelager, så han kunne slippe for en ekstra tur."\n"Hun har nævnt et par gange, hun ikke ser ham nær så meget, som han selv påstår" sagde Gunnar og så ned i gulvet. "Det samme gælder også mig."\n"Over en vis alder betragter unge mennesker jo os gamle idioter, som valgfrit tilbehør." smilede Kurt. "Skal vi gå til bords?" Tove har vidst kogt en halv snes meter båndspaghetti til hver. I skal ikke føle jer forpligtigede til at spise op. Balder ordner gerne rester." sagde han med et blik på hunden.\nDen logrede bekræftende og sad og ventede på sin egen madskål.\n"Forurening" Kurt lignede et spørgsmålstegn, da de havde spist et øjeblik. "De rygter er faneme sejlivede. Kim Lindegård spurgte mig for nogle måneder siden om vores gamle savværk arbejde med bejs og imprægnering, der kunne forurene. Det aner jeg ikke spor om. Under alle omstændigheder fortalte jeg at garveriet, ved siden brugte garvesyrer, der var værre end det vi brugte."\n"Han har også spurgt mig" indskød Gunnar.\n"Det er ikke nogen ny teknik at beskylde naboen for noget, der er værre end det, man selv beskyldes for" smilede Eigil og forsynede sig med en ekstra meter spaghetti. "Det spilder politiet mange overflødige undersøgelser på."\n"Jamen det stank af helvede til." indvendte Kurt. "Det sendte folkene hjem med hovedpine på stribe, hvis vinden var i den retning eller der var fodbold i fjernsynet. De brugte både Alun og Cromsalt, tror jeg det hed. Det var inden de første regler om rensning af spildevand kom - gid fanden have dem."\n"Havde i også andele af savværket? Hvorfor det sidste?" spurgte Christian hurtigt.\n"Efter krigen enedes Jens og Nikolaj om at genoplive et lille lukket savværk" oplyste Kurt. "Det lå i udkanten af møllens jord, hvor der nu være industriområde. Jens var mekaniker og mente han kunne få maskinerne i gang. Nikolaj havde adgang til træ i kilometervis. Det fandt de på under en jagttur. De syntes ikke de var forpligtigede til at være uvenner fordi den ene af deres fædre havde sigtet bedre end den anden, da de beskød hinanden. Jens far fik jo et par hagl røven. Det var afslutning på deres fædres deltagelse i vendettaen om hvem der forførte hvem i en høstak i 1918. Den forhindrede som bekendt også Jens' og Nikolajs fædre og bedstefædre i at tale sammen, eller være i stue sammen siden. Under fasanjagten grinede de og de andre stadig af rygterne om det. De grinede knapt så meget af der hele tiden stod udvoksede træer i vejen for de fugle, de sigtede på. Dem fandt de på at fjerne og sælge sammen, hvis Niels kunne få gang i savværket. Det var et andelsforetagende i forvejen. De øvrige jægere tegnede sig omgående for hvert sit bidrag for gratis jagtret i ti år. De stiftede en andelsforening de kaldte Jægerlogen. De hjalp hinanden med både savværk, skovhugst og udlægning af foder så, næste års fasaner og andre dyr blev store nok til at blive spist." fortsatte Kurt og forsynede sig både med mad og vin.\n"Det princip bruges også i et lodret integreret kartel af producenter og brugere." indskød Christian. "Brugsforeningerne startede på samme måde. Det gjorde de netværker, jeg analyserer såmænd også, men med lidt andre formål."\n"Da de ti år var gået solgte de savværksdriften og købte et par udlejningsejendomme og krobygningen for foreningens formue. Kroen forpagtede de ud på betingelse af at logen havde fortsat husly og forpagteren overtog overskuddene fra jagterne. Det fungerer stadig. Logen udlægger foder og giver lidt tilskud til det bestyrelsen mener er kulturelt nok. Den er jeg for resten også medlem af." Kurt holdt en pause og lænede sig tilbage med et smil.\n"Må vi andre grine med? spurgte Christian.\n"Selvfølgelig. Efter et par år fungerede den forening så godt de udvidede høstfesten med en fest for det også. De festede sammen i savværkets lade. Kan i gætte hvordan det endte?"\n"Det kræver en oplysning jeg ikke har" påstod Eigil. "Er der bud fra Natos hemmeligste analyse- og efterretningskontor?" spurgte ham med et blik på Christian.\n"Lagt sammen med det Oscar fortalte endte det nok med at Nikolajs onkel stak af med Jens' søster Louise."\n"Det gjorde den nemlig" grinede Kurt. "Dengang levede deres bedstemor stadig i bedste velgående. Hendes og Niels' udlægninger fik kun mere underholdningsværdi af et par hundrede øvelser. De prøvede begge at starte nye rygter, hver gang, der var nogen der ikke ku' slippe for at høre på dem. Det gav Jens og Nicolaj fanden i så længe vores skove leverede mere end halvdelen af træet og det meste vildt. Nicolajs far, Gunnar var helt enig. Han holdt forbindelsen med Louise og Frederik. Det sparede Niels for en interessekonflikt med hans far og bedstemor. Frederik og Louise kom hjem til Niels' gravøl hvor Gunnar forærede sin halvbror røgterboligen og markerne til den. Det var forresten ham, der indførte Limousinkvæg."\n"Hvad er det for et kontor du arbejder i?" Spurgte Tove hurtigt da Kurt så ud til at være færdig. Hun vejrede sladder til den læsekreds, hun deltog i, når Kurt havde loge aftener. Christians og Nickys slagsmål var nået den indledende debat. To af kredsens medlemmer havde overværet det på afstand og tilføjede lidt, avisen ikke havde fået med. De havde startet nye rygter, de ikke kunne bruge mere, efter Gunnar havde trukket sine anmeldelser tilbage.\n"Eigil spøger" forsikrede Christian." Cyrano sorterer fortrolige rapporter og udskiller anden- og tredjehånds rygter fra dem. De går til kildekontrol, så godt vi nu kan. Rygterne om forurening er både anden og tredjehånds, for at give et eksempel. Hvis Kurt mener det var garvesyre, der gav savværkets medarbejdere hovedpine er der måske grund til at undersøge om jorden eller grundvandet også har fået - om jeg så må sige - hovedpine og hvor den stammer fra. Den form for kildekontrol laver jeg også. Der er afgjort mangler ved rygterne om forurening inden man spilder tid på at kræve undersøgelser af både jord og kildevand."\n"Især hvis det forties at spildevandet rendte ud i grøften mellem dem. Den grøft endte ved stranden mellem byen og Noret og blev kloakeret i tresserne." indskød Kurt." Den er slet ikke i nærheden af kildevand. Det er der kun for foden af bakken, hvor Oscars gård, logisk nok, ligger."\n"Sagde du det til Kim?"\n"Jeg prøvede. Men han fortsatte med en halv vind som alle politikere gør, når de tror de har noget, der kan skabe overskrifter. Han stak mig en ny flaske kryddersnaps og styrtede af sted inden han fik det hele med."\n"Han fik jo også et svar han kunne bruge og lade gå videre. Hvad fik du dagen til at gå med, mens vi kontrollerede botanik og din fauna."\n"Nåh! Hvad skulle i kontrollere der? Jeg faldt næsten i søvn hos revisoren. Han vækkede mig så jeg både kunne underskrive halvårsregnskabet og et par ansøgninger om miljøtilskud til den forbandede gylletank miljøkonsulenten er på nakken af mig med. Den er der kommet nye regler om men der er heldigvis også kommet nye muligheder for tilskud til at overholde dem. De tilskud havde hans kollega skaffet forhåndstilsagn til."\n"Så der var du mere heldig end vi var med at finde de fredede Ild- eller sommerfugle, Kim havde billeder af?"\n"Dem har jeg godt hørt rygter om" sagde Kurt. "Hvis regningen for gylletanken bliver skretvet på den rigtige måde var jeg i allerhøjeste grad heldig med den, og mere til. Revisorens partner sørger for at Martin tager lidt ekstra for at ordne det sammen med et par andre reparationer."\n"Det gør han nok med folk på løntilskud, ligesom min mor fik til vores have."\ntil glæde for Martin, Poul Erik og mange andre, er der ikke noget at sige til det gik så nemt med mit tag." Indskød Gunnar med eftertænksomt. "Det stak Martin ind under en af de regionale puljer til opkvalificering af folk til bygge- og anlægssektoren. De ekstraomkostninger, de fik da de måtte omlægge strømkabler gik bare med som u\n"Han ordnede mit tag på samme måde," indskød Gunnar. "Din have er blevet flot. Den hvide sten, der markerer hvor bedet starter, er også en god ide."\n"Efter sigende er den sten en skulptur af et pindsvin. Det er godt den kan bruges til noget. Får i alle sådan en service?"\n"Service??" grinede Kurt."Revisoren og Margrethe får skam både beskedne returkommisionner og gaver, hver gang de anviser tilskud til de regninger vi indretter efter deres forslag, og de nye fortolkningsregler om de tilskud. Returkommissionerne vedligeholder deres interesse i at finde flere. Rygterne siger at Margrethes tidligere kolleger ligefrem sender hende nødraketter med forhåndstilsagn for at bruge deres budgetter."\n"Det er den interne konkurrencekultur. Jo mere de bruger, jo højere budget og mere ros og ansvar for det de kan motivere nogenlunde fornuftigt." mente Christian.\n"De vejledninger og cirkulærer kan være ret indviklede" bekræftede Eigil. "Mester' er god til at finde de værste selvmål, blandt de fortolkningsforslag Justitsministeriet velsigner politiet og domstolene med. 'Mester' påstår de skyldes der er tredive udvalg og elleve kommissioner der laver cirkulærer og vejledninger om det, de nitten ministerier hitter på. De udvalg taler endnu mindre sammen end ministerierne gør."\n"Så skule du prøve EU's hovedkvarter" sukkede Christian. "De har otte til ni hundrede udvalg og kommissioner under de syvogtyve kommissariater. De svarer til ministerier. Det var deres selvmål jeg stak af fra, da jeg endte i Cyrano. Vi fanger selvmål på vores egen måde og giver dem videre til de relevante uordens magter til videre behandling."\n"Hvis de får returkommission af forhåndsgodkendte tilskud, til de regninger har de indrettet ventet ekstraarbejde. Det gled så nemt igennem at han og Poul Erik fortsatte med et par andre huse på samme måde. De regninger indrettede Margrethe nok også efter et par passende vejledninger. Dem solgte jeg til priser sælgeren var nogenlunde tilfreds med. Mere bliver de jo aldrig."\n"Du mødte Margrethe sammen med Martin på kræmmermarkedet." erindrede Kurt ham om.\n"Jeg traf hende også hos Birger. Hun ligner mest en, der følger vejledninger om næste modebølge, så hun ikke kommer for sent til den. Er det, det i bruger tiden til i Jægerlogen?"\n"Vi når skam også at gå på jagt en gang i mellem og spise, det vi nedlægger sammen. I kan vel sagtens gætte hvilke rygter, vi stikker ind mellem de sjofle."\n"De er nok mest underholdende. Der er vel også nogen, der hører rygter, der får dem til at kontakte Margrethes og hendes kollegas tilbuds og -skuds arkiv. Min sommerveninde fik jo også et par møbler ekstra møbler med hjem til at sælge da rygterne om hende bredte sig ned i Logen. De møbler bliver for resten hentet på mandag, har jeg fået en SMS om."\n"Den fik jeg også" sagde Kurt.\n"Hvad er der blevet af hende?" spurgte Tove.\n"Hendes ferie var slut" oplyste Christian kort. Han mente ikke det var relevant at gentage Ingrids søsters dæmpede orientering om at det forhold kun var en slags terapi efter noget lignende og en vis uopmærksomhed fra en andens side.\n"Må jeg tage afsked så jeg for en gangs skyld kan få en ordentlig nattesøvn" spurgte Gunnar og rejste sig. "Takket være ukendte mellemmænd, behøver jeg ikke ligge vågen og frygte hvad Nicolas foretager sig."\n"Det lader jeg gå videre til rette vedkommende, selvom det var særdeles uofficielt." sagde Eigil. "Jeg vil også hjem og holde weekend med mor og smågrisene. Jeg skulle i øvrigt huske at hilse fra dem, når jeg fik lejlighed til det."\n"Det er anden gang, du husker det. Hvad er det, du kalder dine børn?" spurgte Tove forarget.\n"Det morer dem bare" forsikrede Eigil. Han så på Christian og kneb det ene øje til. "Hvis du kører forbi stationen, holder min bil der? Så slipper Christian."\nSelvfølgelig " lovede Gunnar og så måbende Christian blinke tilbage.\n"Jeg understreger det kun er et rygte" sagde Eigil og trak Gunnar ud af døren. "Det skal ikke videre til Nicky."\n"Jeg er også småtræt efter de sidste dages renderi og vil gerne se dyner." sagde Christian. Han tog endnu et glas vin når han slap for at køre mere den aften.\n"Hvad ville Gunnar ellers?" spurgte han da de var ude af hoveddøren. "Kunne han selv betale resten af sit tag. Det var vel ikke tilskud det hele?"\n"Sikkert ikke. Det er der kun tredjehånds rygter om" sagde Kurt. "Hans skilsmisse var heller ikke billig. Så godt går hans forretninger ikke. Han kom med et nyt tilbud for både forpagtnings- og for købsaftalerne. Forudsigeligt nok ligger det mellem det, jeg krævede og det han ikke fik afleveret da Nicky ville slås om skænken. Det tænker jeg over mens jeg sover på det."\n"Jeg smutter snart, så du kan tænke grundigt" lovede Christian: "Synes du også det lyder som om nogen prøver manipulere med jordpriserne med rygter om fredninger og forureninger til de har underskrevede kontrakter til de priser de kan tjene mere på? Rasmussen og Lindegård stod måske for det praktiske mod kontant betaling. Gunnar er bare mellemmand. Han får lovlig reurkommissionen af både køb og salg. uanset det der sker, før og efter. Det aner han sandsynligvis intet om."\n"Hans kone ordnede hans regnskab til hun stak af med en af kunderne." oplyste Tove. "Så fik han hjemmekontor og blev kunde i det revisionskontor Margrethe er parthaver i. Det meste ordner han efterhånden fra baren på golfbanen, siger rygterne i læsekredsen."\n"Der hører han om nye dødsboer fra bedemanden, når de prøver at spille golf. De spiller lige elendigt" mente Kurt. "Bedemanden har begrænset humor. Gunnar og han passer lige dårligt ind i Jægerlogen. De går udmærket sammen. Gunnar kaster sig over de huse han kan. Hvis der er noget at ribbe dem for, gør han det siger rygterne. Når Martin og Poul Erik har rettet dem lidt op sælger han dem. Som regel, til det dobbelte. Det er vel ikke utænkeligt han afleverer lidt af den kommission for at få de opgaver."\n"Mens revisionskontoret får returkommission af det hele. Det er et lige så lodret minnikartel, som Jægerlogen startede som. Det kræver bare at forudsætningerne for det system, ikke bliver kontrolleret alt for grundigt."\n"Hvorfor skulle nogen kontrollere noget der virker? Dem ved vi jo alle" spurgte Kurt da Christian drak ud, rejste sig og sagde godnat.\n"Måske bør Eigil undersøge om nogen prøver at manipulere med priser ved hjælp af rygter om undersøgelser, til alle aftaler er på plads. Lindegård og Rasmussen stod for det praktiske. Der var ingen, der kendte eller savnede de fredede blomster før de blev fjernet, med undtagelse af et par amatørbotanikere. Husker du Lindegårds bemærkning om den lille fjer, der nemt bliver til fem færdige grillkyllinger, inden man ser sig om."\n"Rygterne om både grund- og narkohandler fyldte lige meget i vores samtale, til sidst." huskede Kurt.\n"Netop. Og da Rasmussen blev skudt af en ukendt grund var Kim den eneste, der vidste at rygterne om forureninger og fredninger var fri fantasi. Derimod vidste alle narkohandlen var rigtig nok. Overdrivelserne om den påvirkede nok også samtalerne med Gunnar, med det resultat, vi kender. Sov godt og tak for mad" sagde han og åbnede døren.\n"Så må jeg hellere underskrive aftalen inden Gunnar starter rygter om at han også bliver snydt for provision af manipulerede værdier."\n"Ham har de sikkert en solid klemme på i forvejen" mente Christian. "Fjerene af de rygter kan der ikke komme flere grillkyllinger ud af. Godnat."\nBemærkningen om 'en lille fjer bliver til fem grillkyllinger' og overfaldet er kapitel 7.\nTeksten er publiceret 11/02-2018 20:01 af Henning Blauenfeldt (HenningB) og er kategoriseret under Romaner.\nTeksten er på 2795 ord og lix-tallet er 32.


La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) - HvidevareBanditten\nForside / Køkkenudstyr / Espressomaskiner / La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass)\nVarenummer (SKU): 5637000042817085 Kategori: Espressomaskiner\nEr du på udkig efter La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass)? Så er du landet det helt rigtige sted. Med La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der fungerer – og som er udviklet med fokus på den mindste detalje.\nLa Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) som er anerkendte for at udvikle kvalitetsdygtige holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i flotte designs, og som derfor passer perfekt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) får du selvfølgelig lynhurtiglevering, og du slipper for selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hjem til dig. Når du bestiller La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) online, kan du nemlig vælge bestille med levering hjem til dig\nDet betyder, at du får La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass) uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten synes vi ikke, det behøver at være tidskrævende at bestille hvidevarer som fx La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass). Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at [finde, udvælge, kuratere] de bedste og mest populære hvidevarer til dig.\nVær den første til at anmelde “La Pavoni espressomaskine LPLELH01EU (chromed brass)” Annuller svar


Valg af purulent sårmedicin på apoteket, dette er den komplette liste!\nSmå klumper over såret fyldt med pus er ofte ubehagelige og begrænser bevægelsen. I stedet for at gøre farlige ting som at presse indholdet af væsken for at få det ud, kan du håndtere det med et udvalg af purulente sårmedicin, der sælges på apoteker.\nSå for at finde ud af, hvad listen over purulente sårmedicin på apoteker er, se den fulde anmeldelse nedenfor, kom så!\nAlle former for betændt sårtilstande\nPus er en tyk væske, der indeholder dødt væv, celler og bakterier. Kroppen producerer automatisk pus, når den bekæmper infektion. De bakterier, der ofte er udløseren for denne tilstand, er: Staphylococcus aureus og Streptococcus pyogenes.\nNår kroppen opdager en infektion, sendes hvide blodlegemer (neutrofiler) til det berørte område for at dræbe bakterier. Under processen vil neutrofiler og væv i det inficerede område dø og derefter blive til pus.\nAfhængigt af typen af infektion kan pus være af mange farver, såsom hvid, gul, grøn eller endda brun. Selvom det ofte lugter dårligt, udsender festende sår nogle gange ingen duft.\nGenerelt dannes der pus i en byld eller lomme på overfladen af huden. Purulente sår forekommer oftest i:\nHud: Bylder på huden dannes på grund af bylder eller inficerede hårsække. Alvorlig acne (som er en ophobning af død hud, tør olie og bakterier) kan også føre til en pusfyldt byld\nMund: Fugtighed og varme temperaturer gør munden til det perfekte område for bakterievækst. Sår med pus kan forekomme i tandkødet, nær tændernes rødder og endda omkring mandlerne\nLæs også: At overvinde ødelagte bylder kan ikke være tilfældigt! Her er 6 måder at håndtere det på\nValg af purulent sårmedicin på apoteket\nDer findes to typer purulent sårmedicin på apoteket, som du kan bruge, nemlig antibiotika og smertestillende. Begge arbejder sammen for at dræbe de bakterier, der udløser gnagende sår, og lindre den forårsagede smerte.\nAntibiotika er det rigtige lægemiddel til at behandle infektioner forårsaget af bakterier, herunder: Staphylococcus aureus og Streptococcus pyogenes. Som allerede nævnt er disse to bakterier de vigtigste triggere for, at infektion forårsager gnagende sår.\nCitat fra sundhedslinje, Antibiotika virker ganske effektivt for at dræbe eller bremse væksten af bakterier ved at angribe væggene eller beklæde dem, forstyrre deres reproduktionscyklus og blokere deres proteinproduktion.\nNogle antibiotika (både oralt og aktuelt), som ofte ordineres af læger til behandling af sår og gnagende sår, er amoxicillin (Amoxil, Moxatag), cefazolin (Ancef, Kefzol), clindamycin (Cleocin, Benzaclin, Veltin), doxycyclin (Doryx, Oracea, Vibramycin), erythromycin (Erygel, Eryped), mupirocin (Centany), og sulfamethoxazol/trimethoprim (Bactrim, Septra).\nSelvom det sælges frit på apoteker, bør brugen af antibiotika være baseret på lægens råd eller recept. Fordi forkert brug kan føre til andre alvorlige tilstande, såsom modstand.\nDet næste lægemiddel til purulente sår på apoteket, som du kan købe, er et smertestillende middel. Ofte er et purulent sår ledsaget af smerte, enten mild eller svær. Citat fra Johns Hopkins medicin, stofferne forhindrer skadede celler i at frigive prostaglandiner.\nProstaglandiner i sig selv er hormonlignende kemikalier, der er ansvarlige for ømhed og smerter, normalt til stede under infektion eller betændelse.\nNogle smertestillende midler, som du kan købe på apoteket omfatter:\nSelvpleje til purulente sår\nUdover at bruge purulent sårmedicin på apoteket, kan du også udføre førstehjælp med en simpel hjemmemetode, nemlig at komprimere varmt vand i et par minutter.\nHold såret rent og tørt, og vask dine hænder med sæbe efter du har rørt ved det. For at minimere risikoen for at sprede infektion, tænk aldrig på at klemme en byld eller et purulent sår.\nKommer væskeindholdet i bylden ud, er der risiko for at forværre situationen og forværre infektionen ved at skabe nye sår i det omkringliggende område.\nNå, det er en gennemgang af valget af purulent sårmedicin på apoteket og uafhængige måder, du kan gøre derhjemme for at håndtere det. Hvis tilstanden ikke forbedres, så tøv ikke med at gå til lægen, OK!


Et alsidigt 35mm kvalitetsobjektiv, der er ideelt til gadefotografering, rejse- og nærbilleder.\nRF 35mm f/1.8 IS Macro STM er bærbar, let og nem at bruge. Justér indstillinger med en brugerdefinerbar objektivkontrolring, og se oplysninger som f.eks. fokuseringsafstand tydeligt i søgeren, når du optager.\nSynsvinkel (vandret, lodret, diagonal): 54°, 38°, 63°\nObjektivopbygning (elementer/grupper): 11/9\nMaks. blænde: f/1.8\nNærmeste fokuseringsafstand (m): 0,17\nMaksimal forstørrelse (x): 0,5\nBilledstabilisator: 5 trin\nObjektivdæksel: E-52 II\nMaks. diameter x længde (mm): 74,4 x 62,8


Min rejse: 2 måneder rundt om jorden for 40.000 kr. | Godtur.dk\nGæsteindlæg skrevet af Halfdan Timm.\nDe knap 2 måneders rejse kostede knap 40.000 kroner (cirka det dobbelte af, hvad jeg ville have brugt på at leve i Danmark). Jeg vil gerne dele regnestykket og forklare, hvorfor det faktisk kunne have været halveret.\nFormålet er at vise, hvor billigt det kan være at opleve verden. Danmark er et lille vand og verden er et stort sted – og en lang rejse til forskellige kulturer tror jeg, er med til at udvikle dig som person.\nUden videre introduktion – regnestykket og nogle af de ”opdagelser”, jeg gjorde mig på rejsen:\nFlybilletter og hotel:\nDe to største udgiftsposter på turen var vores flybilletter og hoteller.\nFlybilletterne kostede følgende:\nKøbenhavn til Las Vegas: 2.000 kroner med Norwegian.\nLas Vegas til Los Angeles: 500 kroner med Virgin America\nLos Angeles til Tokyo (13 timer): 3.500 kroner\nTokyo til Kuala Lumpur til Chiang Mai: 2.000 kroner\nChiang Mai til Bangkok til Dubai til København: 4.500 kroner\nSamlet cirka 12.500 kroner for at komme jorden rundt med en lille detour. Verden er et lille sted efterhånden.\nVi boede generelt på billige hoteller. Priserne var som følger:\nLas Vegas: 500 kroner per nat\nTokyo: 900 kroner per nat\nMyoko Kogen: 900 kroner per nat\nChiang Mai: 100 kroner per nat\nI Japan valgte vi ikke fine og dyre hoteller – selv de billige koster bare mange penge i verdens største by.\nVi kunne have fået billigere flybilletter, hvis vi havde bestilt i bedre tid. Vi valgte dog at prioritere fleksibilitet over pris. Vores hjemrejsepris fra Bangkok til København alene var 4.000 kroner. Det samme kan du få tur / retur-billetter for med Norwegian, hvis du bare køber i god nok tid. Generelt skal du købe dine flybilletter cirka 6 uger før afrejse.\nSkitur i Japan trak op\nDen dyreste del af vores tur var klart Japan.\nIsær de to byer Tokyo (hvor vi var lidt) og Osaka er blandt de dyreste byer i verden. Begge koster markant mere end København. Vi havde et hotelværelse på sølle 11 kvadratmeter i Tokyo, men det stod os alligevel i 900 kroner om måneden.\nAt bo 12 dage i et skisportsområde stod os i cirka 10.000 kroner (175.000 yen, som du i øvrigt betaler kontant) med morgenmad. Skileje og liftkort kom derudover og stod os i cirka 200 kroner per dag per person.\nHavde vi undladt de 2 uger i Japan, ville vores budget for turen have været cirka 20.000 kroner i stedet for – eller hvad, jeg ville bruge på at leve i Danmark i 2 måneder med husleje, mad og almindelige fornøjelser.\nHvis du har pengene vil jeg dog til hver en tid anbefale en tur til Japan. Vinde fører vanvittigt meget sne over fra Sibiriens kulde i Rusland. Jeg har stået på ski i Frankrig, Italien, Norge og Sverige og Japan er stedet med suverænt mest (pulver)sne. Det er en stor fornøjelse.\nDa vi kom til Thailand så budgettet noget anderledes ud.\nHer boede vi i en 58-kvadratmeter lejlighed for 2.500 kroner for en hel måned med ugentlig rengøring. Mad er billigt, fornøjelser er billige, thailænderne taler udmærket engelsk, og der er tilmed andre danskere i Chiang Mai i den nordlige del af landet, du kan tale med.\nHvis du vil opleve det ægte Thailand – og ikke bare de sydlige øer, hvor der er mange turister – så er Chiang Mai et godt sted at starte.\nDreamliner vs. Airbus A380\nPå rejsen oplevede jeg både at rejse med en Boeing 787 Dreamliner med Norwegian (København – Las Vegas) og 2 gange med en Airbus A380 fra Singapore Airliens og Emirates (Los Angeles – Tokyo og Bangkok – København).\nNetop flyveturene med de to mest kendte fly lige nu, var noget, jeg fra rejsens start havde glædet mig til. Jeg er flyentusiast på det niveau, at jeg synes YouTube-dokumentarer om flyhistorie er for lækkert, men jeg er dog ikke at finde på Flyvergrillen i Kastrup.\nAirbus A380 er verdens største fly. Dreamliner er kendt især for sine lave driftsomkostninger.\nI min verden er der ingen tvivl om det bedste fly:\nDreamlineren er bedre til at ændre lys og temperatur inde i flyet med henblik på at forhindre jetlag. Hvis du kombinerer med melatonin-piller – kroppens naturlige søvnhormon – så har du gode chancer for at undgå at vågne kl. 03 om morgenen de næste mange nætter.\nDer er mere plads i Dreamlineren. Det er dét fly, jeg har siddet i, hvor jeg havde mest plads til loft og til sædet foran mig.\nOg så kan du i Norwegians Dreamliner shoppe på skærmen foran dig og betale direkte med dit VISA- eller MasterCard. Steward / Stewardesse kommer blot med det, du har bestilt og du skal ikke fedte med kort eller vente, til de kommer trækkende med vognen. Det er alt for smart og jeg kom til at bruge flere penge på mad og drikke, end jeg plejer at gøre på sådan en tur.\nAirbus A380 er stort, men det føles mere klodset. Du kan ikke betale på skærmen foran dig. Og med Singapore Airlines var udvalget af film samt maden tilmed under Norwegians standard.\nHvis jeg kan vælge, så vil jeg flyve med Dreamlineren i fremtiden – selvom jeg gerne ville støtte Airbus, der jo er en europæisk virksomhed i modsætning til amerikanske Boeing.\ndubai Japan kuala lumpur Las Vegas Los Angeles Tokyo


DET HIERARKISKE PRINCIP af Erik Ansvang. Esoterisk artikel. Hvis alt i Universet er hierarkisk, findes der logisk set et overmenneskeligt rige over mineral-, plante-, dyre- og menneskeriget. (Side 7 af 21)\nDET HIERARKISKE PRINCIP (7 af 21)\nDen hierarkiske proces\nHvordan blev dette hierarki dannet? For at forstå det, er det nødvendigt at begynde ved begyndelsen – da Universet blev skabt. Muligvis var der først en intens koncentration af energier, som eksploderede. Denne begivenhed kalder naturvidenskaben “big bang”.\nDen kosmiske eksplosion medførte, at mængder af energi spredtes roterende ud i rummet. Undervejs tiltrak nogle energimængder andre energimængder med samme frekvens, indtil tyngdekraften (som er det samme som sammenhængskraften), skabte den sammensmeltning, der blev til stof.\nStoffet (med tyngdekraften eller sammenhængskraften) strømmede ud fra sit centrum, tiltrak mere og mere indtil kernen … og på denne måde blev jordskorpen på planeten dannet i årtitusindernes løb. Derved opstod der et enormt uorganisk hierarki af tiltagende kompleksitet og fleksibilitet, som omfatter mikrokvarks, kvarks, elektroner, atomer og molekyler – og samtidig opstod der et fundamentalt princip …\nDen lavere udvikler den efterfølgende højere orden,\nog højere ordener koordinerer aktiviteten i de lavere.\nAllerede nu får man fornemmelsen af, at noget højere eller overordnet styrer noget lavere og underordnet – som det samtidig er en uadskillelig del af.\nUorganisk bliver til organisk\nNaturvidenskaben ved ikke, hvordan livet opstod, for man er ikke i stand til at genskabe de betingelser, der er forudsætningen for det fysiske livs opståen, men det ser ud til, at en bestemt type uorganiske molekyler omdannes til organiske molekyler.\nDe indgår forbindelser og skaber makromolekyler …\nsom indgår forbindelser og danner celler …\nog fra cellerne opstår cellevæv …\ncellevævet danner organer …\nsom danner systemer af organer … etc.\nFor hvert niveau er hver enhed på én gang en enhed\ni forhold til de underenheder, den omfatter,\nog samtidig er den selv en del af\nen endnu mere kompleks makroenhed ovenover.\nPå denne måde er atomet på sit eget niveau en selvstændig enhed. Den er makroenhed for elektronerne, neutronerne og protonerne, som er dens mikroenheder. Og den er selv en mikroenhed i forhold til molekylerne, som den blot er en del af.\n… og sådan fortsætter det gennem skabelsens hierarki, som inkluderer celler, organer, organismer, familier, grupper, befolkninger etc.\nMennesket er med andre ord ikke adskilt fra alt det, der har skabt mennesket. Det er en del af en højere orden, som det hjælper med at skabe.\nAlle mennesker er celler\nNu begynder man at forstå, hvorfor åndsvidenskaben påstår, at alle mennesker er celler i et hierarkisk opbygget legeme. I virkeligheden er det enkelt at forklare.\nDet begyndte med, at forældrene stillede et befrugtet æg til rådighed. Dette befrugtede æg var en enkelt celle, som allerede indgik i den hierarkiske over- og underopdeling. Og i denne opdeling har de enkelte dele en specifik rolle.


Dkvid | Lotkram\nNår en person har fået en idé, så har personen ikke lært noget nyt. men gjort brug af viden, som personen allerede havde før fremkomsten af idéen. Men fra at et stykke viden opnås til at det bliver brugt i en idé, kan der gå meget lang tid. Nogle gange endda hele årtier eller århundreder.\nDet er selvfølgelig en enorm skam, da nogle idéer kunne være løsningen til en dødelig sygdom, eller en form for ny teknologi som ændrer vores hverdag på en helt uforventet måde. Af åbenlyse grunde, gider vi jo ikke vente længere end nødvendigt på sådan nogle idéer.\nJeg mener, at for et samfund som gerne vil innovere, der er spørgsmålet om hvordan man kan bringe tiden fra opsamling af ny viden til idé, ned til 0, det vigtigste spørgsmål. Det er det fordi, at så vil man kunne opnå de innovationer og idéer vi egentlig allerede har potentialet til at få, men vi bare ikke har indset det endnu. Med den indsigt, som et svar på spørgsmålet vil give os, vil man kunne erstatte hele verdenens tankekraft, da man så vil forstå noget helt fundamental bag det at få idéer og 'aha'-oplevelser generelt, og derved få evnen til at genskabe det øjeblik / forhold som en idé fødes i.\nMed denne fremlæggelse er der primært 2 ting jeg vil fokusere på:\n- Den ene det er, at få dig overbevist om at det vil være en god investering, at investere i hvordan man kan får indløst alle potentielle idéer og innovationer, med 0 ventetid mellem opsamling af ny viden til ny idé.\n- Den anden det er, hvordan jeg selv mener det vil være muligt.\nHvorfor det vil være en god investering.\nDet første jeg vil snakke om, det er, hvor lang vej vi har endnu og hvilke udfordringer der ligger i vejen for det ønskede mål. Jeg ønsker, at overbevise jer om, at det er en realistisk og overkommelige rejse at begive sig ud på, og med en enorm gevinst i vente, både økonomisk og kulturelt.\nDe forhold som skal gælde for at en idé bliver til, er egentlig meget simple. Hvis vi ønsker at indse alle potentielle idéer, så er det et spørgsmål om at garantere, at disse forhold altid er gældende. Det er også der at rejsen slutter og den store gevinst findes.\nHvad er det præcis for nogle forhold som en idé fødes i? Og hvis de er så simple, hvorfor kan vi så ikke allerede garantere dem i disse moderne tider?\nJo, en idé fødes i idéhaverens sind, og med en objektiv forståelse af forholdet mellem hjernen og sindet, vil man sige, at hjernen er ansvarlig for at skabe disse forhold. Men hjernen består af mange kaotiske og tilfældige begivenheder på det mikroskopiske og den kvantefysiske plan, og derfor kan hjernen, og dermed vores egne sind, ikke garantere os de forhold idéerne kræver. Men, i de øjeblikke hvori idéen opstår, har hjernen trods alt, gjort det rigtigt. Men chancerne for a de rigtige forhold opstår, formindskes desto mere kompleks en idé er. Det er fordi, de er mere krævende da de kræver at en større række begivenheder finder sted i hjernen. Lidt ligesom i lotto, hvor alle de rigtige tal skal falde på plads, og jo flere tal der skal falde på plads, desto mindre er sandsynligheden for at vinde.\nVores evner til at få idéer, er dog ikke fuldstændig afhængig af en række tilfældige begivenheder. Faktisk, er der allerede nogle idéer som vi med nærmest en garanti, altid vil have. De føles måske ikke som en reel idé, da de grundet deres garanti, ikke føles og heller ikke kan kategoriserers som en 'aha-oplevelse'. Men om det er en idé med en 'aha-oplevelse' eller ej, så har begge slags stadig det tilfælles, at de er resultatet af en form for struktur af forbindelser i hjernen, som er 'bygget' af hjernens komponenter. Et eksempel på sådan en 'idé' uden 'aha-oplevelsen', er f.eks, hvis du kommer sent hjem fra arbejde, det er mørkt, og du vil have tændt lyset i entreen. Uden nogen forsinkelse, ved du allerede i øjeblikket du får lyst til at tænde lyset, hvordan du får det tændt. Du løser derefter problemet ved at trykke på en kontakt, som tænder lyset i entreen.\nFor at illustrere at både idéer uden 'aha-oplevelser' og idéer med 'aha-oplevelser' er det samme, kan du forestille dig en situation, hvor du istedet for at komme hjem fra arbejde, kommer hjem fra en fest. Det er mørkt, og du vil tænde lyset i entreen. Desværre, så kan du ikke lige huske hvor kontakten sidder, så du beslutter dig for at gøre det eneste du kan. Tænke lidt hårdere. Efter en mindre forsinkelse kommer du i tanker om hvor kontakten sidder, og så har du dig en 'aha-oplevelse'.\nDisse 2 eksempler fremhæver nogle meget vigtige pointer. I den første situation, hvor du kommer hjem fra arbejde, foregår hele problemløsningsprocessen perfekt. - ''selvfølgelig'' Men for at forstå hvorfor, bliver vi nødt til at sammenligne med situationen hvor du kommer hjem fra en fest. Forskellen på de to exempler, er selvfølgelig, at når du vender hjem fra festen, er påvirket af alkohol. Alkohollen har den effekt på din hjerne, at den forhindrer komponenter af hjernen i at skabe de nødvendige forhold. Den blive ude af stand til at skabe den struktur og orden som en idé er. Præcis hvordan alkohollen virker ren kemisk og fysisk på komponenterne, ved jeg ikke, men det er heller ikke vigtigt for pointen. Det der går galt, det er at den effekt alkohollen har på hjernens komponenter, resultere i, at den konstruktion som repræsentere / lagrer viden i hjernen om kontakten, er kollapset eller utilgængelig. Da denne konstruktion er et essentielt led i strukturen der finder sted i samme øjeblik som du får idéen, er det umuligt at få tændt lyset.. Da kontakten jo er et essentielt led i at forsage tændingen af lyset, er det nødvendigt at være bevidst omkring hvordan kontakten optræder i verden, før man selv kan vide hvordan man skal optræde med sin egen krop for at tænde lyset.\nTændingen af lyset er et eksempel på en ekstrem simpel situation. Men om det var en meget kompleks situation eller den med lyset, så handler det altid om 2 meget simple principper. Det vil i også se, når jeg om lidt giver et eksempel på en mere kompleks idé. Det første princip handler om at have en repræsentant i sindet af alle de involverede dele af verdenen. Disse repræsentanter kommer i en fysisk form af lagringer i hjernen, og det er disse som fungere som led / forbindingspunkter i hjernens struktur. Det næste princip handler om at forbinde disse led og derved bygge en struktur som gør sindet bevidst omkring forbindelsen mellem lyset og kontakten. Det er dette som sker i hjernen når vi tænker. Men det er ikke nok bare at tænke. For en mere intelligent person vil det have en bedre effekt end en mindre intelligent, men uanset hvor intelligent man så er, så vil en individuel person aldrig kunne garantere os at, alt den viden og data som alle forskere nogensinde har opsamlet, vil blive involveret i en større sammenhæng og sat sammen til alle meningsfulde fortolkninger af dem, og at alle mulige idéer og alle potentielle innovationer vil blive realiseret.\nDer ligger mange udfordringer i vejen for at en individuel person vil kunne komme til det. For det første, så skal personen læse alle publicerede videnskabelige artikler og dernæst kunne holde det hele i sind imens det bliver involveret i tanke / problem -løsningsprocessen, som også skal foregå fuldstændig fejlfrit. Igen, så er begrænsningen de komponenter og den måde vores hjerne er bygget op på.\nHvis vi tegner en pil med afsæt fra situationen efter festen og førere den igennem og videre forbi situationen efter arbejde, kan vi spekulere på, hvad vi finder helt ude i spidsen af pilen, eller så tæt på som muligt. En måde man kan det, er igen at se på forskellen mellem turen hjem fra arbejde og turen hjem fra festen, finde mønstret og så førere det så langt man kan.\nAlkohollen ændrer hjernens kemi, hvilket gøre det sværere for lagringerne i hjernen at opstå eller opretholdes, og det gør tanke / problem-løsningsprocessen mere fejlfuld. Så snart alkohollen er ude af kroppen, gør det at de samme dele og processor i hjernen har lettere ved at opstå eller opretholdes, og mindre fejlfuld.\nSå hvad er mønstret? Mønstret er; desto mere stabilitet i hjernens komponenter, desto mere kan garanteres. En investering i spørgsmålet, vil foregå ved at finde måder at gøre vores lagringer og tanke / problem-løsningsprocess mere stabil. Jeg tænker hovedsageligt at der er 3 forskellige veje man kan gå. Alle med hver deres fordele og ulemper. 2 af dem kan findes i situationerne, men den 3. kræver en ny situation. 3 minder dog lidt om 2..\nDen ydre faktor, som hjernens komponenter og hvordan de reagere med hinanden.\n- Alkohollen er et eksempel på en ændring af måden de reagere med hinanden og den effekt det kan have.\nHvis vi fandt en løsning denne vej, ville det nok ligne filmen Abernes Planet, hvor en abe får indsprøjtet et stof som væsenlig øger den mentale egenskaber.\n2. Den indre faktor, som sindets forskellige evner der komplimentere hinanden.\n- At 'tænke hårdere' er et eksempel på hvordan en af de mange ting vi kan gøre, kan komplimentere hinanden, som man manden der vil huske hvor kontakten sidder.\nEndnu en godt eksempel, som jeg ikke har skrevet om, er, hvordan alfabet-sangen hjælper os med at huske den alfabetiske orden, når vi ikke kan den uden ad. Sammenlign det med manden der ikke kunne huske udenad, hvordan man tænder lyset i entreen.\nHvis vi satser på denne vej, gælder det om at finde en evne vi har, som er så god, at den kan bruges til at huske alt viden og data, og på samme tid involvere det i tanke / problemløsningsprocessen, der tilmed også skal være fejlfri. Eller, ihvertfald så fejlfrit, at vi nærmest kan garantere det.\nVi har faktisk en evne, som jeg mener har potentialet til det. Og det er ikke en savant-evne, som kun et par få blandt hele menneskeden har. Det er faktisk en evne stort set alle mennesker har. Nemlig, evnen til at læse og skrive. Hvordan det? Jo, hvis jeg skriver en bog om dette emne, så vil bogen med høj sandsynlighed være 100% læselig i flere hundrede år og endda måske årtusinde, hvis den bliver behandlet godt. Det er jo MEGET længere og mere stabilt end hvad begivenhederne på den mikroskopiske og kvantefysiske plan kan tillade os. Plus, vi er begrænset af hvor meget information vi kan have lagret i tankerne ad gangen. Det er en bog ikke. Vi glemmer dog aldrig hvem vores nærmeste er, men den slags viden er garanteret gennem samme evne som tillader os at kommunikere sprogligt med hinanden, nemlig langtidshukommelsen. I bogen er informationen lagret med den garanti vi søger. Men det er jo ikke noget nyt, og at påpege det her gør jo ingen forskel. Forskere verden over, gør jo allerede brug af det. Men, det betyder jo bare at vi allerede kan sætte flueben ved en af de væsentlige dele, hvilket er garanteret lagring af alverdens viden og data. Det betyder, at vi allerede har alle de nødvendige led, som nu bare mangler at blive sat ind i den korrekte struktur. Men hvordan gør vi det? Hvad er den korrekte struktur? Hvordan er det muligt at få vores sprog-evner til også at 'tænke' for os? Eller rettere sagt, til at kunne erstatte vores eget behov for at tænke.\nDet lyder umuligt at få en bog, så at sige, til at tænke for os. Det gør det fordi vi forbinder det at tænke med noget aktivt, en form for handling, noget intelligent og bevidst. Og en bog er jo ligeså død som en sten. Så, når jeg siger at jeg vil have en bog til at tænke, så er det ment på samme måde, som når jeg siger at en bog husker. En bog kan jo allerede erstatte vores behov for at huske, hvilket jo også er noget intelligent og bevidst, selvom bogen jo stadig er død. Ligeså vel kan indkøbslister OSV.\nDet er muligt at skrive om idéer og tanker i en bog, og derfor kan man jo godt sige, at en bog på en måde kan hjælpe en med at tænke, ligesom de idéer og tanker jeg skriver om heri. Men, de tanker er allerede hændt, og opstået i mit sind, så det gælder ikke da de ikke er nye når du læser dette...\nHvad er den korrekte struktur?\n- Når du ville tænde lyset, er der selvfølgelig noget der gør forbindelsen mellem lyset og kontakten til en korrekt forbindelse, og en forbindelse mellem en vandhane og lyset til en forkert forbindelse. Det er selvfølgelig at du har oplevet lyset tænde når du har trykket på kontakten. Hvilket ikke er tilfældet når du tænder en vandhane.\nForestil dig at du kommer ind i et hus, som du aldrig har været i før, og skal finde ud af hvilke kontakter der hører til hvilke lys. Du vil sagtens kunne beskrive i en manual, med det danske sprog, hvordan jeg får tændt et specifikt lys. Det eneste jeg skal gøre, er så at slå op hvilket lys jeg vil have tændt, og så har du forbundet den rigtige kontakt til det. Når det er så simpelt, så er det ikke svært at opnå alle mulige tændinger af lys, så at sige. Manualen vil sagtens kunne garantere, at jeg får tændt alle lys.\nMen, hvis det ikke kun handlede om et enkelt hus og dens lys, men viden om alt i verden og alle mulige idéer, så vil det danske sprog ikke kunne garantere at jeg får alle idéer og innovationer muligt. Det skyldes at den måde ord og sætninger er sat sammen på, er uoverskuelig og derfor skaber dårligt overblik. Det gælder derfor om at gøre alle forbindelser / den struktur som verdenen har, så overskuelig som overhovedet muligt, så vi er i stand til at danne så stort et overblik som muligt. Det vil gøre os i stand til at følge retningslinjerne som smurt, så at sige.\nSprog-evnen kan garantere os formålet med det hele her... Det jeg mener er bedst at investere i, det er et nyt og bedre (til dette formål) form for sprog der udnytter vores sprog-evne fuldt ud.\nDet er noget jeg har tænkt rigtig længe og intenst over, og jeg mener selv at jeg har lavet noget som dur.\nHvis jeg skal beskrive mit bud på en løsning så kort som muligt, så vil jeg beskrive det som et sprog uden ord.\nDet lyder umiddelbart modsigende og som ren nonsens, men lad mig forklare.\nNår vi lærere et nyt ord, så finder vi ud af dets betydning ved at se hvilke sammenhænge det bliver brugt i. Det er så vores hjernes opgave at opretholde og huske sammenhængene. Men, på samme måde som forbindelsen mellem kontakten og lyset kan forglemmes, kan sammenhængene også forglemmes. Ord kræver at vi selv er i stand til at huske alle de sammenhænge ordet er brugt i, fordi, et ord er noget for sig selv, der kan tages og flyttes rundt på, men, de sammenhænge der definere ordet, bliver 'efterladt'. Derfor, er vi nødt til at holde styr på dets sammenhænge i vores egne sind.\nDet som ordet gør, når vi læser det, er at blive 'mindet' om de forhold det hænger sammen med. Men den process foregår i vores utilregnlige hjerne, og derfor vil ord aldrig kunne garantere os den stabilitet vi søger. Hvis vi derimod skriver alle ordets sammenhænge ned istedet, som jo faktisk er dem det hele handler om, vil vi kunne tegne fuldstændig samme struktur af forbindelser i hjernen, som 'bestemmer' hvad giver mening og betydningen af ting. Derved, vil alle dele af hjernen som involveres i tænkning, få en 'opgradering' til den stabilitet vi søger. Det gør at vi kan følge den med øjnene, som var det en manual med gode retningslinjer.\nNår det er sagt, så er der kun ét enkelt spørgsmål tilbage; Hvordan tegner/afbilleder man sindets-struktur?\nSinds-strukturen er en konstruktion af forbindelser som forbindes i øjeblikket verdenen opleves. Bindeledene er alle de erkendelige dele af et øjeblik. Det som så binder dem sammen, er måden de optræder med hindanden. Hvis vi eksempelvis skulle tegne den struktur der struktureres når en kontakt bliver trykket på og det tænder et lys, vil der ihvertfald være 2 bindingsled; kontakten og lyset. Dem kan vi tegne ved at sætte 2 prikker. Så bliver de forbundet med en simpel streg igennem begge, hvor man så kan forestille sig, at hvis den ene 'rykker' sig, så gør den anden også. De vil altid optræde sammen, så længe andet ikke er oplevet. Det er f.eks ikke tilfældet, at lyset tændes når du tænder for vandhanen, og derfor er der heller ingen forbindelse imellem dem.\nJeg vil prøve at forklare hvordan alle dele i strukturen 'anvendes' til at tænde lyset. Step by step.\nDu får lyst til at tænde lyset. - Du vil have skabt et øjeblik hvori lyset optræder, derfor 'rykker' du i prikken som repræsentere lyset, for at få den til at 'optræde'.\nTankeprocessen begynder. - Prikken er bundet til stregen, derfor rykkes prikken der repræsentere kontakten også, i reaktion, og det får den til at optræde sammen med lyset.\nAha! - Rykket i prikken som står for kontakten, repræsentere en 'optræden'.. ..Da du kan sørge for at kontakten kommer til at optræde, kan du gennem den vej, få lyset til at optræde.\nI princippet er det sådan hele strukturen virker, uanset hvor mange forbindelser der er. Hvis det ene, så det andet. Hvis a, så b. Det er meget simpelt, og fundamentalt princip, og derfor ikke et princip jeg vil diskutere mere. Der er ikke noget ydeligere at fremhæve om det. Det man til gengæld kan diskutere meget, er, hvilke erkendelige dele der er at erkende i en oplevelse og hvordan de optræder med hinanden.\nHvis man gerne vil argumentere for, hvorfor at kontakten er forbundet til lyset, og ikke vandhanen, hvad vil man så sige?\nNormalt, så vil man nok bare sige; Jamen, sådan er det bare. Når kontakten trykkes, så tænder lyset også. Omvendt med vandhanen.'' Det er jeg til dels enig i.\n- Hvis noget falder i 1'...\n- if we see the mind as being made from 'objectivity', then recognizing the time in-between is of course a sign that there is more in-between as well.\n- tube with 'leaks' that patch 'chaoticly' and with gas or something flowing through... - algodo..\n- til det når kroppen..\n- Aha ( acknowledge/anerkendt /hiver Acknowledge/anerkendt)\nLad os tegne strukturen der struktureres når en kontakt bliver trykket på og det tænder et lys.\nD, så det handler om at sætte punkter som forbindes med andre punkter OSV.\nAt tænke handler om at finde de korrekte meningsfulde forbindelser, ved så at optegne dem, vil man komplimentere vores tænkning, som jo er vores 'genopdagelse' af korrekte forbindelser, med aflæsnings-evnen.\n- Hvilke forhold skaber min handling?\n- Hvilke forhold skaber ordet? ( omvendt rækkefølge af hinanden)\nSå, når du kommer hjem og gerne vil have en oplevelse af at lyset er tændt, så er det derfor uundgåeligt ikke også at have oplevelsen af at trykke på kontakten. På den måde hører de altid sammen.\ntiming.. diæt langsom\nHvis vi vælger at investere i vores sproglige evne, så vil spørgsmålet være, hvordan beskriver vi korrekt vores oplevelse?\nHvad gør at kontakten er forbundet til lyset og ikke dørhandtaget? Hvis lagringen af dørhåndtaget var forbundet til lyset, så vil det være en forkert struktur.\nEller er vi begrænset til den form som det er i dag? (i et givet øjeblik,, den struktur er vores bevidsthed...\nDet første skridt til at vide hvordan man kan få lyset tændt, er selvfølgelig først at opdage hvilken kontakt der passer til. Denne opdagelse er den første begivenhed i en række begivenheder der fører frem til tændingen af lyset i begge situationer. Men denne slags begivenhed finder kun sted i et enkelt øjeblik. Den forsvinder nærmest i det samme øjeblik som den opstår, og i det øjeblik er det ikke nået til vores sind endnu, og derfor er det vigtigt at begivenheden sætter gang i en reaktion, som forlænge levetiden af begivenheden.\nViden lagringerne og forbindelserne mellem dem.. man opnår lagringerne ved at opleve noget, og så er en indbyget logik og mening at hvis man gør det igen, så sker det igen.. Man opnår viden lagringerne ved at eksprimentere som er et led i at sørge for at hjernen har kompontenter til at genskabe strukturen om nødvendigt.\n- Du vil måske sige at det med kontakten det er at huske, men..\n- forestil du var forsker, og du skulle forske huset... / kontakterne og lys, osv... måske bare hele huset...\n- Idé er ikke bare om automation og maskiner, for hvad er idéen om automation og maskiner så?\n- Alle idéer har noget med causation at gøre. At beskrive dem er ligesom at beskrive tid / eksperimenter. Man plotter simpelthen ind hvilken oplevelse man gerne vil have, og så finder den ud af hvordan man kan opnå det, hvis muligt..\nNår jeg siger, at de forhold som skal gælde for at en idé bliver til, er simple, så er det ikke fordi jeg mener, at evolutionens konstruktion af hjernen er simpel, med alle hjernens utallige komponenter taget i betragtning. Tværtimod, så er det ufatteligt at evolutionen, trods de utilregnlige 'byggesten', har fremmanet en konstruktion som idet mindste er tilregnelig til en vis grad. Det er med denne konstruktion, jeg mener at forholdene bag\nStruktur som dannes i øjeblikket lyset tændes\nDet er selvfølgelig en enorm skam, da nogle idéer kunne være løsningen til en dødelig sygdom, eller en form for ny teknologi som ændrer vores hverdag på en helt uforventet måde. Af åbenlyse grunde, gider vi jo ikke vente længere end nødvendigt på sådan nogle idéer. Jeg mener, at for et samfund som gerne vil innovere, der er spørgsmålet om hvordan man kan bringe tiden fra opsamling af ny viden til idé ned til 0, det vigtigste spørgsmål. Det er det fordi, at så vil man kunne opnå de innovationer og idéer vi egentlig allerede har potentialet til at få, men vi bare ikke har indset det endnu. Med den indsigt, som et svar på spørgsmålet vil give os, vil man kunne erstatte hele verdenens tankekraft, da man så vil forstå noget helt fundamental bag det at få idéer og 'aha'-oplevelser generelt, og derved få evnen til at genskabe det øjeblik / forhold som en idé fødes i.\nJo flere tænkere der er i verden, desto større chance er der for, at disse forhold hvor idéer fødes, skabes, men uanset om der så var en trilliard tænkere på kloden, så vil det aldrig kunne garanteres at alle potentielle idéer fås. Men, hvis vi bliver i stand til at genskabe de forhold som idéer 'fødes' i, så vil vi kunne garantere at alle potentielle idéer fås..\nMed denne fremlæggelse, håber jeg, at få jer til at synes, at det vil være en god investering at finde et svar på spørgsmålet. Min strategi til det, vil være at For at gøre det, vil jeg først snakke om nogle tanker som kan få det til at virke som det modsatte.\nSådan nogle idéer gider vi jo ikke vente længere på end nødvendigt, og da en idé udelukkende er sat sammen af stykker af viden, burde man kunne finde frem til idéerne så snart man får opsamlet nok viden til at 'bygge' idéen med. Jeg mener, at for et samfund som gerne vil innovere, der er spørgsmålet om hvordan viden sættes sammen til idéer, det vigtigste spørgsmål, fordi, så vil man kunne opnå de innovationer og idéer vi har potentialet til at få, men bare ikke har indset det endnu. Man vil, med andre ord, kunne erstatte hele verdenens tankekraft med den indsigt som et svar på spørgsmålet vil give os. Det ville man, fordi alle verdenens tænkere prøver at opnå\nMen, det vil nok først føle komfortabelt at gå i dybden med det spørgsmål, hvis jeg kan overbevise dig, at det overhovedet giver mening. Det er jo ikke sikkert du overhovedet tror på at det er muligt at få noget andet end vores egne sind til at tænke for os.\nDenne fremlæggelse vil for det meste handle om at overbevise jer til at tro på, at det er muligt at kunne lave noget der er 'udenfor' vores egne sind, men som kan fungere på samme måde.\nDet første jeg vil sige, det er, at du måske stadig er skeptisk overfor om det kan lade sig gøre, fordi det måske lyder ekstremt komplekst at få noget til at tænke for os, måske tror du, at jeg snakker om at lave en form for intelligent liv til at tænke for os, men sådan behøver det ikke at være.\nNy viden til idé\nFra ny viden opsamles til det bliver brug i en idé, kan der gå meget lang tid, endda årtier eller århundreder\nDerfor, kan potentielle løsninger til f.eks dødelige sygdomme, ligge glemt fordi ingen har indset den faktisk findes.


Haarders dilemma | Leder - Fyens Stiftstidende | fyens.dk\nPubliceret 08. juli 2003 kl. 01:00\nUDLÆNDINGELOV: Bertel Haarder må selv rage kastanjerne ud af ilden og finde en lovteknisk løsning på de utilsigtede bivirkninger\nMEDICINEN virker - men de utilsigtede bivirkninger skaber ubehagelige problemer. Så store, at integrationsminister Bertel Haarder er havnet i et politisk dilemma: hvordan kan han fastholde udlændingelovens intentioner og samtidig undgå, at danskere med udenlandske ægtefæller kommer i klemme. Senest har Dansk Folkepartis leder krævet, at der laves smuthuller i loven for "kristne mennesker af europæisk herkomst". Ellers er fru Kjærsgaards løsning, at Danmark bryder med FNs konventioner om menneskerettigheder.\nMen her går grænsen for regeringspartierne. Både ordførerne fra Venstre og konservative udelukker selv den mindste afvigelse fra de internationale konventioner, som Danmark altid har værnet om. Så det er nu op til Bertel Haarder at rage kastanjerne ud af ilden og finde en lovteknisk løsning på problemet.\nALLEREDE ved lovens behandling i Folketinget erkendte Haarder, at nogle "utilsigtede bivirkninger" ikke kunne undgås. Blandt andre, at danskere ikke kunne få deres udenlandske ægtefæller med hertil, hvis myndighederne skønnede, at parrets samlede tilknytning var større til et andet land. Men det var nu den pris, man måtte betale for at hindre de familiesammenføringer, som sker ved arrangerede ægteskaber. Typisk mellem en dansk 2. generationsindvandrer og en hjembragt brud eller brudgom, som familien har udpeget.\nBivirkningerne har hurtigt fået ansigter. Daglige eksempler på, hvordan udlændingelovens kriterier har medført urimelige og groteske situationer. Hjemvendte udlandsdanskere er nødt til at slå sig ned i Malmø for at være sammen med familien. Deres eget fædreland er lukket land, hvis de vil have ægtefællen med.\nDet er altså uskyldige og tilfældige mennesker, der betaler prisen for, at det er lykkedes at begrænse familiesammenføringer i forbindelse med tvangsægteskaber.\nUDLÆNDINGELOVENS medfødte svaghed er, at den for at ramme specifikke målgrupper sidestiller alle udlændinge, der ønsker ophold i Danmark. Denne generalisering friholder regeringen for anklager om diskrimination og brud på internationale konventioner. Til gengæld risikerer Danmark at lægge sig ud med hele den vestlige verden, når alle dansk-udenlandske ægteskaber betragtes som suspekte. Og det flertal af danskere, der bakker op om udlændingepolitikken, har svært ved at se fornuften i en lov, der gør Danmark til et lukket land for deres udenlandske svigersønner eller svigerdøtre.\nENDNU er der ikke kommet nogen melding fra Bertel Haarders laboratorium om, hvordan udlændingelovens utilsigtede bivirkninger kan fjernes. Det forlyder, at han er optimistisk med hensyn til en løsning. Og det er en nyttig egenskab for en lovarkitekt, der finde nye indgange i komplekset samtidig med, at afspærringerne opretholdes.


DSF For skytter Stævneberetninger Rooster Mountain 2008\nAftenen før matchen er det tid til det sidste tjek. Alt mit .357Sig-ammo er kammertjekket to dage før, så skyderen skal egentlig bare renses. Pyh, hvor er jeg glad for, at alle nose dive-problemerne med .357Sig er ryddet af vejen. Siden Våbensmeden/Kristian Pedersen fik produceret mine specialdesignede .357Sig-magasiner, har der ikke været så meget som én forkert prut. Skyderen bare kører og kører og kører…\nMen hvad var nu det? BoMar-sigtet kan pludselig give sig +/- 0,75mm i sidelæns retning! Ikke godt, når der dagen efter skal skydes stålmål på 40 meter. Jeg ringer til Kristian (som givetvis tænker, at jeg er en hystade), men han siger alligevel høfligt, at jeg bare skal dukke op næste morgen kl. 06.30. Jeg dukker op og er faktisk ikke den eneste kunde: Fire bornholmere med ”Glistrup”-accent er på vej til DM i flugtskydning, og den ene lige skal have skiftet en slagstift på vejen til Herning. Det er sgu hårdt arbejde at være bøssemager – ja, pludselig bliver man helt glad for sit eget job igen :-)\nDesværre var der bad news for mit bagsigte: Ikke bare er pinden knækket, men hele BoMar’et er revnet på tværs – så tror da pokker, at der var sideslør! Kristian byder på en kop kaffe, mens han monterer et nyt BoMar-sigte, og så er problemet løst. Indskydning sker umiddelbart efter på hans indendørs 5m skydebane (det er ikke optimalt – men bedre end ingenting). Fin, fin service!\nAnkommet på Hanebjerg (deraf navnet ”Rooster Mountain”), møder man gamle og nye venner fra nær og fjern. 120 skytter fra hele Skandinavien havde fundet vejen til Rooster Mountain 2008, som samtidig var Nordisk Mesterskab i Production Division. Selv skød jeg standard, bl.a. fordi min STI GP6 Production skyder ikke er landet endnu, men også fordi denne match skulle være syretesten af min STI i.357Sig.\nJeg var på squad 2 med en masse rigtige dygtige Open-, Production- og Standardskytter: Bo S. Madsen (Std)., Christian Thomsen (Std.), Jack Rømer (Prd.) og Lars Hagemann (Prd.) for bare at nævne nogle få. Undskyld til de, der ikke er nævnt – I ved, hvem I er! Et rigtigt godt squad med godt kammeratskab, masser af humør og venskabelighed. Solen skinnede fra en skyfri himmel, og metrologernes udsigt med de lovede 27-30 graders varme holdt for en gangs skyld stik. Not bad!\nSquad 2 - foto K.Eriksen\nRooster Mountain bestod af 14 afvekslende stages med i alt 240 skud. Selv kunne jeg godt have tænkt mig lidt flere long courses og dermed flere skud, men øvelserne var egentlig afvekslende nok.\nHurtigt stål - foto M.P.Bach\nDer var både skydning på tæt (3-4m) og lang afstand (40m). Hovedvægten lå dog på ca. 12-16m. En del af banerne var lavet sådan, at skytten blev tvunget til at lave temposkift. Temposkift fra hurtigt til langsomt er noget af det sværeste for IPSC-skytter og resulterer som regel i en del ekstraskud og/eller misses. Eneste minus var, at en del af banerne var bygget således, at der stort set kun var én indlysende måde at skyde dem på. Det giver desværre ikke plads til kreative løsninger. Men alt i alt synes jeg faktisk det var OK stages.\nSå til skydningen: På første stage (stage 2) skyder jeg en PT (penalty target), fordi jeg ikke spurgte om lov til at indskyde ordentligt inden øvelsen. Godt gået, Forrest Gump! Nå, det skulle heldigvis vise sig at blive matchens eneste PT (for mit vedkommende!).\nRalf Stage 2 - foto M.P.Bach\nMin taktik var, at jeg ville skyde tilbageholdende, konsistent og undgå at lave fejl.\nOg det lykkedes faktisk ret godt: På nær en enkelt hjerneblødning, gik resten af matchen faktisk OK. Ikke noget spektakulært, men god, stabil skydning.\nPå to af banerne skulle der skydes stålmål på lang afstand (40m). Umiddelbart inden skulle skytten skyde lynhurtige splits under bevægelse for derefter at stoppe op og skyde flere stålmål på ca. 40m. Takket være den suveræne præcision og et godt aftræk røg stålmålene ned i allerførste skud.\nFakta om cal.357Sig og IPSC ”Power Factor” (Gaaaab!!!)\nDer er ikke mange, der er klar over det, men cal.357Sig er faktisk slet ikke .357 i diameter – det er kun .355 (dvs. samme diameter som normal 9mm). Ladningen, jeg skød med, var 180grs. projektil i .357 diameter (i stedet for .355), da det er svært at få så tunge projektiler i .355-diameter. Tunge projektiler er vejen frem til at få et kontrollerbart rekyl, som stadig holder major-faktor. Det skyldes, at IPSC sjovt nok benytter en forkert formel til at udregne ”kraften” i ammunitionen - kaldet ”Power Factor”. I IPSC belønnes ammunition med en Power Factor på min. 170 med bedre pointgivning. Power Factor udregnes som:\nkuglevægt i grains x hastighed i fod pr. sekund\nMen Power Factoren har ikke så meget at gøre med fysikkens love i den virkelige verden, hvor anslagsenergi udregnes ved at sætte hastigheden i 2. potens (dvs. kuglevægt x hastighed x hastighed) [Power Factor er ganske rigtigt ikke et mål for anslagsenergi, men måler i stedet en anden faktor, moment - red.]. Nu er det ikke fordi, at det her skal blive til en fysikopgave, men summa summarum er, at vil man have behageligt rekyle og skyde Major i Standard, gælder det om at have tunge kugler (”forstod I den?” :-) ).\nAnyway, da .357Sig er en højtrykspatron, betyder det, at man skal være meget forsigtig i valg af krudt – ikke mindst når man anvender tunge projektiler i .002 overdiameter. Er man til Vectan-krudt (og hvem er ikke det?), hedder det SP2, og sværger man til Vihtavouri, skal det nok hedde 3N37. Det er formentlig det langsomme krudt og det høje tryk, som gør, at cal.357Sig rekylmæssigt er en anelse hårdere end cal.40S&W, selv om de to kalibre rent ballistisk er identiske. Forskellen er dog minimal, og med en magasinkapacitet på 19+1 er man er ligeså konkurrence¬dygtig internationalt med en cal.357Sig som med en cal.40S&W. Når man så også medregner den ekstreme præcision, er jeg ikke sikker på andet end, at cal.357Sig reelt er mindst lige så god. Præcisionen er nemlig den bedste i nogen grovpistol, jeg nogensinde har skudt. Selv har jeg produceret under 0,9’’-grupper på 25m for fem skud, men kunne virkelig godt tænke mig at se, hvad den kan præstere i en Ransom Rest. Så hvis nogen har en Ransom Rest med indspændingsstykker til STI, vil jeg gerne høre fra jer!\nSom nævnt var Rooster Mountain samtidig Nordisk Mesterskab i Production Division, hvor hhv. Even Skaarer (NOR) og Matti Manni (FIN) var favoritter til at vinde titlen, idet Jörgen Björk (SWE) ikke var tilmeldt. Matti skød en MEGET overbevisende sejr og vandt med 12% foran Even, som ikke skød op til sit sædvanlige niveau. Nr. 3 blev Tony Ruohonen (FIN) med 87%. Bedste dansker i Production Division blev Jack Rømer med hans Sphinx på 86%, som rakte til en 5. plads.\nOpen Division blev vundet af Faj Tran, nr. 2 blev Lars Tony Skoog og nr. 3 blev Johan Hansen.\nStandard Division vandt undertegnede foran Mats Backstrom (93%). Det skal dog siges, at Mats skød alle stages i pre-match, hvilket givetvis ikke er en fordel. På 3. pladsen kom Bo S. Madsen (88%). Jeg havde som nævnt fornøjelsen af at gå på squad med ”Kometen fra Jylland”, Christian Thomsen.\nChristian Thomsen - foto K.Eriksen\nChristian har kun skudt IPSC i et år, men er allerede rigtig godt på vej, og har bl.a. vundet sin første President’s Medal i Tyskland ved at banke gode standardskytter, selv om han kun skød minor. Christian havde nogle rigtig gode baner, men havde desværre også nogle atypiske smuttere, som kostede point. Christian fik derfor en lige så atypisk 6. plads (79%). Christian kommer vi dog helt sikkert til at se mere til (formentlig, når han overhaler alle os andre gamle r..huller indenom). :-)\n.357Sig – eller „So ein Ding muss ich auch haben…“\nSidder du nu og får lyst til at skyde .357Sig, så kontakt evt. til Vaabensmeden/Kristian Pedersen eller Topguns v/Kristian Eriksen. Så vidt jeg har hørt, vil de begge snart levere et .357Sig-vekselsæt bestående af slæde, pibe og magasiner. Pris og leveringstid aner jeg ikke noget om, men de kan sikkert hjælpe dig videre, så giv dem roligt et ring.\nSædvanen tro vil jeg til slut gerne takke mine sponsorer som har hjulpet mig så meget:\nVåbensmeden v/ Kristian Pedersen


Bosanquet, Ontario; Geografi og historie; Adskillelse af Township; Flora og fauna\nBosanquet er en tidligere township Lambton County i Ontario, Canada ligger nordøst for Sarnia.\nHjem til indfødte amerikanere i tusinder af år, de første europæere bosatte sig på søbredden i det tidlige 19. århundrede. Det ville ikke være indtil senere i århundredet, da Grand Trunk Railway blev udvidet gennem regionen, som landbruget ville dominere landskabet. Bosanquet engang dækkede hele Lambton County nord for Townsend Line. Men efter forskellige kommunale incorporations i slutningen af det nittende århundrede portioner af township blev fjernet for at danne byen Skov, og landsbyerne Thedford og Arkona, Ontario, og senere i det tyvende århundrede Grand Bend. Port Franks var en større fællesskab inden for sine grænser, men blev aldrig indarbejdet som en separat kommune. Township blev permanent befolket af over 10.000 mennesker, de fleste af dem landmænd eller bor i samfund, der leverede tjenester for landmændene. I sommermånederne vil dog befolkningen spike dramatisk på grund af feriegæster, der strømmede til strandene i Pinery Provincial Park og de samfund i Grand Bend og Port Franks.\nAdskillelse af Township\nI løbet af 1990'erne kom en progressiv konservative regering til magten i den provinsielle lovgivende forsamling. For at spare administrationsomkostninger blev township erklæret en by ved den nye provinsielle regering. Så i et forsøg på at spare flere penge, blev township sammenlagt med nærliggende byer og dele af andre townships. Den nye kommune Lambton Shores blev udpeget en by, og har faktisk spare omkring $ 100,000 om året. På trods af dette, farten var upopulær med mange lokale beboere.\nDe fleste af den tidligere Bosanquet falder inde i Carolinian Life Zone, en region i tempererede løvskove, som omfatter den østlige del af Nordamerika fra den syd-østlige USA til det sydlige Ontario. Udtrykket Carolinian Life Zone oprindeligt kun fandt anvendelse på Carolina, men de samme arter af planter og dyr kan findes overalt begrebet bruges, herunder Ontario.\nDet er hjemsted for de mest forskelligartede udvalg af arter i Canada. Er blevet registreret over 2000 plantearter og 400 fuglearter. Unikke for området, i Canada, er træer som kastanje og valnød, men canadiske grundpillerne som ahorn og eg er fremtrædende så godt.\nDag er de fleste af skoven er blevet ryddet for at gøre plads for landbruget; kun omkring 10% forbliver stående. Skoven, der er tilbage er blevet isoleret i bevoksninger af et par dusin tønder land hver, omgivet af marker og enge. På grund af denne omfattende landbrug, har sorte bjørne, ulve og omkring 35 arter af planter blevet udryddet. De eneste udbredte store pattedyr resterende er hvide-tailed hjorte.\nForrige artikel Darren Throop\nNæste artikel Crenshaw Christian Center


Sønæshave 32, 8800 Viborg – Ejendomsmæglerfirmaet John Frandsen\nSønæshave 32, 8800 Viborg\nSe mere på: http://www.xn--snshave-nxa4n.dk/\n”Glæd dig” er Viborgs slogan, hvilket kommer helt til sin ret i dette tilfælde. I Sønæshave er nu opført ikke mindre end 42 skønne rækkehuse i to plan, hvoraf de første 12 er indflytningsklare.\nHer er det lykkes at få Sønæshave til at smelte sammen med det nyligt anlagte rekreative område sØnæs og den skønne udsigt til Søndersø. Sønæshave befinder sig således inden for en trekant med centrum, sø og have – samtidig med Sydbyens mange andre muligheder for skole, indkøb og sport. Derfor appellerer Sønæshave til alle moderne familietyper, men også som egoistboligen, hvor alt skal være inden for kort afstand.\nIndkørslen til rækkehusene er fra Gl. Århusvej, hvor kommunen netop har afsluttet fartsænkning på strækningen foran boligerne med beplantede helleanlæg, hvilket i sig selv har skabt en lille ny bydel.\nI alle boligerne er der tænkt fremtidssikring med 3-lags glas i vinduer og døre, der er ekstra lydisoleret og Genvex-ventilationsanlæg i alle boliger, som med den friske luft både er godt for dit velbefindende og økonomien.\nI blokkene i anden række finder du denne eksklusive bolig. Fra den praktiske entre i den rummelige underetage træder du ind i det elegante Tvis køkken med hvide elementer og hvidevarer fra Miele, der spiller fint sammen med de lyse egeparket gulve, der ligeledes er i resten af huset. Køkken og stue er i ét, så du kan være nærværende med familien, mens du kokkererer i køkkenet. Følelsen af rummelighed og helt nyt design går godt i spænd, og fra stuen har du udgang til en dejlig terrasse, hvor du kan nyde solen, da den er sydvestvendt. Du kan også skimte de dejlige boliger på Sønder Allé, som alle er smukke, klassiske og velholdte villaer – på den måde skaber de også liv i din stue.\nHalvsvingstrappen med trin af egeparket, fører dig op på 1. sal med ikke mindre end fire dejlige værelser og det ene af boligens to dejlige badeværelser. Man kan straks fornemme hvor meget liv og summen der er plads til her på førstesalen. Det ene værelse har udgang til altan over carporten.\nLeder du efter en bynær beliggende og særdeles rummelig bolig tæt på gode indkøbsmuligheder, daginstitutioner og skole, så lad os vise dig denne perle.\nEjerudg. pr. md.: 3.447


Kafkatten for 2012 -\nKafkatten for 2012\nRetspolitisk Forening har netop tildelt sin hæderspris Kafkatten for 2012 til Fangekoret fra Vridsløselille. Begrundelsen for tildelingen er, at Fangekoret gennem sine 15 år har vist sig at være et åndehul i et lukket fængselssystem. Gennem årene har hele samfundet kunnet notere positive resultater af dette enestående bidrag til resocialisering af langtidsfanger.\nDette indlæg blev udgivet i pressemeddelelse den 2. marts 2012 af Brian Durant.\n← Øjet, tanden og nytten Retspolitisk Forening nu på Twitter. →