Regionsbeskrivelse og campingpladser i Alentejo, Portugal\nTypisk landskab i Alentejo med korkege\nUnderregioner: Portalegre, Évora und Beja\nIndberettede campingpladserne til denne region\nOrbitur Evora Camping\nmed romersk ækvadukt og tempel\nAlentejo er Portugals største, men også fattigste region. Hele området er godt og vel halvt så stor som Danmark og strækker sig fra Portugals centrale dele ned til Algarve. En mindre kyststrækning findes ud til Atlanterhavet. Produktiviteten er kun på 66% af normalproduktiviteten i EU. Til gengæld bor der kun ca. 521.00 mennesker i dette område, som stort set kun består af landbrugsland, hvoraf vin og korkege er de mest betydsningsfulde. Den største by er Évora *) med 44.000 indbyggere og her finder vi også de største seværdigheder, fordi byen har en glorværdig både romersk og middelalderlig fortid.\nLandskabet er vidtstrakt med blidt bølgende bakker, længere mod syd dog med stejlere bakker, kløfter og skove. Vejene er god, så længe man holder sig til hovedvejene. Det er ikke nogen god ide at betræde sidevejene med campingvogn. Motorvej A2 er den eneste i hele regionen og går ca. midt i landet i nord-sydlig retning med udgangspunkt i Lissabon.\nAlentejo er på strækninger så øde at der ikke findes menneskeskabt kunstlys i nærheden. Det har skabt en mulighed for at se en stjernehimmel uden lige - vel at mærke også med det blotte øje. Starlight Destination *) er det første sted I Europa**), der er anerkendt som turistseværdighed indenfor dette område ved Alqueva i nærheden af floden Guadiana og Portugals største inddæmmede sø.\n*) brug linket til nærmere information\n**) der findes p.t. (2017) kun 2 andre steder, et i Tyskland og så på Møn.


Brintenergi | faktalink\njournalist Tore Daa Funder, iBureauet/Dagbladet Information. 2005\nDag og nat, alle årets 365 dage, forbruger jordens befolkning - især i industrialiserede lande som USA, Japan og en lang række europæiske lande - enorme mængder af gas, olie og kul. Disse stoffer brændes af for at skaffe energi, og samfundet kan ikke fungere uden. Men hvis vi fortsætter med at bruge energi som nu, løber vi før eller siden tør for de fossile brændstoffer. En mulig arvtager står klar i kulissen: brintenergi. Allerede nu leverer brint energi til biler, computere og hospitaler, og nye tekniske gennembrud gør, at brinten på længere sigt er en troværdig afløser for kul, gas og olie. Og allerbedst: Brinten kan udvindes af vand.\nIntroduktion til brintenergi\nSe også Faktalinket om Vindmøller.\nBrint er det mest almindelige grundstof i universet. Grundstoffet brint kan danne verdens mindste molekyle (H2). Ved atmosfærisk tryk - der er trykket ved havets overflade - kendes den som en lugtfri og farveløs gasart. I denne form kan brinten være med til at drive den kemiske reaktion i en brændselscelle, der producerer brugbar energi i form af strøm og varme. Ved den energiskabende proces udskilles ingen forurenende stoffer. Det eneste restprodukt er nemlig vanddamp. Derfor er brint i disse år i hele verdens søgelys som et muligt alternativ til konventionelle energikilder som olie, kul og gas.\nBrint findes ikke i fri form i naturen, og den skal derfor fremstilles kunstigt, hvis den skal kunne bruges i en brændselscelle. I elektrolysen spaltes brinten fra olie, vand eller gasarter, som brinten normalt er bundet til. For at spalte brinten fra disse andre stoffer, skal man tilføre energi. Denne energi kan stamme fra konventionelle energikilder eller fra vedvarende energikilder som for eksempel solenergi.\nBrændselscellen er den centrale teknologi for brintenergien. Brinten kan bruges til at drive den kemiske proces i en brændselscelle, så der produceres strøm. På et normalt kraftværk producerer man el og varme ved at afbrænde olie, kul eller gas. I brændselscellen derimod er der ingen forbrænding. I stedet fungerer den ved en proces, der minder meget om den måde, som almindelige batterier fungerer på. Brinten forbindes med ilt - der typisk kommer fra luften - og bliver til frigivet vanddamp, der kan betegnes som cellens udstødning. Ved brændselscellens 'forbrænding' opstår en elektrisk spænding.\nHvordan fungerer en brændselscelle?\nEn enkelt brændselscelle er typisk ret lille og flad - med størrelse og form som et cd-etui. Der findes flere forskellige typer brændselsceller, eksempelvis keramiske brændselsceller og plastikbrændselsceller. De virker på lidt forskellig vis, men fælles for dem alle er, at hver enhed består af tre elementer, der er lagt oven på hinanden som i en kiks:\nAnoden: Dette er en porøs plade, der skiller de tilførte brintmolekyler til brintatomer. De løsrevne brintatomer, der dannes ved denne reaktion, vil søge at gå i forbindelse med luftens ilt, hvorved der skabes vand.\nElektrolytten: Dette er 'indmaden' i brændselscellen og er et tyndt, tæt lag, der forhindrer ilten og brinten i at reagere med hinanden, før de har lavet en elektrisk strøm. Denne plade kan være lavet af plastik eller af forskellige keramiske stoffer.\nKatoden: Dette er også et porøst lag, der skiller iltmolekyler, der normalt findes parvis, til iltatomer.\nBrændselscellen fungerer ved, at iltatomerne løber igennem elektrolytten over til anodens brintatomer, hvorved der dannes vand. Ved denne proces kommer der et overskud af elektroner. De kan ikke løbe gennem den tætte elektrolyt og må løbe udenom. Dermed skabes en strøm af elektroner, der eksempelvis kan drive en elektrisk pære. Forskellen på de to nævnte typer brændselsceller er arbejdstemperaturen og det brændselsmiddel, der bruges. Mens plastikbrændselscellen (kaldet en PEM-celle) alene virker med brint, der forbrændes ved relativt lave temperaturer - under 100 grader Celsius - så arbejder keramiske brændselsceller (kaldet SOFC) ved væsentlig højere temperaturer - mellem 650 og 1000 graders Celsius. Denne type brændselsceller kan forbrænde en række forskellige stoffer, eksempelvis naturgas, ammoniak og træsprit, og energiomsætningen udmærker sig ved høj effektivitet og næsten intet spild.\nFor begge typer brændselsceller gælder det, at holdbarheden er begrænset - typisk ganske få år. Det skyldes hovedsageligt, at der med tiden sker en række ukontrollable kemiske processer mellem brændselscellens forskellige lag, processer der efter et stykke tid hindrer cellens effektivitet.\nHvor megen elektricitet kan en brændselscelle lave?\nFælles for alle brændselscellerne er, at de hver for sig leverer en spændingsforskel på cirka 1 volt. Hvis man ønsker en større spænding, kan man bygge dem sammen i en serie, hvorved man får en såkaldt cellestak, der kan levere præcis den spænding, som man ønsker. Der forskes i øjeblikket både i systemer af brændselsceller, der kan yde lige så meget energi, som det kendes fra kraftværker, og i små stakke, der kan erstatte batterierne i mobiltelefoner og i legetøj.\nHvordan oplagres brinten?\nBrint er den letteste gasart i verden. Det er også den gasart med de mindste molekyler. Det gør gassen vanskelig at opbevare. I dag bruges flere forskellige metoder til at oplagre brinten. Dette kan gøres:\nVed at opbevare brintgassen på flydende form\nVed at opbevare brinten som gas i tryktanke\nVed at oplagre brinten i forskellige former for metalstøv.\nI dag er den mest anvendte metode til opbevaring af brint at anvende tryktanke. Der er dog flere problemer med de to førstnævnte lagringsmetoder. I gasform fylder brinten meget og skal bringes under et stort tryk for at kunne håndteres. At bruge brint under så stort tryk medfører en sikkerhedsrisiko. Skal brinten være flydende, skal den gøres meget kold - fryses ned til minus 254 graders Celsius - og dette kræver store mængder energi.\nI tv-programmet "Viden Om", der blev sendt i marts 2005 (se kilder), fortælles, at man i øjeblikket især undersøger mulighederne for lagring af brintgas ved hjælp af forskellige former for metalstøv. Det anses for den mest lovende lagringsteknik i øjeblikket.\nMetalstøvet kan binde meget store mængder brint. Metalstøvet, eksempelvis magnesium, er struktureret i en gitterform. Oplagringen sker ved, at brintatomerne smutter ind i hulrummene mellem metalatomerne i gitterstrukturen. Ved hjælp af beholdere med metalstøv er det derfor muligt at opbevare meget store mængder gas på meget lidt plads. Denne teknik bruges eksempelvis i dagens mobiltelefoner, hvor brint indgår som en vigtig del af batteriet.\nHvilke problemer er der aktuelt angående udbredelsen af brintenergien?\nFør en udbredt anvendelse af brint kan finde sted, skal en lang række problemstillinger vedrørende produktion, lagring, sikkerhed og distribution afklares. Aktuelt er der mindst tre problemstillinger, der hindrer en massiv udbredelse af den miljøvenlige brintenergi:\nPrisen på brint er stadig for høj til, at brintenergi kan konkurrere med de konventionelle energikilder som benzin og dieselolie\nPrisen på brændselscelle-teknologien er stadig høj, og holdbarheden for brændselscellerne er aktuelt ret ringe\nEn udbredt anvendelse af brint vil givetvis kræve, at man bygger et særligt brintnetværk. Brintmolekylet er nemlig det mindste af alle molekyler, og det stiller store krav til tætheden af rør og pakninger.\nHvordan kan brintenergien virke som et energilager?\nPå hjemmesiden www.nynatur.dk (se kilder) fortæller videnskabsjournalisten Peter Hesseldahl, hvordan brintenergien kan fungere som et energilager. Der findes nemlig brændselsceller, der kan fungere begge veje: Hvis man tilsætter luft og brint, kommer der elektricitet og varme ud af processen - og hvis man i stedet sender elektricitet gennem cellen, kan den spalte vand og danne brint. Denne egenskab ved brintenergien kan benyttes til at gøre en anden miljøvenlig energikilde mere effektiv, nemlig vindenergi.\nEffekten af en vindmølle afhænger jo af, hvor meget vind, der blæser. I blæsevejr kan vindmøllen producere meget elektricitet, og en del af denne energi kan bruges til at producere brint, der kan oplagres. I stille vejr, hvor der er mangel på strøm fra vindmøllerne, kan den oplagrede brint så drive en brændselscelle, der kan bidrage til elproduktionen.\nHvem udviklede teknologien bag brintenergien?\nEn italiensk professor ved navn Luigi Galvani tog i 1780'erne de første spæde skridt mod den brændselscelle-teknologi, der senere skulle blive kernen i brintenergien. Han havde sat sig for at finde ud af, hvorfor muskler og nerver trækker sig sammen, når de bliver udsat for elektrisk strøm. Han havde blandt andet set, hvordan frølår trak sig sammen, hvis de blev hængt op mellem to typer metaller. Professor Galvani konkluderede derpå, at frølårene producerede elektrisk strøm, og at frøerne måtte være elektriske.\nEn anden italiensk professor - Alessandro Volta - troede ikke på, at det var frøerne selv, der var elektriske. Han lavede derfor i stedet en forsøgsopstilling, hvor han erstattede frølårene med klude, som var vædet i saltvand. Når han hængte en sådan klud op mellem to forskellige typer metaller, så lavede opstillingen også strøm. Volta havde konstrueret verdens første batteri. Og han havde bevist, at man kunne lave elektrisk strøm ved en kemisk reaktion.\nDen første egentlige brændselscelle blev konstrueret af waliseren Sir William Robert Grove i 1839. Brændselscelle-teknologien blev imidlertid ret hurtigt overhalet af forbrændingsmotoren, eksempelvis dieselmotoren. Denne motor var ret nem at bygge og kunne levere stor energi uden at fylde ret meget.\nHvilken rolle har rumfarten spillet for udviklingen af brintenergi?\nI 1960'ernes rumkapløb kom brændselscelle-teknologien igen til ære og værdighed. I rummet er strømgeneratorer, der forbrænder benzin, upraktiske, så forskerne, der udviklede de amerikanske rumfartøjer, var tvunget til at lede efter alternative måder at producere strøm på. Her havde brændselsceller flere oplagte fordele som en effektiv energikilde, der ikke forurenede ved brug, men tværtimod leverede affaldsstoffer der kunne være livsvigtige for astronauterne. Når ilten og brinten var færdige med at lave strøm, blev slutproduktet nemlig vand, som astronauterne kunne drikke.\nHvem står bag udviklingen af brintenergien på globalt plan?\nI 1960'ernes rumkapløb var brændselscelle-teknologien meget kostbar, men det ændrede sig i 1990'erne. Fremstillingsprisen var blevet reduceret til en tiendedel, og det blev nu realistisk at forestille sig brændselsceller bygget ind i almindelige personbiler. I disse år er de største aktører på området USA, Canada og Japan, fortælles det på hjemmesiden for DR's videnskabsprogram "Viden Om" (se kilder).\nEndnu er rene brintdrevne biler betydeligt dyrere end almindelige biler, men ifølge Larry Burns, der er udviklingschef for General Motors - der er verdens største bilproducent - vil brintbiler koste det somme som benzinbiler i 2010. Det fortælles i tidsskriftet "Illustreret Videnskab", nummer 15 fra 2004 (se kilder).\nBrintenergi og miljø\nBrintenergi i Danmark\nBrintenergi i global målestok\nBrintenergi i fremtiden


Massage Escort Kbh Massage Escort Slagelse / Nøgne Kvinder Syddjurs\nErick Harrod Massage og escort guide\nGFE, hård/blid slavepige, dominans, deepthroat/gag, Odense, Vejle, Middelfart, Århus, Støvring, Fredericia, Slagelse, København, Herning, Kastrup. billig massage københavn thai massage aarhus sex i toget thai massage københavn tøj til modne kvinder sprøjte orgasmer. sex arabic privat massage aalborg. Besøgte i dag artseries.eu i Slagelse. Først og fremmest pga. behovet for god massage, men banditten var også klar.\nFULL SEX AND SENSUAL B2B MASSAGE *KARLSLUNDE*. 26 år · København · Anal Milf SIDSTE DAG p&#; Frederiksberg S&#;NDAG 10/. billig massage københavn thai massage aarhus sex i toget thai massage københavn tøj til modne kvinder sprøjte orgasmer. sex arabic privat massage aalborg. Besøgte i dag artseries.eu i Slagelse. Først og fremmest pga. behovet for god massage, men banditten var også klar.\n: Massage escort kbh massage escort slagelse\nSex med gamle kvinder porno samleje 794\nTHAI MASSAGE SØNDERJYLLAND BORDEL SORØ Fri porno danmark porno hård\nEscort lystrup escort jobs Valby fredag den Forud betaling kan forkomne for lang kørsel eller til dækning af bro osv. Info og booking på Tilbyder Escort i hele landet hvis du har penge nok. Jeg er en smuk feminin kvinde på 43 år. Louisa-luksus og hold øje med hvor jeg er henne de forskellige dage Tilbyder:\nMassage escort kbh massage escort slagelse Lesbisk massage massage side\nTantra massage wikipedia escort valentina\nSez noveller næstved escort\nshemale flensburg danskporne\nwww sexhus dk eroguide dk\nmassage escort hjørring shemale nordjylland


Forbryderen/1/3 - Wikisource\nDostojewsky - Forbryderen.djvu Dostojewsky - Forbryderen.djvu/7 37-53\nNæste Morgen vaagnede Raskolnikow sent efter en urolig Søvn, der ikke havde styrket. Han var i en bitter, nervøs, ond Stemning og opfyldt af Had betragtede han sit Kammer.\nDet var et lille bitte Rum, fem—seks Fod langt, og gjorde et meget daarligt Indtryk med sine gule, støvede Tapeter, der over alt hang i Laser ned fra Væggen; der var saa lavt til Loftet, at et voksent Menneske altid maatte gaa i Frygt for at støde Hovedet. Møblementet svarede til Værelset; der var tre gamle, itubrukne Stole, henne i en Krog stod et malet Bord, hvorpaa nogle Hæfter og Bøger laa henkastet. Det tykke Støvlag vidnede om, at det var længe siden en Haand havde rørt ved dem. Saa var der en forfærdelig Sofa, der optog næsten hele Væggen og den halve Bredde af Værelset. Den havde en Gang været betrukken med Kattun, men deraf hang der kun nogle Laser tilbage hist og her. Raskolnikow brugte den som Seng. For det meste kastede han sig paa den som han stod og gik og sov uden Sengetæppe, bare med sin gamle Vinterfrakke over sig og med en lille Pude under Hovedet. For at gøre Hovedpuden højere, plejede han gærne at lægge hele sin Beholdning af rent og smudsigt Tøj under den. Foran Sofaen stod et lille Bord.\nDet var vist næppe muligt at blive fattigere og elendigere end Raskolnikow allerede var. Og dog følte han sig i sin nuværende Sjælstilstand temmelig godt til Mode. Han havde trukken sig fuldstændig tilbage fra alle og laa som en Skildpadde i sin Skal. Selv Tjenestepigen, der skulde varte ham op, og undertiden kastede et Blik ind i hans Kammer, satte bare hans Sind i Oprør og ærgrede ham. Det er en Særhed, man ofte træffer hos Eneboere, der har bidt sig fast i en eller anden fiks Idé. Hans Værtinde havde allerede for to Maaneder siden hørt op med at levere ham Mad, og hidtil havde han slet ikke tænkt paa at slutte en Overenskomst med hende. Anastasia, Værtindens Pige, var slet ikke misfornøjet med, at Raskolnikow tog Sagen paa den Maade; nu var hun nemlig bleven helt fri for at rydde op og gøre rent hos ham; kun en Gang om Ugen støvede hun lidt af hos ham. Det var hende, som netop nu havde vækket ham.\n„Op med Dig!” raabte hun, „hvor længe har Du tænkt paa at ligge dér og sove! Klokken er snart ti. Jeg har The med til Dig! Vil Du have The? — Fy, hvor Du er bleven mager — Du kan vel snart ikke mere hænge sammen.”\nHan aabnede Øjnene, foer sammen og kendte Anastasia.\n„Er det Værtinden, der sender mig den?” spurgte han, idet han langsomt og besværligt rejste sig op fra Sofaen.\n„Værtinden? Jo vist! Nej, det falder hende nok ikke ind!”\nPigen satte sin egen sprukne Thepotte hen til ham med The, der var slaaet anden Gang Vand paa, og to Stykker gult Sukker.\n„Her, Nastasia,” sagde han, søgte i sine Lommer — han havde sovet med Klæderne paa — og fandt nogle Kobberpenge, „gaa hen og køb et Franskbrød til mig — og en Pølse — af de billigste.”\n„Du skal straks faa Franskbrød, men vil Du ikke heller have Kaalsuppe end Pølse? God Kaalsuppe fra i Gaar. Jeg havde sat den til Side til Dig, men Du kom saa sent hjem.”\nDa hun havde bragt Kaalsuppen, og Raskolnikow gav sig i Lag med den, satte Anastasia sig ned i Sofaen hos ham og begyndte at snakke med ham. Hun var fra Landet og meget snakkesalig.\n„Praskowja Pawlowna vil klage til Politiet over dig,” sagde hun.\nHan saa forbavset paa hende.\n„Til Politiet? Hvorfor det?”\n„Du vil ikke betale og Du vil heller ikke flytte, saa det er let at forstaa hvorfor.”\n„Fy for Fanden!” mumlede han og bed Tænderne sammen. „Det kommer mig noget ubelejligt. — Men hun er en dum Gaas,” tilføjede han højt. „Jeg vil gaa ned og tale med hende.”\n„Ja, hun er dum — lige saa dum som jeg selv; men Du, som er saadan et godt Hoved, hvorfor ligger Du bestandig og driver? Hvad kommer der ud af det? Du læste før med Børn — hvorfor gør Du ikke det mere?”\n„Jeg har andet at bestille!” mumlede Raskolnikow mørkt.\n„Hvad er det?”\n„Hvad for et Arbejde?”\n„Jeg tænker!” svarede han alvorligt.\nPigen var lige ved at revne af Latter. Hun var en meget lattermild Natur, og lo til hun næsten fik ondt.\n„Saa har Du vel tænkt Dig voldsomt mange Penge til?” fik hun endelig presset frem.\n„Naar man ikke har Støvler at tage paa, kan man heller ikke gaa ud og undervise. For Resten blæser jeg ad det hele!” — Han spyttede.\n„Man skal ikke spytte i sin egen Kaal.”\n„Hvad faar man for at læse med Børn? — Kobberpenge! Hvad skal jeg med Smaapenge?” sagde han foragteligt som Svar paa sin egen Tanke.\n„Nej — Du vil heller ikke have en hel Kapital paa en Gang.”\nHan saa paa hende med et underligt spørgende Blik.\n„Ja — en hel Kapital paa en Gang,” svarede han endelig i en bestemt Tone.\n„Naa — bliv bare ikke hidsig, ellers kunde man let blive bange for Dig! — Skal jeg saa hente Dig et Franskbrød?”\n„Som Du vil.”\n„Det er sandt — det havde jeg nær glemt! — Der kom et Brev til Dig i Gaar, da Du var ude.”\n„Et Brev — til mig — fra hvem?”\n„Ja — det kan jeg da ikke godt vide. Jeg har lagt tre Kopek ud for Dig til Budet; kan jeg faa dem igen?”\n„Men saa kom med det! for Guds Skyld, kom med det!” raabte han ivrigt.\nHan fik Brevet; det var virkeligt fra Guvernementet R—, fra hans Moder. Han blev hel bleg, da han tog imod det.\nDet var længe, længe siden, han havde faaet Efterretning hjemme fra; men nu var der pludselig ogsaa noget andet, der snørede Hjærtet sammen paa ham.\n„Gaa saa din Vej, Nastasia!… der har Du dine tre Kopek, men skynd Dig saa at gaa!”\nHans Hænder rystede med Brevet; han vilde ikke aabne det, mens hun var der inde; med dette Brev, vilde han være alene. Da Pigen var gaaet kyssede han Brevet; saa sad han længe og betragtede Udskriften med ømme Blikke, Moderens fine, skraaliggende Haandskrift, som han kendte saa godt og elskede saa højt; hans Moder havde selv en Gang lært ham at læse og skrive. Han sad længe og betænkte sig, som om han var bange for noget. Endelig aabnede han Brevet, et stort, smukt Brev, som vejede to Lod. To Ark Brevpapir var fuldskrevne med Moderens tætte, fine Skrift.\n„Kære Rodja!” begyndte Brevet, „det er nu to Maaneder siden jeg sidst skrev til Dig. Jeg har selv lidt under det, og mine urolige Tanker har ikke ladet mig sove mere end én Nat. Men jeg er vis paa, Du ikke er vred paa mig. Du véd jo, hvor højt jeg elsker Dig; Dunja og jeg har jo ingen anden end Dig — Du er alt for os, vort Haab og vor Trøst. Hvor jeg har lidt, da jeg hørte, at Du allerede for Maaneder siden havde forladt Universitetet, fordi Du ikke havde Midler til dit Livsophold, og at det var forbi med dine Timer og øvrige Indtægter. Men hvordan skulde jeg med mine hundrede og tyve Rubler aarlig i Pension kunne hjælpe Dig? De femten Rubler, som jeg sendte Dig for fire Maaneder siden, havde jeg laant af vor Købmand her, Wassili Wachruschin, mod Sikkerhed i min Pension. Han er et godt Menneske, og var i sin Tid en Ven af din Fader. Men da jeg havde overdraget ham Retten til at hæve Pensionen til mig, maatte jeg vente, til jeg havde betalt min Gæld, og det er først sket nu, saa jeg ikke har kunnet sende Dig noget i hele denne lange Tid. Men nu haaber jeg, at jeg atter kan sende Dig noget, ja jeg kan ligefrem sige, at Lykken smiler til os. Grunden skal jeg straks sige Dig. Du gætter vel, at jeg allerede har haft din Søster hjemme hos mig igen i over halvanden Maaned, og at der for Fremtiden ikke mere er noget, der kan skille os ad. Gud være lovet hendes Trængselstid er nu forbi. Men jeg vil fortælle Dig det altsammen i Rækkefølge, for at Du kan faa et klart Indblik i, hvorledes det hele er gaaet til, og hvor meget vi tidligere har holdt skjult for Dig. Da Du for to Maaneder siden skrev til mig, at Du havde hørt, at Dunja skulde være udsat for megen Raahed hjemme hos Swidrigailows, og da Du forlangte at faa rigtig Besked herpaa, hvad skulde jeg saa den Gang svare Dig? Havde jeg sagt Dig den fulde Sandhed, kunde Du let være rejst fra alt og i værste Fald taget afsted til Fods. Jeg kender jo saa godt din Karakter og Tænkemaade. Du vilde aldrig have fundet Dig i, at din Søster blev fornærmet. Selv var jeg fortvivlet, men hvad skulde jeg gøre? Den Gang kendte jeg endnu ikke selv den hele Sandhed. Den største Vanskelighed laa jo i, at Dunja, da hun i Fjor tog Pladsen som Guvernante, fik hundrede Rubler i Forskud paa den Betingelse, at der skulde trækkes noget af hendes Løn hver Maaned, derfor kunde hun heller ikke forlade Pladsen før Gælden var betalt. Men denne Sum — nu kan jeg jo godt tilstaa Dig det, kære Rodja —, var navnlig bestemt til deraf at sende Dig de treds Rubler, som Du den Gang nødvendigvis skulde bruge, og som Du ogsaa fik fra os i Fjor. Det var ikke sandt, hvad vi den Gang skrev, at Pengene var sparet sammen af Dunja. Nu, da al Ting har forandret sig, og med Guds Hjælp til det bedre, nu faar Du Sandheden at vide, saa kan Du ogsaa se, hvor uendelig højt Dunja elsker Dig, og hvad for et ædelt Hjærte hun har. I Begyndelsen var Hr. Swidrigailow meget raa imod hende og behandlede hende uhøfligt og hensynsløst .... Naa, jeg skal ikke komme ind paa alle disse kedelige Enkeltheder, jeg vil ikke sætte dit Sind i Oprør, da det hele nu er forbi. Kort og godt, endskønt Marta Petrowna, Hr. Swidrigailows Hustru, og Husets øvrige Beboere var gode og venlige mod Dunja, var det alligevel en tung Tid for hende, især hver Gang Hr. Swidrigailow befandt sig under Vingudens Indflydelse — en gammel Vane fra Soldatertiden. Men kan Du saa tænke Dig, hvad der senere skulde vise sig? Dette Vrøvlehoved havde længe været forelsket i Dunja, men havde skjult det under en Maske af Plumphed og Ringeagt. Det kan ogsaa være han skammede sig over at han, en ældre Mand og Familiefader, endnu skulde lide under en saadan Letsindighed, og at han var vred paa Dunja derfor. Det er jo ogsaa rimeligt, at han ved Haan og Raaheder søgte at skjule sine sande Følelser over for andre. Men tilsidst kunde han ikke længer beherske sig og var fræk nok til at gøre Dunja vanærende Tilbud. Han lovede hende Guld og grønne Skove, han vilde forlade alt for hendes Skyld, og, hvis hun vilde, enten rejse med hende til et andet Gods eller til Udlandet. Du kan tænke Dig, hvad hun led! Hun kunde ikke med det samme forlade hans Hus, for det første for Gældens Skyld, for det andet for at skaane Marta Petrowna, som straks vilde have fattet Mistanke. Hun vilde derved vække Splid i Familien og samtidig gøre sig selv til Genstand for en Skandale. Der var ogsaa andre Grunde, der gjorde, at Dunja ikke kunde forlade sin Plads de første seks Uger. Du kender jo Dunja og véd, hvor klog hun er, og hvilken Karakterstyrke hun har. Hun taber ikke Modet, selv om hun bringes til det yderste, og hun er for overlegen til at tabe Fatningen. For at skaane mig, skrev hun ikke engang det hele til mig, skønt hun og jeg al Tid har vist hinanden Fortrolighed. Men saa kom Løsningen ganske uventet. Marta Petrowna stod en Gang paa Lur efter sin Mand, da han nede i Haven tiggede Dunja om at bønhøre ham. Marta Petrowna havde taget fejl af det hele og beskyldte Dunja for at være Skyld deri. Der blev opført en frygtelig Scene i Haven. Marta Petrowna vilde intet høre; hun slog endog til Dunja, teede sig som en Gal og endte med at sende Dunja hjem til mig paa en Bondevogn. Alt, hvad hun ejede, Linned Klæder og det hele blev pakket sammen imellem hinanden og kastet op paa Vognen. Og saaledes forhaanet og fornærmet maatte Dunja paa en aaben Vogn i en øsende Regn køre de sytten Werst, der var hjem til os.\nHvorledes skulde jeg saa kunne svare paa det Brev, jeg for to Maaneder siden fik fra Dig? Jeg var fortvivlet! Sandheden turde jeg ikke skrive — den vilde bare gøre Dig ulykkelig, oprørt og forbitret, og hvad vilde Du saa kunne have udrettet? Kanske styrte Dig selv i Fortræd. Dunja vilde heller ikke have det. Men jeg kunde heller ikke fylde et helt Brev med tom Snak, mens saa tung en Sorg trykkede mig. En hel Maaned havde Bysladderen travlt med denne Begivenhed. Det gik saa vidt, at vi ikke mere kunde gaa i Kirke, saadan summede denne Tisken og Hvisken om vore Øre; man talte ganske højt om det i vor Nærhed. Vore Bekendte gik af Vejen for os, de hørte op med at hilse paa os, og jeg fik fra sikker Kilde at vide, at nogle unge Mennesker vilde oversmøre vor Gadedør med Tjære, saa Værten paa Forhaand bad os om at flytte. Alt dette var Marta Petrownas Skyld; hun gik rundt og bagtalte Dunja. Hun kendte jo hele Byen og kom den Gang næsten daglig herind. Hun holder meget af at sladre og tale om sine mest private Anliggender, og især kan hun ikke blive træt af at rive ned paa sin Mand — en meget styg Vane for Resten — saa havde hun i meget kort Tid faaet udspredt sin Historie, ikke alene over hele Byen, men ogsaa i Omegnen. Jeg var bleven helt syg, Dunja var langt modigere; Du skulde bare have set, hvordan hun stadig trøstede mig. Hun er en Engel! Vore Prøvelser fik dog omsider ved Guds Naade og Barmhjærtighed Ende.\nHr. Swidrigailow, der tydeligt nok fortrød den Uret, der var tilføjet Dunja, og havde Medlidenhed med hende, gik i sig selv og gav sin Kone klare og tydelige Beviser paa Dunjas Uskyldighed. Han viste hende et Brev fra Dunja, som hun allerede havde skrevet til ham før Scenen i Haven for at undgaa mundtlige Forklaringer og hemmelige Sammenkomster. Hun havde i dette Brev bebrejdet ham hans uværdige Opførsel; hun havde forestillet ham, at det var skammeligt af ham, der havde Hustru og Børn, at ville gøre en ung, værgeløs Pige ulykkelig. Med ét Ord, kære Rodja, Brevet var saa smukt og ædelt skrevet, at jeg ikke kunde læse det uden at briste i Graad: Hun nævnede ogsaa Tjenestefolkene, der vidste meget mere end Hr. Swidrigailow anede. Marta Petrowna sagde, at hun følte sig som lynslaaet. Om Dunjas Uskyldighed var hun nu fuldstændig overbevist, og allerede næste Dag, en Søndag, kom hun styrtende lige ind i Domkirken, kastede sig paa Knæ og bad med Taarer Himmeldronningen om Styrke til at bære denne nye Prøvelse og gøre sin Pligt. Uden at sige et Ord i Forvejen kom hun fra Kirken lige hjem til os, fortalte os grædende alt, omfavnede Dunja og bad hende om Tilgivelse. Og selv samme Dag lød hun rundt i Byen og fortalte alle og enhver om Dunjas Uskyldighed og om hendes beundringsværdige Opførsel; hun foreviste Dunjas Brev, ja hun lod det endog afskrive — noget, der efter min Mening virkelig var unødvendigt —. Paa denne Maade foer hun rundt i flere Dage; der var nogle, der ligefrem beklagede sig over, at hun havde forbigaaet dem — hun maatte skrive en Fortegnelse, for ingen at glemme; man ventede hende i hvert Hus, og man vidste i Forvejen, naar hun vilde komme og læse Brevet op. Ved saadanne Forelæsninger kom der ogsaa Folk, som allerede havde hørt Brevet hjemme hos sig selv eller andetsteds. Efter min Mening var meget i dette overflødigt, men det ligger nu en Gang i Marta Petrownas Karakter at overdrive alt. Imidlertid gengav hun fuldstændig Dunja sit gode Navn og Rygte, og hele Skammen ved denne Historie kom til at gaa ud over hendes Mand og blev siddende paa ham som et uudsletteligt Brændemærke. Jeg har næsten ondt af ham; man har været altfor slem imod denne Nar.\nDunja fik straks Tilbud fra flere Familier om at undervise deres Børn, men hun afslog dem alle. Alt dette er Skyld i den Begivenhed, hvorved vort Liv forhaabenligt nu vil tage en hel anden Vending. Du skal vide, kære Rodja, at Dunja har faaet et Ægteskabstilbud, som hun ogsaa har taget imod. Jeg skynder mig at underrette Dig derom. Rigtignok blev det afgjort, uden at vi først indhentede din Mening, men jeg haaber ikke Du vil blive vred paa mig eller din Søster, naar Du hører, at det var umuligt at vente, til vi kunde faa Svar fra Dig, hvad Du af Begivenhedernes Udvikling selv vil kunne indse. Og som fraværende kunde Du heller ikke have dømt om Sagen. Han hedder Peter Petrowitsch Luschin, han er en fjærn Slægtning af Marta Petrowna, som selv har interesseret sig for Planen, og han er allerede Hofraad. Marta Petrowna sagde os, at han ønskede at gøre vort Bekendtskab, altsaa blev han indbudt, drak Kaffe hos os og sendte os næste Dag et Brev, hvori han særdeles høfligt friede til Dunja og bad om hurtigt og bestemt Svar. Han er meget optaget, og en ivrig Forretningsmand, skal snart rejse til Petersborg, saa hvert Minut er kostbart for ham. Vi blev naturligvis meget forbløffede over dette uventede Frieri og talte sammen om det en hel Formiddag. Han er en paalidelig Mand, sidder i gode Kaar, har to Embeder og ejer allerede en Del Formue. Han er rigtignok allerede over fem og fyrretyve Aar, men ser ret godt ud og gør et behageligt Indtryk paa Damerne; i det hele taget er han et net og dannet Menneske, bare lidt lunefuld og storladen; men det er maaske noget, man ikke ser, naar man lærer ham nøjere at kende. Jeg beder Dig derfor, kære Rodja, ikke fælde for hurtig Dom over ham, naar Du muligvis om kort Tid træffer sammen med ham i St. Petersborg; han vil maaske ikke ved første Øjekast falde i din Smag. Dette siger jeg kun af Forsigtighed. For at bedømme Menneskene rigtigt, maa man forsigtigt og lidt efter lidt lære dem nærmere at kende, for ikke at gøre Fejltagelser, som man maaske senere vil fortryde. Peter Petrowitsch er efter alt at dømme et meget agtværdigt Menneske. Ved sit første Besøg hos os sagde han, at han havde bestemte Grundsætninger, men at han, som han udtrykte sig, i mere end et Spørgsmaal delte „vor yngre Generations Anskuelser og hadede alle Fordomme”. Han talte en hel Del, lod til at være lidt forfængelig og at syntes godt om, at man hører opmærksomt paa ham. Naa, det er jo tilgiveligt. Jeg forstod ikke det halve af det, han fortalte, men Dunja forklarede mig, at selv om hans Kundskaber ikke var overvældende store, saa var han dog en fornuftig og efter al Sandsynlighed en brav Mand. Ja, Du kender jo din Søsters Tænkemaade, Rodja; hun er en karakterfast, klog, taalmodig og højhjærtet Pige, skønt hun let lader sig henrive. Det har jeg let Beviser paa. Naturligvis kan der hverken fra hendes eller fra hans Side være Tale om egenlig Kærlighed. Men Dunja er ikke alene en fornuftig Pige, hun er ogsaa god og ædel og vil pligtskyldig gøre den Mand lykkelig, som ogsaa paa sin Side vil bestræbe sig for, at hun faar det godt. Og det har vi endnu ikke Grund til at tvivle om, skønt det ikke kan nægtes, at hele Historien er gaaet noget hurtigt. Han er jo desuden en meget beregnende Mand og vil let kunne indse, at hans egen huslige Lykke vil blive stærkere, jo lykkeligere hun bliver. Og med Hensyn til Uligheder i Karakter, Vaner eller forskællige Meninger — noget, som tidt findes selv hos de lykkeligste Ægtefolk —, har Dunja sagt mig, at hun ikke frygtede for, at dette skulde give Grund til Uro og at hun kunde læmpe sig efter ham i meget, hvis Forholdet mellem dem i Fremtiden blev grundet paa Ærlighed og Retsindighed. Det forekom mig ogsaa, at han i Begyndelsen var noget kort for Hovedet, men saadan er vel hans Natur. Ved sit andet Besøg, da Dunja havde givet ham sit Ja, sagde han for Eksempel, at han allerede før han havde lært Dunja at kende, havde tænkt paa at ville gifte sig med en ærbar Pige; men hun maatte ingen Medgift bringe, og det maatte helst være en Pige, der havde levet i smaa Kaar. Manden burde aldrig have noget at takke sin Kone for, mente han; det var bedre, naar Konen maatte være Manden taknemlig for hans Velgærninger. Han udtrykte sig maaske nok i en lidt finere og høfligere Form — jeg husker ikke saa nøje, hvorledes Ordene faldt. Det var bare saadan en løs henkastet Ytring i Samtalens Løb, uden nogen bestemt Hensigt. Alligevel stødte det mig dog lidt, og jeg talte senere til Dunja om det; men hun blev bare lidt ærgerlig og sagde: „Ord og Handling er to Ting,” og det kan hun jo have Ret i. Før Dunja bestemte sig, laa hun vaagen hele Natten, og da hun troede jeg sov, stod hun op og gik til den lyse Morgen frem og tilbage i Værelset. Endelig knælede hun ned foran Helgenbilledet og bad længe og inderligt. Om Morgenen sagde hun mig, at hun havde besluttet at give ham sit Ja.\nJeg har allerede omtalt, at Peter Petrowitsch nu skal rejse til St. Petersborg. Han har vigtige Forretninger derinde, og han vil nedsætte sig som Advokat. Han har allerede længe befattet sig med Processer og Retssager, og det er ikke længe siden han har vundet en Sag. Han skal ogsaa til St. Petersborg fordi han har et vigtigt Anliggende at frembringe i Senatet. Saaledes kan han ogsaa i flere Henseender være Dig til Nytte, og vi, det vil sige Dunja og jeg, er allerede bleven enige om, at Du allerede kan betragte din Løbebane som begyndt, og din Fremtid sikret. O, ja, hvis vi virkelig kunde haabe det! Det vilde være et Held, som vi maatte betragte som et synligt Vidnesbyrd om Guds Barmhjærtighed. Dunja sværmer for disse Tanker. Vi lod et Par Ord falde derom til Petrowitsch; han svarede dog lidt forsigtigt og sagde, at han naturligvis vilde faa Brug for en Sekretær, og at han heller gav denne Plads til en Slægtning end til et vildfremmed Menneske, forudsat at Vedkommende var i Besiddelse af de nødvendige Evner dertil (som om det var muligt, at Du ikke skulde være Pladsen voksen!). Desuden var han ogsaa bange for, at dine Studier ikke gav Dig Tid til ogsaa at arbejde paa hans Kontor. Saa blev der ikke talt mere om det den Gang, men Dunja har ikke tænkt paa andet i flere Dage og været ivrig med at lægge Planer, hvori hun gør Dig til Medarbejder eller muligvis Kompagnen i Peter Petrowitschs Forretning, saa meget mere som Du jo ogsaa har valgt den juridiske Løbebane. Jeg er af samme Mening som Dunja og deler alle hendes Planer og Forhaabninger, thi selv om Peter Petrowitsch intet Løfte har givet endnu — hvad han jo heller ikke godt kunde, da han ikke kender Dig —, saa er der alligevel Sandsynlighed for vore Planer. Dunja er overbevist om, at hun vil opnaa alt hos sin tilkommende Mand. Du kan nok forstaa, at vi har været meget forsigtige med at røbe vore Planer og Forhaabninger over for Peter Petrowitsch, og især om, at Du skulde blive hans Kompagnon — han vilde sikkert se haanligt eller koldt paa saadanne Ideer. Og lige saa lidt har hverken Dunja eller jeg med et eneste Ord berørt det, vi saa sikkert haaber paa, nemlig at han sammen med os vil hjælpe Dig med Penge til Du har endt dine Studier. Vi har ikke talt om det, fordi det jo er noget, der vil falde af sig selv, og fordi han sikkert selv kommer og tilbyder det, uden at vi behøver at spilde et Ord derpaa (skulde han vel ogsaa kunne afslaa Dunja noget), saa meget mere som Du jo paa Kontoret vil blive hans højre Haand og altsaa ikke modtager denne Hjælp som en Gave, men som en Løn, der tilkommer Dig. Saaledes vil Dunja have det ordnet, og jeg er fuldstændig af samme Mening. For det andet har vi ikke talt om det, fordi jeg gerne vilde have, at I ved Eders første Møde skulde være saa vidt muligt hinandens Lige. Da Dunja omtalte Dig til ham, svarede han, at man først maatte kende et Menneske nøje, før man kunde danne sig en Mening om det.\nVéd Du, hvad jeg har tænkt, min kære, dyrebare Rodja, rigtig overlagt det med mig selv? Jeg vil ikke bo sammen med dem efter Brylluppet, men vedblive at leve for mig selv. Det er ikke af Hensyn til Peter Petrowitsch, men et personligt, maaske et gammelkoneagtigt Indfald. Jeg er overbevist om, at han er ædel og finfølende, og at han vil opfordre mig til at blive hos min Datter, og naar han til Dato ikke har talt et eneste Ord derom, saa er Grunden naturligvis, at han anser det som en Selvfølge; men jeg tager alligevel ikke mod Tilbudet. Jeg har mere end én Gang bemærket, at Svigermødrene sjælden er særlig velset af Mændene, og Gud fri mig for at falde nogen til Byrde om end aldrig saa lidt. Jeg vil ogsaa helst være helt ubunden saa længe jeg endnu har et Stykke Brød, som er mit, og Børn som Dig og Dunja. Derimod vil jeg gærne bo i Eders Nærhed, saa vidt det er muligt. Ja, nu skal Du høre det bedste, Rodja — det har jeg gæmt tilsidst. Saa maa Du altsaa vide, min kære Dreng, at vi muligvis om kort Tid atter vil være forenet efter en næsten treaarig Skilsmisse! Det er aldeles afgjort, at Dunja og jeg kommer til St. Petersborg. Tiden véd vi endnu ikke bestemt, men det bliver snart, maaske allerede om en Uge. Det kommer an paa, hvorledes Peter Petrowitsch indretter det: saa snart han selv er kommen til Hovedstaden vil han sende os nærmere Underretning. Han vil af forskellige Grunde holde Bryllup snart — hvis det kan lade sig gøre allerede inden Fasten; men skulde denne Frist være for kort, saa lige efter Mariæ Himmelfart. Hvor jeg glæder mig til atter at skulle trykke Dig til mit Hjærte. Dunja er ogsaa helt ude af sig selv af Glæde og sagde i Spøg, at alene af den Grund kunde hun have giftet sig med Peter Petrowitsch. Er hun ikke en Engel? Hun skriver ikke til Dig i Dag, men hun beder mig sige, at hun har saa uendelig meget at tale med Dig om, saa meget, at hun ikke har Mod til at tage Pennen i Haanden — hun vilde ikke kunne faa alt sagt alligevel. Skønt vi maaske snart ses, vil jeg dog i Dag sende Dig saa mange Penge, jeg kan. Nu, da alle og enhver véd, at Dunja skal giftes med Peter Petrowitsch, er ogsaa min Kredit stegen, og jeg véd bestemt, at Wassilij Iwanowitsch nu gærne laaner mig indtil 75 Rubler paa min Pension, saa jeg i alt Fald kan sende Dig 25, ja maaske 30 Rubler. Jeg vilde gærne have sendt endnu mere, men jeg er bange for Rejseudgifterne, uagtet Peter Petrowitsch var saa god at ville bære en Del af Udgifterne ved vor Rejse til Hovedstaden. Han vil nemlig sørge for Befordringen af vort Rejsegods og den store Kuffert — vist nok gennem en Bekendt. Vi maa dog ogsaa tænke paa vor Ankomst til St. Petersborg, hvor vi ikke kan opholde os uden Penge i Lommen. Vi har udregnet al Ting paa det nøjeste. Rejsen selv koster ikke stort. Hjemme fra og til Jernbanen er der ikke mere end 90 Werst, og for alle Tilfældes Skyld har vi allerede truffet Aftale med en Bonde-Fragtmand. Derfor rejser vi nok saa fornøjet paa tredie Plads, saa jeg haaber vi kan sende Dig 30 Rubler.\nMen nu maa det være nok — jeg har allerede skrevet to hele Ark fulde; nu er der ikke Plads til mere. Men der var jo saa meget at fortælle. Lev vel, kære Rodja, til vi om kort Tid genses og omfavner hinanden, og tag imod den inderligste Velsignelse en Moder kan sende sin Søn. Bliv ved at elske din Søster Dunja; elsk hende saaledes som hun elsker Dig, og husk paa hun elsker Dig inderligt, elsker Dig højere end sig selv. Hun er en Engel, men Du, Rodja, Du er alt for os, vort Haab og Fortrøstning. Naar bare Du er lykkelig, er vi det ogsaa. Rodja, beder Du endnu ligesom tidligere, og tror Du paa Skaberen og vor Frelsers Godhed! Jeg er bange for, at den nu, moderne Vantro ogsaa skal have listet sig ind i dit Hjærte! Er det Tilfælde, saa vil jeg bede for Dig. Kan Du endnu huske, min kære Dreng, hvorledes Du som Barn, den Gang din Fader endnu levede, sad paa mit Skød og fremstammede din Bøn, og hvor vi alle den Gang var lykkelige? Lev vel, eller heller: paa Gensyn! Jeg omfavner Dig saa inderligt, saa inderligt og kysser Dig utallige Gange.\nNæsten hele Tiden, mens Raskolnikow læste, var hans Ansigt vædet af Taarer, men det var blegt, krampagtigt fortrukket, da han havde endt, og et ondt, bittert Smil spillede om hans Læber. Han trykkede Hovedet ned i den gamle, tynde Hovedpude og laa længe, længe hensunken i Grublerier. Hjærtet bankede voldsomt og hans Tanker stormede frem og tilbage. Endelig blev dette Bur ham for lummert og trangt — baade Øje og Tanker søgte større Spillerum. Han greb sin Hat og gik ud. Denne Gang var han ikke bange for at møde nogen; han tænkte ikke engang paa det. Han tog Vejen langs W—prospektet hen imod Wassilewsky-Øen. Men efter gammel Vane drev han afsted uden at lægge Mærke til Vejen, hviskende og talende højt med sig selv, at de Forbigaaende saa forbavset paa ham — mange troede, han var fuld.\nHentet fra "https://da.wikisource.org/w/index.php?title=Forbryderen/1/3&oldid=28125"


Bunny Grow – Bloom 450ml gødning - Bunny Grow - Bloom\nBunny Grow – Bloom…\nBunny Grow – Bloom 450ml gødning antal\nForside / PRODUKT-OVERSIGT / Bunny Grow – Bloom 450ml gødning\nBloom fra Bunny Grow er en naturlig og 100% organisk granulær kaningødning til planter der langsomt udskiller sine næringsstoffer. Gødningen er med sit fosfor og ekstra kalium (K), specielt egnet til brug i planters blomstringsfase\nBioPower Y – Aroma Boost 5L – BiG Plant Science\nBioPower B – Calcium Plus plantetilskud 5L\nBunny Grow – Bloom 450ml plantegødning\nBloom fra Bunny Grow er en naturlig og 100% organisk granulær/pulver plantegødning der langsomt udskiller sine næringsstoffer. Gødningen er med sit fosfor og ekstra kalium (K), specielt egnet til brug i planters blomstringsfase. Det er vigtigt at sørger for at ens planter, blomster og urter får de bedste forudsætninger for at vokse store og sunde, det er derfor vigtigt at være opmærksom på hvilken type gødning der gøres brug af. Bloom fra Bunny Grow er med til at sikre smuk og lækker blomstring med mindst mulig besvær.v\nBloom er en naturlig og 100% organisk pulver plantegødning. Grunden til dette er at den er baseret på kaninafføring. Kaningødning er ikke bare en almindelig gødning, “kaninlort” er nemlig ekstremt bæredygtigt, og er faktisk den type naturlig gødning, af alle husdyrs producerede gødninger, som har det højeste indhold af npk samt nærringstoffer. bloom er faktisk ikke udelukkende bestående af kaningødning, det er faktisk en blanding af kaningødning og økologisk bananskræller, som er blevet varmet op og knuste. Bananskrællerne hjælper med at gøre nærringstofferne hurtigere tilgængelige for din plante.. Hvilket gør gødningen endnu mere effektiv, så planterne kan vokse sig store og kraftige gennem hele deres vækstperiode. Kanin gødning er så godt at det typisk bliver kaldt for “garden gold”  blandt private eksperter og landbrugs universiteter. Historien om hvordan idéen om kaningødning, og altså Bunnbloom, kom til verden er faktisk rimelig vild. Du kan læse om historien her: Historien bag Bunny Grow\nBunny Grow – Bloom plantegødning har en N-P-K værdi på: 1,3-1,0-3,5, samt et stort indhold af både primære og sekundære mikronæringsstoffer. Det store indhold af kalium og næringsstoffer gør den organisk gødning Bloom helt perfekt som gødning i planternes blomstringsfase. Bunny – Bloom har den særlige egenskab at det er langsomt udskillende, dette betyder at næringsstofferne fra gødningen vil være tilgængelige for planten i en lang periode. At det er langsomt udskillende betyder også at risikoen for at man kommer til at overgøde er meget lille. Denne type gødning er derfor egnet til både garvede plante eksperter såvel som nybegyndere.\nBunny Grow – Bloom er velegnet til både potter, krukker, altankasser, bed og haver, indendørs og udendørs. Da der er meget kalium i gødning, er den specielt egnet til planter der har behov for dette. Gødningen skal topdrysses, og skal blandes i det øverste lag jord. Sørg for at mixe det lidt, og brug ca. 1-2 tsk. Bloom. per plante. Mængden af Bloom kan dog selvfølgelig variere efter planternes størrelse og type. Efter gødningen er tilsat bør der vandes. Det anbefales at gøde med gødningen cirka hver 2-3 uger. Du bør være opmærksom på at der med gødningen kan dannes mycelium på toppen af gromediet, dette er ikke farligt, men er blot et godt tegn på at gødningen får mikroorganismerne til at trives.\nBunny Grow – bloom gødning er blevet analyseret af det tyske ekspert gødnings laboratorie Agrolab.\nAgrolabs resultater for gødnings indholdet kan ses nedenfor\nSe andre typer af plantegødning


En ny shitstorm har skabt forvirring om, hvad Black Lives Matter Denmark står for – historien om bevægelsen begynder i 2016 | Information\nSiden den massive opbakning til protesterne søndag er Black Lives Matter Denmark – og især Bwalya Sørensen – endt i lidt af en mediestorm, og der er kommet flere sager frem, som får opbakningen til at skride.\n»I believe that love will win,« råbte Bwalya Sørensen ud over menneskemængden, da Black Lives Matter Denmark søndag samlede 15.000 mennesker i København til en demonstration mod strukturel racisme og politivold i USA.\nFolkehavet fyldte flere hundrede meter på den brede Dag Hammerskjölds Allé foran den amerikanske ambassade. Med sig havde de skilte med slogans som »Stop killing black people«, »Silence is violence« og »Enough is enough«.\nBwalya Sørensen er bevægelsens talsperson herhjemme, og opbakningen til hendes kamp var til at tage og føle på, som hun stod der og råbte slagord gennem et højttaleranlæg.\nI kølvandet på den afroamerikanske mand Georg Floyds død under en brutal anholdelse i Minneapolis den 25. maj har Black Lives Matter oplevet et antiracistisk momentum, ikke bare i USA, men over hele verden – og altså også i Danmark.\nDe seneste dage er bevægelsen dog ikke kun blevet mødt med kærlighed herhjemme, men også med kritik.\nNogle mener, at hendes retorik og stil er for konfrontatorisk og vred, og at hun skaber mere splittelse end forsoning. For andre er det en nødvendig del af opgøret med århundreders racisme.\nEn bredt forankret bevægelse\nBlack Lives Matter er oprindeligt en amerikansk bevægelse, der blev skabt i 2014 af tre sorte kvinder via hashtagget #BlackLivesMatter. Det skete som reaktion på sagen om den 17-årige sorte amerikaner Trayvon Martin, som blev skudt i Florida.\nHashtagget blev delt vidt og bredt på Twitter, Facebook og Instagram, og bevægelsen udviklede sig hurtigt til protester og demonstrationer over hele USA. Black Lives Matter-stifterne slog fast, at alle kan byde ind og være med til at forme bevægelsen, som er løst organiseret. Siden er den blevet et globalt fænomen med afdelinger i mere end 16 lande. Heriblandt Danmark.\nEn af de første demonstrationer under navnet Black Lives Matter i Danmark blev arrangeret af de to afrodanskere Mary Consolata Namagambe og Sade Y. Johnson i 2016 i kølvandet på skuddrabet på den 37-årige sorte amerikaner Alton Sterling i Baton i USA.\nMary Consolata Namagambe fortæller i dag, at det var vigtigt for dem at vise sympati med de afroamerikanere, der har været udsat for politivold. Og samtidig ønskede de at gøre opmærksom på den racisme, de mente findes i Danmark, samt den ulighed sorte oplever verden over.\n»Vi havde folk, der kom op og holdt tale, som refererede til hverdagsracisme og den strukturelle racisme, som er i Danmark. Og så fik vi perspektiveret til, at lige i den tid var der mange afrikanske bådflygtninge, som druknede på sejlruten fra Libyen til Italien.«\nEfter demonstrationen spurgte den dengang 49-årige Bwalya Sørensen ifølge Mary Consolata Namagambe, om de ville være med til at oprette bevægelsen Black Lives Matter Denmark.\n»Det takkede vi nej til, men ønskede hende held og lykke.«\nDen dag i dag er den danske afdeling centreret omkring Bwalya Sørensen, som ikke er vendt tilbage på Informations henvendelser om et interview til denne artikel. Hun kom til Europa fra Zambia som 12-årig. Da hun var 19, flyttede hun til Danmark, hvor hun tilbragte to år i et asylcenter.\nUnder flygtningekrisen i 2015 engagerede Bwalya Sørensen sig i Venligboerne, som er en græsrodsbevægelse, der hjælper flygtninge i Danmark. Hun kunne godt lide den forsonende og konstruktive form for aktivisme, som Venligboerne står for, og som ifølge hende har en »stor effekt«. Det har hun fortalt i bogen Citizens’ Acitivism and Solidarity Movements: Contending with Populism.\nMen da Venligboerne ikke afholder demonstrationer, følte Bwalya Sørensen samtidig et behov for at stifte Black Lives Matters danske afdeling. Bevægelsen engagerer sig især i sager om udviste kriminelle udlændinge, tvangshjemsendelse af afviste asylansøgere og familierne på udrejsecenter Sjælsmark.\nIfølge hende er de grupper i det danske samfund udsat for noget, der minder om den »politibrutalitet«, sorte amerikanere oplever, og som Black Lives Matter protesterer imod i USA. Det beskriver hun i et universitetsprojekt fra Roskilde Universitet med titlen ’Black Lives Matter Denmark – an import of a movement?’ fra 2016.\n»Jeg ved godt, at vi kalder os Black Lives Matter, og det er, fordi jeg ønsker et varemærke, som folk kender og reagerer på. Men dem, jeg hjælper mest, er folk i fængsel, og de er arabere. Det kunne lige så vel blive kaldt Brown Lives Matter,« udtaler hun også.\nSade Y. Johnson, som var med til at arrangere den første demonstration for Black Lives Matter Denmark, men ikke har nogen tilknytning til organisationen i dag, mener, at bevægelsen har spillet en stor rolle i menneskeretlige spørgsmål og på asylområdet herhjemme.\n»Jeg har også set dem være aktive i sager omkring diskrimination og politivold mod afrodanskere. I det store hele har Black Lives Matter Denmark spredt information omkring krænkelse, diskrimination af afrodansker og POC (people of color, red.) og statssanktioneret racistiske tiltag som Ghettopakken, håndtryks- og burkalovgivning,« siger Sade Y. Johnson, der er psykologistuderende.\nFor Fatima Amchicho, der arbejder med antidiskrimination i Mellemfolkeligt Samvirke, har Black Lives Matter været en »vigtig inspirationskilde« de seneste år.\n»Vi arbejder jo inden for samme felt, og Black Lives Matter er en bevægelse, som vi rent organisatorisk kan lære meget af. Den er et eksempel på, hvordan man på tværs af landegrænser hurtigt kan rykke rigtig langt om en fælles sag, og hvordan den kan samle globalt,« siger hun.\nSærlige regler for hvide\nDe seneste ugers massedemonstrationer i kølvandet på George Floyds død er et eksempel på, hvor hurtigt Black Lives Matter kan mobilisere opbakning til en sag.\nMen i dagene efter demonstrationen i København har begivenheden været genstand for en hel del kritik. Forud for søndagens masseprotest blev der nemlig lagt tekster op om særlige krav til hvide deltagende på Black Lives Matter Denmarks instagramprofil.\n»Nogle slagråb er ikke for jer. ’Hands up don’t shoot’. ’I can’t breathe’. Ikke alt er for hvide mennesker – heller ikke dem, der er mødt op i solidaritet. At blive kvalt og skudt er ikke ting, der sker for hvide mennesker, i lige så høj grad som det sker for sorte mennesker,« stod der eksempelvis. Herudover blev hvide opfordret til at holde sig i baggrunden og ikke tale med pressen.\nBwalya Sørensen har udtalt til P1, at hun ikke står bag protestetiketten på Instagram, og det er altså uklart, hvem der har lagt den op. Ikke desto mindre har hun forsvaret, at hvide og sorte blev delt op under demonstrationen.\n»Hvis man er utilfreds og ikke forstår, at sorte mennesker vil stå ved siden af hinanden, så må man blive hjemme. Det er white supremacy,« har hun udtalt til BT.\nDet særlige demonstrationskodeks for hvide har delt vandene og affødt flere kritiske indlæg, både i aviserne og på sociale medier.\n»Vaskeægte segregation,« har kulturskribenten Aminata Amanda Corr eksempelvis kaldt det.\n32-årige Samir Khabtou, der selv deltog i demonstrationen i søndags og længe har fulgt Black Lives Matters arbejde, er også en af kritikerne.\n»Jeg er ikke enig i, at man skal poste et opslag på Instagram med en serie om, hvordan white people skal opføre sig til en BLM-demo. Jeg er mørk og muslim. Jeg ser ikke farver. Jeg ser mennesker,« skriver han i en besked til Information og fortsætter:\n»Demonstrationen var for alle, der ville kæmpe for en fælles sag om at bekæmpe racisme på alle planer.«\nAndre mener, det er legitimt at lade de sorte komme i front i en kamp, der først og fremmest er deres. På Bwalya Sørensens facebookside er der mange opbakkende tilkendegivelser.\nNaderah Parwani, der er psykolog og stifter af Psykologfagligt Netværk mod Diskrimination, mener, at opslaget om protestetiketten for hvide tolkes »helt forkert«. Hun har deltaget i de fleste af Black Lives Matters demonstrationer i Danmark og gik også med i København i søndags.\n»Det handler om at gøre den sorte smerte synlig og vise, hvad de udsættes for, og hvor ofte de bliver ekskluderet. De sorte er vant til at være i bunden af bunden, andre minoriteter har også fået forrang. Så for mig var det en vigtig gestus, at de fik lov at komme i front til en demonstration, der handlede om Black Lives Matter,« siger hun.\nMary Consalata Namagambe mener, der er tale om et kommunikationsproblem.\n»Jeg tror, intentionen var, at sorte danskere skulle komme frem og blive set og hørt, fordi det er sjældent, at vi er samlet under én sag, og fordi vi er underrepræsenterede i mediebilledet. Men havde jeg været til demonstrationen med en hvid veninde, så var jeg nok ikke gået med op forrest, fordi vi er i denne kamp sammen,« siger hun.\nAflyst demonstration i Aalborg\nReglerne for den store demonstration i København er ikke det eneste, der har fået Black Lives Matter Denmark i modvind de seneste dage. Tirsdag skrev Ekstra Bladet, at en indsamling til bevægelsen er i strid med loven, da den ikke er registreret ved det danske indsamlingsnævn.\nDen kritik giver Bwalya Sørensen ikke meget for. »Det er civil ulydighed. Det er sådan, det ser ud,« har hun sagt i et interview med Radio4.\nOg i Aalborg har lokale arrangører måttet aflyse en planlagt demonstration mod racisme og politibrutalitet i USA efter pres fra Black Lives Matter Denmark.\nDet var Amnesty International og medlemmer af Enhedslisten, der stod bag demonstrationen, og de havde inviteret Bwalya Sørensen som taler, men ikke fået svar. Senere viste det sig, at Black Lives Matter Denmark havde planlagt en demonstration i samme tidsrum, og Bwalya Sørensen ønskede angiveligt ikke at slå de to begivenheder sammen.\n»Amnesty har kun hvide ansatte. Ingen bare halvt brune. Vi kan ikke cohoste denne type BLM-protest med dem eller andre,« har hun udtalt til netmediet Solidaritet. Hun mente også, at hele forløbet var udtryk for »white supremacy, racisme og misogynistisk svineri for at sige det mildt«.\nKonsekvensen blev, at Amnesty International og de lokale arrangører aflyste deres demonstration. Hans Hyttel, som er lokalformand i Amnesty International, ærgrer sig over forløbet.\n»Det er vigtigt for os, at den her sag ikke stjæler billedet fra det vigtige, nemlig de store problemer med menneskerettighedskrænkelser, racisme og politibrutalitet i USA. Det her handler ikke om at kapre en dagsorden. Man kan godt protestere for, at racisme er forkert og skal stoppes, selv om man ikke har oplevet det på egen krop,« siger han.\nAmnesty Internationals hovedkontor ønsker ikke at udtale sig, hverken om kontroversen i Aalborg eller om Black Lives Matter Denmark generelt.\nSpørgsmålet er, om kontroverserne om Bwalya Sørensens figur og stil risikerer at overskygge hende og Black Lives Matter Denmarks kamp mod diskrimination og racisme.\nDet er flere af dem, som følger eller har samarbejdet med bevægelsen nervøse for. En del kritiske røster ønsker slet ikke at udtale sig, simpelthen fordi sagen er blevet så betændt.\nFatima Amchicho fra Mellemfolkeligt Samvirke ærgrer sig over, at Bwalya Sørensens stil betyder, at mediefokusset bliver på hende frem for sagen.\n»Som fagperson synes jeg, at det er uheldigt, at vi nu diskuterer Bwalya Sørensen i stedet for de strukturer i vores samfund, som gør, at kampen mod racisme og diskrimination stadig er sindssyg aktuel her i 2020,« siger hun.\nMen Naderah Parwarni forstår frontkvindens frustration og dermed også den stil, hun har.\n»Bwalya Sørensen er unapologetic. Hun er kompromisløs. Hun er en sort kvinde, der råber og skriger og bryder grænserne. Måske virker hun provokerende, alt ved hende er det modsatte af, hvad danskere normalt ser op til,« siger hun.\n»Men jeg synes, det er forfriskende, at hun er kompromisløs, når det kommer til rettigheder på det her område. Der er brug for nogle stemmer, der udtrykker smerten, så den bliver synliggjort.«\nSade Y. Johnson mener, at »ledelsesevner og organisatorisk bureaukrati« bare er en side af sagen, som »retteligt skal undersøges«.\n»Den anden side er, hvordan et hudløst ærligt udtryk for smerte og sorg bliver udstillet. Jeg håber, at dette momentum vil synliggøre tilstedeværelsen af afrodanskere og række ud over Københavns gader. Jeg håber, at de brune og sorte danskere i de små byer bliver opmærksomme på, at de ikke er alene, og at deres oplevelser ikke er spøgelser.«\nHun påpeger, at flere antiracistiske initiativer med afrodanske stemmer siden oprettelsen af Black Lives Matter i 2016 har vundet frem, heriblandt Tidsskriftet Marronage, Center for Dansk-Muslimske relationer og SASAA Panafrican Spokenword.\nDet er vigtigt for Mary Consolata Namagambe, at Black Live Matter-bevægelsen og dens antiracistiske agenda ikke bliver reduceret til én persons ageren.\n»Det skal siges på den måde, at der ikke er nogen, som har patent på Black Lives Matter. Det er det smukke. Hvis du ser uretfærdighed i samfundet, så kan du samle folk, stille dig op og tale for din sag.«\nBlack Lives MatterAmnesty International\n10. juni, 2020 - 23:04\nSom det egentlig handler om:\nDer findes ingen RACE mennesker imellem.\nDette begreb er en konstruktion, lavet af videnskabsfolk, som på daværende tidspunkt ikke vidste bedre.\nDe var kulturelt farvede, om man så må sige.\nNu ved vi alle bedre.\nDer er derfor ingen grund til at segregere folk mere.\nKampen imod racisme er kulturel, og handler også om ulighed, sexisme, og blot det at være til på rimelige vilkår i et sammenhængende samfund, hvor man ikke bliver udnyttet ved sin sociale baggrund eller de patriarkalske strukturer, der definerer éns fremtid.\nDet er ikke kampen hvid imod sort.\nDet er kampen imod racisme i enhver afskygning.\nJens Pedersen, Carsten Svendsen, Jan Fritsbøger, Bjarne Hosbo Poulsen, Lillian Larsen, Alvin Jensen, Jann Ringtved, Ole Frank, John Liebach, Jane Jensen, Klaus Lundahl Engelholt, Else Marie Arevad, Petter A. Urkedal, Jeppe Bundgaard, Hanne Ribens, Henrik Pedersen, Kim Øverup, Søren Cramer Nielsen, Karsten Lundsby, nils valla, Peter Beck-Lauritzen, Søren Nielsen, Arne Albatros Olsen, Susanne Kaspersen, Carsten Munk, Thomas Tanghus, Rolf Andersen, Werner Gass, Per Klüver, Fam. Tejsner, Viggo Okholm, Dorte Ebbehøj, Minna Rasmussen, Torben Bruhn Andersen, John Andersen, Jørn Pedersen, David Zennaro, Bjørn Pedersen, Esben Lykke, Rikke Nielsen, erik pedersen og Dorte Sørensen anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 06:26\nBwalya Sørensen har vist et Daffyd Thomas syndrom.\nJesper Lerche, Flemming Jensen, Therese Hagen og Morten Pedersen anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 07:31\nEva ja heldigvis er folk blevet klogere - men det har ikke udvisket folks holdning/frygt/osv.\nFx. i 1990 boede min lille familie i 14 dage på en nu nedlagt campingplads i det østlige London, her så vi ofte, at farvede mennesker blev stoppet af Londons politi . Vi og andre hvide mennesker blev ikke stoppet.\nAlvin Jensen, Ole Frank, Karsten Lundsby, Birte Pedersen, Eva Schwanenflügel, Peter Beck-Lauritzen, Susanne Kaspersen, Rolf Andersen, Per Klüver, Viggo Okholm, Ejvind Larsen, Steffen Gliese, John Andersen, Gert Romme, Jørn Pedersen og David Zennaro anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 09:15\nJeg syntes, at alle bør kæmpe for at fjerne al ulighed i samfundene - herunder også racisme.\nNogle mennesker gør det på en måde, og andre på en anden. Men det vigtigste er, at det bliver gjort. Derfor syntes jeg, at i stedet for kritik, bør man takke dem, der gør noget. - Også selv om nogen mener, at noget kan gøres bedre på andre måder.\nJan Fritsbøger, Alvin Jensen, Ole Frank, Christel Gruner-Olesen, Pia Nielsen, Carsten Munk, Werner Gass, Per Klüver, Dorte Ebbehøj og Kurt Svennevig Christensen anbefalede denne kommentar\nMan kan ikke tage patent på begrebet "racisme". Bwalya Sørensen ser den er den som sort/hvid og hun har ret.\n11. juni, 2020 - 10:06\nBetalingsmur, så kan ikke læse artiklen. Men hørte hende talspersonen udtale at det kun er de sorte, der har krav på at føle sorg. Og hvis man var imod deres retningslinjer, så kunne man bare blive væk. Jeg troede simpelthen at det var løgn, da jeg hørte det!\nOkay fair nok, mht. sorg, jeg har alligevel ikke empati nok til at kunne føle sorg over et overlagt drab i USA på en tilfældig person, lige så lidt som jeg har sorg over hvor mange andre ulykkelige skæbner der findes. Jeg kan blive uendelig trist, men jeg føler dog ikke sorg.\nMen hmmm... gad vide hvor sort man skal være? Skal man være sort, altså rigtig sort? Eller må man gerne være mulat? Hvad med mellemøstlig, nej vel?\nNå men Black Lives Matter Danmark har åbenbart en dagsorden om at de gerne vil ekskludere og have patent på følelser, spøjst. Gad vide om det er bevægelsens officielle holdning...\nJeg håber så bare at andre, mere inkluderende bevægelser, kan finde ud af at kommunikere respektfuldt og stable demonstrationer på benene uden at forskelsbehandle dem der ser forkerte ud.\nClaus Nielsen, Erik Fuglsang, Ditte Jensen, Janus Agerbo, Flemming Haagensen, Henrik Ovesen, Britta Hansen, Jan Kauffmann, John Liebach, Klaus Lundahl Engelholt, Else Marie Arevad, Søren Ferling, Karsten Lundsby, Peter Beck-Lauritzen, Kim Saxman, Arne Albatros Olsen, René Arestrup og Therese Hagen anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 10:36\nJeg synes den er svær og desværre er der nu i de sociale medier fuld udblæsning i forargelsen omkring at vi hvide skal stilles bagerst.\nJeg mener nok ikke det er klog taktik,hvis flertallet af os skal engageres,dertil er vi ikke ydmyge nok.\nMen ser vi tilbage i tiden,så var det jo sådan det var og måske stadig er for de sorte mennesker mere eller mindre.\nHånden på hjertet så er vi vel herhjemme mere tilbøjelig til at give det hvide mennesker forrang i diverse ansættelser m.v. hvis valget står mellem vore nye medborgere som er lidt mørke i huden og os hvide "grisefarvede" undskyld det sidste..\nPeter Knap, Ole Frank, Christel Gruner-Olesen, Karsten Lundsby, Pia Nielsen, Peter Beck-Lauritzen, Carsten Munk, Jane Doe og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 11:03\nBwalya Sørensen bad under blm-demoen de hvide om at trække sig lidt tilbage og give plads til the black people oppe foran.\nAuch ... det gjorde ondt .. ind til benene.\nForargelserne og indsigelserne/protesterne var legio :\n"Men vi er jo netop ikke racister"\n"Vi er altså ligeværdige mennesker "\n"vi ønsker jo det samme som dig Bwalya ..."\n"sådan kan du ikke favorisere mennesker ...."\n"Det er helt umenneskeligt at sortere mennesker ift. farve .... "\n"Det vil vi faktisk ikke finde os i"\n"Det protesterer vi altså over over ... så det kan høres ... "\n"aj .. den havde vi ikke set komme"\n"nu er vi vrede ... "\n.......... begynder det at dæmre ...........\nPoul Mikael Allarp, Erik Fuglsang, ingemaje lange, Britta Hansen, Ole Frank, fadime turan, Steffen Gliese, Karsten Lundsby, Pia Nielsen og Peter Beck-Lauritzen anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 11:16\nDer findes også sorte grise, sortbrogede grise og brune grise Viggo Okholm. Ak ja. Måske har Bwalya Sørensen en pointe, når hun er træt af de åh så velmenende hvide fra det åh så forstående, veltalende, veluddannede venstre hvis antiracistiske børn går på små antiracistiske skoler med rigtige meninger og fri for utilpassede Ahmeder og Brianer. Måske frygter hun at dette segment overtager hele bevægelsen, segmentet som lige nu har fået caffe latten galt i halsen og bliver forskrækket over Sørensens grovheder. Man kan undre sig over at 15.000 mødes for at råbe op om et mord på den anden side dammen, når de 200 meter der er mellem de søde lilleskoler med de rigtige meninger og den rå folkeskole med bøvl og ballade i det daglige ikke kan overvindes, da mit barn ikke skal være gidsel i en mislykket integration. Sympatien sender pæne blomster til begravelsen men rykker kun lidt. Mon ikke det er det hun har gennemskuet.\ningemaje lange, John Liebach, Søren Ferling, Carl Chr Søndergård, Christel Gruner-Olesen, Finn Sørensen, Mads Bech Madsen, Viggo Okholm, Peter Beck-Lauritzen og Kim Saxman anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 13:08\nTænk jeg bor i provinsen og jeg synes at spore en indtil videre bedre non-verbal kommunikation -\nAnerkendelse er uhyre vigtig og derfor er hvide danskeres tilstedeværelse og opbakning selvfølgelig også en vigtig del. At sorte ønsker at være i front for deres kamp er i den optik fuldstændig forståelig og acceptabel. Det er absolut vigtigt at synliggøre at der er et sammenhold blandt sorte i alle nuancer - uden det behøver at betyde at bevægelsen skulle gå ind for segression. Det tænder håb rundt om og det mangler vi. Så tak til Bwalya Sørensen og alle de andre som har lagt et stort arbejde i sagen.\nMads Bech Madsen, Jane Doe og Viggo Okholm anbefalede denne kommentar\nRacismen er grimt uanset den udøves af hvide eller sorte.\nDer har været både sorte slavehandlere og hvide slaver.\nDet således alles ret at demonstrere imod Racisme.\nIngen "farver" har mere ret end andre, i såfald understreges det bare endnu mere, at skel imellem racer findes.\nClaus Nielsen, Erik Fuglsang, Kurt Bay, Janus Agerbo, Flemming Haagensen, Bjarne Hosbo Poulsen, Eva Schwanenflügel, Jan Kauffmann, Ole Frank, Else Marie Arevad og Rikke Nielsen anbefalede denne kommentar\n11. juni, 2020 - 14:52\n".......... begynder det at dæmre ..........."\nDet begynder vel først at dæmre, hvis konteksten er, at du beskylder samtlige de hvide, der ønsker at demonstrere mod racisme, for selv at være racister, fordi de er hvide?\nJanus Agerbo, Nikolaj Lykke Nielsen, Eva Schwanenflügel, Søren Nielsen, John Liebach, Erik Jensen, Søren Ferling og Jens Christian Jensen anbefalede denne kommentar\n12. juni, 2020 - 02:16\nEn god leder samler sine tilhængere og skaber ikke splid imellem dem. Black Lives Matter bevægelsen i Danmark gør måske klogt i at finde sådan en leder.\nErik Fuglsang, Jan Kauffmann og Jane Jensen anbefalede denne kommentar\n12. juni, 2020 - 21:00\nMange af tilhængerne af identitetspolitik her i landet, mener jo, at de fleste etniske danskere er racister. Men hvis flertallet af os er racister, er det nok ikke så slemt at være det.\n- Jeg har i hvert fald ikke længere tænkt mig at forsvare mig mod beskyldninger for at være racist. Anklagerne kan jo altid finde ting ved mig og andre, der bekræfter deres antagelser. Også hvis jeg nævner, som sandt er, at dem med etnisk oprindelse i den muslimske er overrepræsenteret i kriminalstatistikken.\n- Og mange af os mærker måske tanke vokse, at det måske på en måde er OK at være racist. Og kan endda få en ubændig lyst til at hylde de dygtige slavehandlere - som bragte velstand til Danmark.\n- Hvid identitetspolitik findes allerede og kan sagtens vokse. Tryk avler som bekendt modtryk.\nClaus Nielsen og Flemming Haagensen anbefalede denne kommentar\n13. juni, 2020 - 10:37\nBjarne, problemet er ikke at du bemærker overrepræsentationen, problemet er at du måske fejlagtigt tror den har noget at gøre med at være muslim, men nærstuderer man statistikken vil man måske kunne opdage at kristne i en sammenlignelig social situation som muslimerne i DK og så har den samme øgede kriminalitets-frekvens, og det kan derfor med nogen ret konkluderes at statistikken bare viser at har man arbejde egen bolig og råd til personbil er man mindre kriminel end dem som er ringere stillet, og dermed kan man måske se at hetzen imod fremmede og den deraf følgende sociale stigmatisering er hoverårsag til problemet, og så vil man vide at tiltag som ghettopakker vil forværre problemerne, og nej det er stadig usympatisk og også skadeligt for hele samfundet at nogen er racister.\nog så kan jeg udmærket godt forstå Bwalya Sørensens følelser, men hendes attityde gavner altså ikke den sag hun kæmper for, på samme måde som kønsdiskriminering ikke bekæmpes ved at diskriminere mænd i stedet for kvinder eller generelt at bekæmpe mænd, så vil diskriminering af hvide ikke gavne kampen imod racediskrimination, for det er vel ikke en magtkamp sorte imod hvide der er meningen.\nThomas Andersen, Eva Schwanenflügel og nils valla anbefalede denne kommentar\n13. juni, 2020 - 10:39\nog så burde være også i linie 4, korrekturmulighed savnes stadig\n13. juni, 2020 - 10:53\nde fleste danskere er da ikke racister, og det er noget decideret vrøvl når DF siger de taler på folkets vegne,\nmen racisterne vil gerne gøre racisme til det normale, og postulerer derfor i tide og utide at de tilhører et flertal,\nmen fakta er vel at det stadig er en klar minoritet ( 10-20% måske ) som er racister, men der er også en del som tror på DFs propagandaløgne, og derfor er lidt bekymrede over indvandringen, men uden at være racister.\nEva Schwanenflügel, nils valla og Thomas Andersen anbefalede denne kommentar\n13. juni, 2020 - 11:54\nDa jeg var barn var hele min familie racister, "Britta" af racen: "Tysk ruhåret hønsehund" skulle adlyde resten af familiens ordrer/kommandoer. :o)\nDen såkaldte racisme - arten "Homo Sapiens" imellem - er udtryk for en herrefolksideologi, som ikke alene udøves på tværs af etniske, men også sociale og kulturelle skel (f.eks. såkaldte skatteydere kontra såkaldte skattenydere).\n13. juni, 2020 - 13:40\nBjarne Hosbo Poulsen,\nHvis du oprigtigt er træt af at skulle forsvare dig (men forsvare dig mod hvem?) og du ikke mener at du har racistiske holdninger, så vil det nok hjælpe hvis du stoppede med at blande religion og etnicitet sammen.\nDet ødelægger nemlig bare debatten.\nSå må du hellere tone rent flag og sige hvem du mener. Er det muslimer? Er det indvandrere fra Mellemøsten? Er det dem, der ligner at de kommer fra Mellemøsten? Er det dunjakke segmentet med lidt for tykke nakker?\nVed at få definitionerne på plads, så kan vi snakke sammen og være enige om hvilke folk vi snakker sammen om.


Opgør med børnepolitik: Leg skal afløse læring - MX.dk\nOpgør med børnepolitik: Leg skal afløse læring\nEt forslag til en ny dagtilbudslov er ifølge flere eksperter et opgør med, at leg skal være underlagt læring.\nKøbenhavn. Børne- og skolepolitikken har de seneste 20 år i høj grad handlet om læring. Men et forslag til en ny dagtilbudslov er ifølge flere pædagogiske eksperter et opgør med fokus på læring.\n- Tendensen har de seneste mange år været, at legen har været underlagt læring.\n- Nu bliver legen genopfundet, legen bliver igen noget, som har en værdi i sig selv, og ikke noget, der kun sættes i forhold til læring, siger Jan Kampmann, der er professor ved Roskilde Universitet, til avisen.\nForslaget til den nye dagtilbudslov er netop sendt i høring.\nFormålsparagraffen, som angiver, hvordan vi driver daginstitutioner i Danmark, ændres, så der igen kommer fokus på leg og på dannelse.\nSåledes skal miljøet i en daginstitution ikke længere fremme "udvikling og læring". Det skal være et sted, "hvor legen er grundlæggende, og hvor der tages udgangspunkt i et børneperspektiv."\nDesuden skal læringsmålene være bredere, og kommunerne skal ikke længere godkende og evaluere målene.\nStig Broström, der er professor emeritus ved DPU, Aarhus Universitet, kalder det ifølge Jyllands-Posten et markant kursskifte og en tilbagevenden til en nordisk tradition, hvor leg og dannelse er højt prioriteret.\n- Nu kommer de pædagogiske diskussioner til at handle om, hvordan man bedst danner små børn, og hvordan man kan lære gennem leg – og ikke kun hvordan børn kan lære, som det har været de seneste år, siger han til avisen.


Strategi & Analyse » Få lavet en gennemgang af dine sociale medier\nEn databaseret strategi sikrer retning og effekt\nHvordan ønsker du at køre din bil? På belyste og velkendte veje med klare afmærkninger og sikkerhedslinjer, eller på mørke og ukendte stier kun oplyst af dine egne forlygter? Vi udfører en dybdegående analyse af jeres sociale medier, jeres øvrige digitale tilstedeværelse og jeres konkurrenters indsats, for derigennem at udforme en databaseret strategi, der sikrer retningen for jeres fremtidige kørsel.\n“Alt for mange skyder med spredehagl, når det kommer til sociale medier. Det resulterer i tvetydighed og middelmådige resultater.”\n- Emil, CEO\nHistorisk data tydeliggør vigtige tendenser\nVi analyserer den historiske data fra jeres profiler og bryder dem granulært ned, for at identificere de elementer, der til stede i de bedst performende opslag. Det kan determinere de emner, nøgleord, farver og tidspunkter, som historisk har ræsonneret bedst med jeres målgruppe.\nUddrag kerneindsigter fra historisk data\nOpdag de bedste emner, tidspunkter, nøgleord og farver\nFå en klar rettesnor til jeres fremtidige indsats\nMarkedstendenser og konkurrentanalyse er centralt\nVi kigger dog ikke kun på jeres data, da det blot ville resultere i begrænsende skyklapper, der ikke viser hele billedet. Det svarer lidt til at køre i en bil, hvor alle vinduer, undtagen forruden, er dækket til. Vi kortlægger markedstendenser og jeres primære konkurrenters indsats for derigennem at afklare muligheder og potentialer.\nFå overskueliggjort konkurrent- og markedssituationen\nOpdag uforløste vækstpotentialer og udnyt dem\nBliv industrileder på sociale medier\nFå indsigt i de nyeste trends, koncepter og tilgange\nVores brede erfaring med sociale medier på tværs af brancher og platforme klæder jer godt på til jeres fremtidige indsats. I vores strategi kommer vi med konkrete anbefalinger til kreativt og effektfuldt indhold til alle platforme.\nFå originale og engagerende indholdskoncepter\nDhaba får ROAS på 1.679% med paid social


1. Vårfluer, vand og døgnfluer!\n... Heltene tog villigt en "tungtliggende" #16 flue med faldskærmshackle. Når der er store klækninger af vårfluer er den lokale flue "Dyret" et godt valg! Guidede ture på Norske Rena - oplev ...\n2. Vårfluer og røget helt\n3. Bid i "Dyret\n... den på land. Rigtigt, gedden er en rovfisk, men høre til i vandsystemet hvor der forøvrigt er rigeligt med føde. Vårfluer og "tørt" Jeg skulle ikke tage mange tag med årerne før end jeg kunne se, at ...\n4. Guide: Afkøling og vådt!\n... I det hele taget var der, på trods ef ellers fine forhold, kun få døgnfluer, slørvinger og vårfluer.. Vandtemperaturen var faldet med ca. 2 grader og jeg tænker, at det måske er denne lille afkøling, ...\n5. Vejr, kast og fisk!\n... jeg så samtlige kendte arter af døgnfluer, vårfluer og slørvinger. Insekttætheden var så intens, at nærmest så ud som der var rullet en lurvet løber ud over elvens overflade - fantastisk oplevelse! Både ...\n6. Nordvind og fisk!\n... ikke mange insekter på vandet blot nogle enkelte Rhodani og vårfluer. Ringende fiske var få. Kirsten præsenterede fluen over mulige standpladser og jeg valgte at prøve at fiske en dyb nymfe i det rolige ...\n7. Gedder i Løbsjøen!\n... overfladen efter de vårfluer og døgnfluer, der på trods af vejret, drev der. Gedde og nymfe Fiskes skulle der. Og da John også havde medbragt geddegrejet kørte vi ned til Løbsjøen. Jeg havde udover ...\n... Mærkerne kende vi fra det hjemlige, nemlig ar efter nærkontakt med garn. Et par timer efter jeg ankom, var der både lidt klækning af majfluer og de store vårfluer med den grønne bagkrop. Førs ...\n9. Goddag til Bjarne Fries\nOnsdag den 8. juli 2020. Bjarne Fries har været i området og fisket i bl.a. Trysil siden grænsen fra Danmark blev åbnet midt i juni måned. Norge, Rena Optur! Bjarne Fries skrev og fortalte at ...\n10. Farvel og guidetur\n... dækket af et stort antal Baëtis Rhodani og andre døgnfluer. Også vårfluer i forskellige størrelser viste sig i et stort antal! Den massive klækning gjorde stallinger selektive og kræsne. Rune Hanse ...\nOprettet: 3. juli 2020\n11. Løse helt (sikk)...\n... luftfugtighed var det perfekte forhold for både døgnfluer, vårfluer og slørvinger. I løbet af efter middagen oplevede jeg således fem/seks forskellige arter døgnfluer og et par arter vårfluer. Blandt døgnfluerne ...\n12. Harr og hedeslag!\n... skal fiskene til at vænne sig til "overflade" mad i form af døgnfluer, vårfluer, slørvinger og landinsekter. Stallingerne (harren) havde tydeligvis tilvænnet sig til insekerne på overfladen, mens ørrederne ...\nOprettet: 28. juni 2020\n13. Træ og glas!\n... havde sørget for sandwish og øl og med en lydkulisse af alle årstidens sangfugle kunne vi nyde nogle gode timer ved søen. Der var masser af insekter som kvægmyg, dansemyg, vårfluer og døgnfluer på ...\n14. Første sommeraften!\n... tydeligvis har smag for. Lidt vårfluer og enkelte døgnfluer var også på vingerne og vandet, Sluttede lidt aftenen lidt i ti og var snart tilbage til min bopæl i Randers hvor det blev tid til at læse ...\n15. Rødplettet aften\n... dybe aktion virker afbødende når ørreden tager et pludseligt udløb og nogle overraskende rusk! På overfladen var der både dansemyg og vårfluer og langs bedden i det lave vand svømmede der store mængder ...\n16. Gedder i morgendis\n... til lettegrej og en portion tørfluer i håbet om at der skulle komme gang i døgn- og vårfluerne og måske også de få ørreder der er i området. Desværre, og måske som følge af den kølige tåge, kom der ...\n17. Rasmus på forsædet\n... vandremusling så klart at vi tydelig kan se bunden på mere end to meter vand. Kunne også nyde en god klækning af vårfluer, der snart sværmede i et stor antal tæt på overfladen. Så et par ørreder ...\nOprettet: 21. maj 2020\n18. Den store slap - igen...\n... til de langt mindre insekter, fylder rigtig godt op i maven. Selvfølgelig smager døgnfluer og vårfluer rigtig godt, men der skal være mange tilgængelige på overfladen, før end man som storørred bliver ...\n19. Guide: Bid på bunden...\nOnsdag den 25. juli 2019. Philipp Wolff og Robin Will var særdeles dygtige med nymfen og fere gange var der dobbelt bid. Rena: Driftur fra Strømstad til Leopardbroen. Varmt og solrigt! Igen i ...\n20. Våd, men god aften...\n... fiskeri til et par stallinger/harr, en ørred og fem helt/sik. Senere klarede det op og der kom flere vårfluer på vandet. Nymfen blev udskiftet med "Dyret" og lidt flere fisk kom i nettet. "Dyret" er en ...\nRena Våd aften guidebåden! Morgen Naphans sultestrejke Pheasant Nymph Streamer Havørred Udbyhøj Gydeørreder Fjordørreder septembervejr! transport Kare fiskeørn frokost November Ørredbestanden Bestand KV17 Video politik gedder makrel Grej Zealand Stalling Mesterfluer December gedde april Havbars hensyn fisk! Ørreder Helt vådt Staffan Lindstrom Indian Summer lystige Hyggetur Esby Stjerneskud ørred Speyhackler


Milf Gratis Netdating Sider\nPosted in Kvindelige Escorts Esbjerg By milf gratis netdating sider On 15.12.2016 15.12.2016\np4i-project.eu – Søger du fotograf eller bare kønne piger? Prøv p4i-project.eu! p4i-project.eu – Ny side med plads til forbedringer! Men gratis! p4i-project.eu – Kan udvikle sig til noget godt, men er pt. lidt noget snot. p4i-project.eu – Hvis du trænger til en affære, så er VictoriaMilan,dk stedet! p4i-project.eu – Dine muligheder. Mit Dating er for dig som ønsker en kæreste, uden at det skal koste dig noget. Alle sidens funktioner er % gratis. Opret en gratis profil nu. Vi har testet de bedste danske dating sider. Se hvor du skal være for at finde kærligheden hurtigere. Det er gratis at bruge p4i-project.eu\n: Milf gratis netdating sider\nMilf gratis netdating sider Hvad skal du så gøre for at komme med i et dating-program? Bagmændene — og det dækker både over de helt reelle og de mere lyssky af slagsen — ved, at antallet af profiler er et af de afgørende punkter, når brugere skal lokkes til, så ofte vil de gøre, hvad de sex i esbjerg esbjerg sex for at vise, at der hos lige netop dem er en masse at komme efter. En optimal løsning når man er single og hængt op i stramme tidsrammer. Vi tjekker manuelt alle profiler der opretter sig, så du kan føle dig tryg, når du bruger datingsiden. Selvfølgelig kan milf gratis netdating sider være uheldig, at folk vælger falske profilbilleder eller andre ting, der gør dem anderledes i virkeligheden, end de gav udtryk .\nMilf gratis netdating sider Sex chat roulette free cam chat\nMilf gratis netdating sider Julesex gratis sex dates\nMilf gratis netdating sider 815\nLækker sex utro hjemmeside Mobil kærlighed I netdatingens unge år var man afhængig af en computer og en sløv netforbindelse fra et modem, der larmende som et defekt høreapparat åbnede forbindelsen til omverdenen. Du kan skrive og modtage private beskeder, uploade billeder til din profil, og se andres profiler, uden du skal bekymre dig om betaling. Fordelen ved at benytte en betalingsside fremfor en gratis side, er at medlemmerne […]. Fordi det er forbundet til Facebook, kan du også se om I har fælles venner og sex date gratis danske escort piger. Og derved guide vores brugere til at kunne foretage et kvalificeret valg på deres vej milf gratis netdating sider kærlighed. Men det er ikke altid nemt. Single, på den fede Kursus.\nDette datingsite hjælper dig med at finde lokale mænd og kvinder til online flirts og chats, hvor end du er. Mit Dating er for dig som ønsker en kæreste, uden at det skal koste dig noget. Alle sidens funktioner er % gratis. Opret en gratis profil nu. Vi har testet de bedste danske dating sider. Se hvor du skal være for at finde kærligheden hurtigere. Det er gratis at bruge p4i-project.eu\n0 thoughts on “Milf gratis netdating sider”\nDating pron chat\nDamemode online sexklubber i kbh


Vi kan ikke snakke sammen... | SuperDebat.dk\n11tilføjet af fortvivlet mand for 16 år siden\nVi kan ikke snakke sammen...\nJeg har et problem, eller rettere sagt har jeg og min nye kæreste et mindre men ret relevant problem.\nVi har været sammen i lidt over 1 måned, og er begge smaskhamrende forelskede. Jeg er meget glad for hende, og ser alle muligheder med os.. og hun det samme.\nMen vi har utroligt svært ved at snakke sammen udover "hvordan har din dag været" og "Jeg er så glad for dig" snak.\nJeg vil virkeligt gerne have det til at fungere, og vi har også snakket om det et par gange. Men hvad kan man gøre hvis ordene og emnerne ikke bare flyder over læberne?\nEr det en mangel på fælles interesser?\nPasser vi bare slet ikke sammen?\nJeg er ikke et genert menneske, og har kommunikation som arbejde. Ville dog ønske mere end alt andet i verden at jeg kunne føre en samtale med min eneste ene.\nlav en leg\nfx med nogle kort med nogle emner... tag en aften med rødvin.. og træk et emne på skift.... i skal hver især fortælle jeres holdninger til emnet og argumentere derfor. Forsøg at bryde cirklen på den måde og det er en måde at starte på at finde ud af om I passer sammen i det lange løb.... kan se problematikken i ikke at kunne have dybe samtaler med en kæreste, det har nogle jo behov for.\ntilføjet af phiphi123 for 16 år siden\nDet lyder altså ikke optimalt at være i et forhold hvor man ikke føler man kan tale "rigtigt" sammen. Jeg ville overveje kraftigt hvad jeg forventede af min partner - og derefter tage beslutningen om den måned var værd at bygge videre på!\nHvorfor tror DU i ikke kan tale sammen?\nHvad ville du gerne kunne snakke med hende om? Og hvad synes hun i skal snakke om?\ntilføjet af moster grethe for 16 år siden\ngodt nok er det en menneskealder siden\njeg var smask- og nyforelsket. Men er man det er man jo per definition enig i alt hvad den elskede siger og mener, - og der er ikke alverden at diskutere. Nyd den tid; hvis det blir Jer to på længere sigt når forelskelsen ændres til kærlighed, så blir der masser af ting at diskutere, skændes om, og at være enige i.\ntilføjet af Bimmer ILP for 16 år siden\nHvordan får du størst respons på kommunikationsområdet?\nHvis du taler med personen, men du taler til\npersonen. Du kan ikke opretholde en\nkommunikation, hvis du taler til en person.\nSå du skal sætte dig ind i din kæreste niveau,\nsituation og interesser mv. Ellers ender det\nmed at I taler forbi hinanden.\nDet første der springer i mine øjne er, at noget må i have snakket om, da du beskriver, at i har/ser alle muligheder, for jer – hvilket jo bare er skønt ;)\nHvis i har alle muligheder med jer, hvordan kan du så tvivle på disse spørgsmål? – som er det en mangel på fælles interesser? – og passer vi bare slet ikke sammen?\nDet næste, jeg tænker er, at du skriver, at du arbejder med kommunikation – måske? - derfor er det vigtigt for dig, eller måske er det bare indbygget i dig, at gøre samtalen bevidst og det samme hvis ikke den findes? Hvis jeg har ramt lidt plet her, er det bare et spørgsmål om, at slappe af og nyde nutiden og slå hjerne lidt fra.\nTil sidst så synes jeg at sætninger, som dem du nævner ”hvordan har din dag været”? Og ”jeg er så glad for dig” – snak, er en god start og nogle yderst vigtige emner i hverdagen, også selv om man har været sammen i halvtreds år.\nStart med at debatere\nher på SOL.\ntilføjet af Herren for 16 år siden\nEr det sådan du har fundet\nJa, og blev træt i taste-fingrene\nog fortsatte derfor IRL.\ntilføjet af lhtrold for 16 år siden\nJeg synes du skal slappe af, og nyde jeres forelskelse, dybere samtaler skal nok komme med tiden, hvis det skal blive ved med at være jer. Du skriver ikke noget om, hvor meget i kender hinanden, hvis i kender hinanden i forvejen, kan det jo være derfor at I ubevidst bare vil nyde forelskelsen.\nJeg lagde også mærke til dit arbejde, det er det samme som mit arbejde, og de fleste dage har jeg brug for afslapning fra dette når jeg kommer hjem, og så er det ikke de dybe debatter jeg vil hjem og have med min kæreste, det må vente til vi begge er mere afslappede.\nDet er da en god ting, at i har talt om dette, åbenhed er en vigtig ting.\nHåber du kan bruge det til noget, mit vigtigste budskab: slap af - kommunikation men sin kæreste er noget helt andet end sit arbejde, det kan ikke iscenesættes.\nholger er ikke den eneste\nder har fundet sin kærste på sol på den måde :-)\nvh. er ikke holgers kæreste men en anden fra sol.\nFyldte courgetter med feta og oliven\nmangel på nye indlæg\nWhen doves cry????\nKostfibre i fuldkorns hvedemel\nAdvarsel om web hotel udbyder


Odder Tekstilrens - spray fra Odder - Stort Lager\nYderligere beskrivelse og flere billeder her: Mange leder efter den billigste Odder Tekstilrens - spray på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Odder hos Babysam.dk\nOdder Tekstilrens - spray Fakta\nNavn: Odder Tekstilrens - spray\nOdder Tekstilrens - spray fra Odder\nOdder Tekstilrens - spray betegnes ofte som musthave til familien med børn, og det kan man godt forstå, for det gør ofte hverdagen lidt bedre. Når vi skal gøre noget for ungerne, så er det ofte sådan, at kun det bedste er godt nok, og går du med Odder Tekstilrens - spray kan du have god samvittighed. Odder Tekstilrens - spray sælges hos webshoppen Babysam.dk. Uanset om du leder efter bleer, soveposer eller solskærme, har vi det blandt alle de varer, vi har samlet her. Vil du mindske risikoen for, at din barnevogn går i stykker, så skal den vedligeholdes. De vigtigste ting at holde øje med er stellet, hjulene og tekstilerne. Hvis du formår at vedligeholde barnevognen, kan den bruges til mere end det første barn, og du kan nyde en velholdt barnevogn, der ser godt ud .\nOdder Tekstilrens - spray til de små\nOdder Tekstilrens - spray er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i kategorien Vedligeholdelse/Rengøring. Det er ren luksus at få hele 30 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Odder Tekstilrens - spray hos den populære shop Babysam.dk, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen. Køber du varer online, begunstiges du af bedre rettigheder, end hvis du handler i en fysisk butik. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når produkterne er købt online, og du kan finde webshops der giver mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online der er ingen kø online - det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n56 anmeldelser af Odder Tekstilrens – spray\nVær den første til at anmelde “Odder Tekstilrens – spray” Annuller svar


Som forældre på Jelling Friskole\nDET PERSONLIGE MØDE ER DEN VIGTIGSTE MÅDE, HVORPÅ VI KOMMUNIKERER!\nSom forældre til elever på Jelling Friskole, er man medlem af forældrekredsen jf vedtægterne og har dermed stemmeret ved friskolens generalforsamling. Det er forældrenes opgave at føre tilsyn med friskolens dagligdag og vi vægter dialogen mellem friskolen og dens familier meget højt.\nSom det også forefindes i elevernes hverdag på friskolen, vil der ligeledes være "skal" opgaver til friskolens forældre - dette i form af rengørings- og arbejdsdage, som bliver placeret henover skoleåret. Disse dage har stor værdi for friskolens virke og gavner både økonomien og fællesskabet.\nBestyrelser og forældreengagement\nJelling Friskole har en skolebestyrelse og en støtteforeningsbestyrelse, som begge bliver valgt på en fælles generalforsamling i foråret. Vi lægger meget vægt på stor forældredeltagelse på denne generalforsamling, da den danner fundamentet for hele friskolens beslutningsgrundlag.\nForældrene har stort ansvar for friskolens dagligdag. Først og fremmest for eget barns trivsel og skolegang og dialogen omkring denne, men i særdeleshed også for fællesskabet omkring friskolen. Friskolen forventer en konstruktiv og god dialog om undervisningen og skolelivet mellem forældre, ledelse, lærere og pædagoger og alle giver en hjælpende hånd i dagligdagen, hvis behovet opstår.\nDet er vigtigt, at hver familie overvejer hvordan de kan byde ind med evner og interesser og får dette kommunikeret til ledelse, personale eller bestyrelser - på den måde får vi den allerbedste skole.