Ny afsløring: Så tæt er Helle på skattely-konge – Ekstra Bladet\n5. feb. 2020 kl. 20:13\nSkattejæger: Helle Thorning-Schmidt har nære forbindelser til en kontroversiel erhvervs-boss, der er kendt for at føre penge i skattely\nHelle Thorning-Schmidt plejer selskabsforbindelser med en af aktørerne fra OW Bunker-skandalen. Foto: Denis Balibouse/Ritzau Scanpix\nFN's nye skattejæger, Helle Thorning-Schmidt, har nære forbindelser til en kontroversiel erhvervs-boss, der har været med til at føre 1,2 mia. kroner ud af Danmark. En stor del af det svimlende beløb havnede i skattely i Jersey.\n'HTS har på lige fod med alle andre ejere købt sin ejerandel i Safelane Global Holdings Limited', oplyser Denis-Viet Jacobsen i en mail til Ekstra Bladet.\nIfølge den tidligere OW Bunker-boss - der i dag er direktør i kapitalfonden Solix, som står bag begge Thornings skattely-forbindelser - er han kommet i kontakt med Helle Thorning-Schmidt 'gennem en fælles bekendt'.\nSvimlende beløb til Jersey\nDenis Viet-Jacobsen udtrådte som bestyrelsesformand i OW Bunker få måneder før den katastrofale børsnotering af skandale-virksomheden. Siden gik OW Bunker konkurs med et brag i slutningen af 2014.\nOW Bunker var op til børsnoteringen ejet af den kontroversielle kapitalfond Altor, som Viet-Jacobsen var med til at etablere i Danmark.\nDenis Viet-Jacobsen. Pr-foto\nHer snart seks år efter krakket er konkursboet stadig ikke færdigbehandlet.\nCentralt i OW Bunker-sagen er store udbyttebetalinger på i alt 1,2 mia. kroner, som selskabet udloddede til Altors selskaber i Luxembourg, der er et kendt land i forbindelse med skattely-konstruktioner. Cirka halvdelen af det beløb, 557.500.000, røg videre til et selskab i skattelyet Jersey.\nDa overførslerne fra Danmark fandt sted, sad Denis Viet-Jacobsen for bordenden som formand i OW Bunker.\nOg det er altså denne mand, som Helle Thorning-Schmidt nu går til bestyrelsesmøder med i selskaberne Carsoe Group A/S i Danmark, som er ejet af et Jersey-selskab, og Safelane Global, der er registreret direkte på øen i Den Engelske Kanal.\nThorning blev involveret i Safelane Global i september 2018; præcis samtidig med at Denis Viet-Jacobsen blev udnævnt til formand. Hun blev udnævnt til bestyrelsesmedlem i Carsoe Group A/S for fire måneder siden under samme formand, Denis Viet-Jacobsen.\nForbindelser til kapitalfonden Solix\nIfølge Søren Friis Hansen, professor i selskabsret ved Copenhagen Business School, spillede Denis Viet-Jacobsen som formand i OW Bunker en instrumental rolle i udbetalingen af de 1,2 mia. kroner, hvor en stor del havnede i skattelyet Jersey.\n- Det er klart, at som bestyrelsesformand har han haft en central rolle i det. For det er dels ham, der har taget initiativ til det, og det er dels ham, der kunne have blokeret for det, hvis man mente, det var uforsvarligt, siger han til Ekstra Bladet.\nKort efter udbytteudlodningen af OW Bunker-kronerne til skattely i 2013 udtrådte Thornings bestyrelseskollega Denis Viet-Jacobsen fra OW Bunkers bestyrelse. Blot halvanden måned senere stiftede han kapitalfonden Solix ifølge dokumenter fra det svenske erhvervsregister, som Ekstra Bladet har indsigt i.\nOg det er netop gennem Solix, at Thorning har fået den erhvervskarriere, der nu kæder hende sammen med skattely.\nFor Solix er også særdeles glade for Jersey.\nSolix ejer ifølge sin hjemmeside de to selskaber, hvor Thorning nu er involveret. Der er tale om Safelane Global Holdings Limited, der er registreret i Jersey – og den danske Carsø-koncern, der også har ejerskab i Jersey.\nDerudover har kapitalfonden fire andre selskaber med ejerskab i Jersey.\nHelle Thorning-Schmidt er trods adskillige forsøg fra Ekstra Bladet i en uge ikke vendt tilbage.\nPå denne adresse i Jerseys hovedstad, Saint Helier, er Helle Thorning-Schmidts skattely-forbindelser registreret. Præcis samme sted endte et svimlende millionbeløb fra OW Bunker.\nDer er tydelige sammenfald mellem Helle Thorning-Schmidts skattely-forbindelser og det selskab, der endte med at trække et kæmpe millionbeløb ud af OW Bunker.\nBortkanaliseringen af det svimlende beløb i OW Bunker-sagen skete, få måneder før selskabet blev børsnoteret og senere krakkede med et brag. Selskabet, der i sidste ende modtog en stor del af pengene i Jersey, hedder Altor Fund II GP Limited.\nDet er registreret på præcis samme adresse i Jersey som Thornings nuværende skattelyforbindelser.\nSelskabet i Jersey er tilmed registreret af det samme advokatkontor, Aztec Group, som Thornings skattely-forbindelser. Aztec Group reklamerer på sin hjemmeside med fordelene ved at oprette virksomhed i det notoriske skattely Jersey.\nHelle Thorning-Schmidt havde masser af tid til at deltage i 'Danmarks Indsamling' på DR1 i lørdags. Det kniber mere med at forklare offentligheden, hvad hun laver i skattely. Foto: Michael Drost-Hansen\nKofods ko-vending: Skattejæger-Helle repræsenterer ikke regeringen\nPå tidspunktet for udbyttebetalingen var Denis Viet-Jacobsen bestyrelsesformand i OW Bunker.\nBetalingen til selskabet i skattely i Jersey var snedigt skruet sammen, så kapitalfonden Altor, som Viet-Jacobsen også var med til at starte op i Danmark, via en Luxembourg-finte undgik at betale dansk udbytteskat.\nDet daværende Skat har haft adgang til korrespondance mellem OW Bunkers rådgivere fra Deloitte og ledelsen i OW Bunker og Altor. I korrespondancen blev det blandt andet diskuteret, hvordan man kunne undgå at betale skat af overskud, der blev skabt i Danmark.\nSkat har for eksempel citeret Deloitte for at sige, at Luxembourg-finten kan ses som 'aggressiv skattetænkning af skattemyndighederne.'\nDe danske myndigheder har siden 2017 rejst et krav på 140 mio. kroner mod det nu krakkede OW Bunker. Skattemyndighederne mener, at konstruktionen var sat op for at undgå at betale dansk udbytteskat, da en stor del af pengene blev overført til Jersey via Luxembourg.\nThornings kollega: Jersey er ikke et skattely\nJamen, Jersey er da slet ikke et skattely.\nSådan lyder svaret kort fortalt fra Helle Thorning-Schmidts bestyrelseskollega og Solix-direktør Denis Viet-Jacobsen:\n'Det er ikke korrekt, at Jersey er et skattely. Man har oplysningspligt over for skattevæsenet, hvad enten man er aktionær i Danmark eller i udlandet, herunder Danmark, og det er derfor ikke muligt at undgå skat i Danmark ved at investere i et selskab på Jersey,' skriver han i et svar til Ekstra Bladet.\nViet-Jacobsen skriver, at Safelane Global Holdings Limited, som Thorning er medejer af, 'betaler skat i England, hvor selskabet er skattemæssigt hjemmehørende.' Samt at det det danske selskab 'Carsoe betaler skat i Danmark.'\nAdspurgt, hvorfor Jersey så bliver brugt, svarer Viet-Jacobsen uden at uddybe det mindste:\n'Det er, fordi holdingselskabet administreres derfra.'\n'Jeg udtrådte af OW Bunkers bestyrelse i 2013 (1. januar 2014 jævnfør CVR-registret, red.) og havde intet med det efterfølgende forløb (herunder konkursen i 2014 at gøre). Jeg har efterfølgende været vidne indkaldt af SØIK i sagen mod Lars Møller og forventer ligeledes at blive indkaldt som vidne om forhold i OW Bunker i den tid, jeg var i bestyrelsen, i nogle af de sager, der er varslet.'\nEkstra Bladet har stillet opfølgende spørgsmål til Viet-Jacobsen. Blandt andet har vi spurgt, hvad han siger til skattemyndighedernes krav på 140 mio. i OW Bunker-konkursboet.\nHer svarer han:\n'Jeg er ikke en del af de søgsmål, der er blevet anlagt i forbindelse med OW Bunkers konkurs, og jeg ved derfor ikke, hvad der ligger til grund for denne betragtning, så det kan jeg ikke udtale mig om', skriver han til Ekstra Bladet.\nViet-Jacbosen svarer ikke på, hvilken rolle han havde, da det svimlende beløb fra OW Bunker blev ført ud af landet til skattely i netop Jersey.\nSenere på Ekstra Bladet: Læs, hvad en international skattelyekspert, der er tidligere økonomisk rådgiver for Jerseys regering, siger til Viet-Jacobsens forklaringer...


Rapport: EU-landes bygningsstrategier er for slappe | FacilityTech PRO\nDer er ikke sammenhæng mellem EU's klimamålsætninger for 2030 og 2050 og flere medlemlandes strategier for at reducere energiforbruget og CO2-udledningen i bygningerne. Dermed er der risiko for, at EU ikke når målene, medmindre landene strammer op.\nSåkaldte klimaambassadører har spillet en stor rolle i arbejdet med at sænke energiforbruget og CO2-udledningen fra de kommunale bygninger i Furesø Kommune. Fra 2018 til 2019 er den samlede CO2-udledning fra bygninger, transport og vejbelysning reduceret med 14 procent. Og en del af det bliver tilskrevet de i alt cirka 100 klimaambassadører, der arbejder på de enkelte institutioner. Furesø har beregnet, at deres indsats har haft en mærkbar effekt på både varme- og elforbruget.


#16 Alt det vi skyller ud – mikroplast og kemikalier i tøjet ~ BedreMode.nu\n#16 Alt det vi skyller ud – mikroplast og kemikalier i tøjet https://bedremode.nu/wp-content/uploads/2020/08/ep16-vasketøj.jpg 1500 1500 BedreMode.nu BedreMode.nu https://bedremode.nu/wp-content/uploads/2020/08/ep16-vasketøj.jpg 05/08/2020 05/08/2020\nDu har sikkert hørt om mikroplast – men hvor kommer det egentlig fra, og hvordan passer vores tøj ind i det? Og hvor skadeligt er det egentlig? Lyt med når vores norske gæst, tøjforsker Ingun Klepp Grimstad deler sin store viden i denne episode, hvor vi også kommer ind omkring alle de kemikalier der findes i tøjet og som vi alt sammen skyller ud. Og måske endder mere af det i naturen end først forventet. Du får også tipd til hvordan du kan udlede mindre mikroplast og færre kemikalier gennem din egen tøjvask i denne episode.\nI dag skal du igen høre det smukke norske sprog, for jeg har besøg at forsker Ingun Klepp, som ved en masse om de skadelige ting, der desværre ender i vores natur. Vidste du for eksempel, at polyester er plast? Og at du bør vaske nyt tøj, før du tager det i brug? Det indeholder nemlig kemikalier. Både dem der er brugt til at lave tøjet og dem der er i selve tøjet. Bliv klogere på mikroplast og kemikalier fra vores tøj og fra ander ting, når du har lyttet til denne uges Bedre Mode.\nIngun Grimstad Klepp – Find hendes bøger her\nHvorvidt tekstiler er den største synder, når det gælder mikroplasten i havet\nAt der kan være uendeligt mange kemikalier i vores tøj, og da tøj ikke skal have en indholdsdeklaration, ved vi ikke hvad det er for nogle kemikalier\nHvem Ingun mener har ”bolden” med hensyn til at agere anderledes, så mikroplast og affald ikke ender i havet\nDe gode råd fra Ingun, som vil gøre, at du udleder mindst muligt mikroplast\nDe såkaldte vaskeposer, der skulle forhindre mikroplast i at ende i naturen – jeg tester faktisk en sådan vaskepose i denne episode\nOm genanvendt polyester er godt eller skidt for miljøet\nJeg taler også med Heidi Bugge fra dagens sponsor, Miljømærkning Danmark, om:\nTekstiler med Svanemærket eller EU-blomsten – hvad ligger der egentlig i det?\nAt der er en stigende interesse fra tekstilbrands, der ønsker at svanemærke og blomstmærke deres tekstiler, men at det også er svært, fordi der er mange krav, der skal være opfyldt.\nHvordan Miljømærkning Danmark også kigger på produktionen i udlandet for at sikre, at de skrappe krav bliver overholdt\nForsker Ingun Grimstad Klepp\nMiljømærkning Danmarks liste over tekstiler med Svanemærket eller EU-Blomsten\nArtikler med Ingun:\nBedre Mode er produceret af mig, Johanne Stenstrup for Sustain Daily. Forsker i design og bæredygtighed på KADK Else Skjold er medtilrettelægger og sammen har vi udgivet bogen “Klæd dig bedre” på Gyldendal. Podcasten er klippet af Anette Hallstrøm.\nEr mikroplast noget du tænker over når du køber og/eller vasker tøj?\n#17 Hvorfor går du i dét tøj? Om tøjets visuelle sprog


Afdækning af risiko ved indkøb af elektricitet - PDF\nDownload "Afdækning af risiko ved indkøb af elektricitet"\n1 Erhvervsøkonomi Kandidatafhandling Cand.merc.finansiering Forfatter Kenneth Boll Vejleder Esben Høgh Afdækning af risiko ved indkøb af elektricitet For en dansk virksomhed Handelshøjskolen i Århus August 2009\n2 Executive summary In October 2000 the Danish energy market became fully liberalised completing an all together liberalised energy market in Scandinavia including Norway, Sweden, Finland and Denmark. As a result the four Nordic countries energy market is today organised under the energy stock exchange Nord Pool. Being the centre of energy trade in the Nordics, the business of Nord Pool is to provide market places for trading both physical and financial contracts. The result of the Nordic joint venture on the energy market today is that Nord Pool s physical and financial markets together are larger and far more liquid than any other European power exchange. With a free energy market opportunities arise for companies to freely choose where to buy their energy. On the other hand the result of a liberalised energy market is a higher risk in terms of buying energy at the lowest cost. In the Nordic energy market the energy price is the system price which is set at the physical market place Nord Pool Spot for every hour and based on the hourly supply and demand. Companies are therefore exposed to the volatility of the system price as it shifts between hours and the risk of buying energy in an hour with a relatively high price is one of the challenges that Nordic companies faces when buying energy. One of the financial instruments to cover the risk of the system price is using monthly forward contracts to hedge the energy price one month ahead. The result of the empirical study in the present thesis shows that hedging the price of energy with one month forward contracts gives an average monthly loss of EUR 600, which is less than ten percent of the monthly cost of buying energy. As the system prices volatility can vary up to 60 percent between months, this is considered a fairly acceptable monthly loss as a consequence of hedging the system price. The thesis therefore concludes that companies take great advantage of hedging their purchase of energy in the Nordic market by using monthly forward contracts. As prices in a liberal market are set by supply and demand it tends to create an imbalance in terms of production and consumption of energy. An imbalance in the energy market is often triggered by bottlenecks when the transmission grid is not capable of transmitting sufficient energy, failing to adjust the supply and demand in order to balance the market. Bottlenecks can develop as a consequence of too little available generation capacity in conjunction with limited possibilities for import, or as a consequence of a generation surplus in conjunction with limited export possibilities. 1\n3 Either way a bottleneck triggers market splitting where the Nordic area is divided into separate price areas and a new individual energy price is set for the specific area in order to adapt market balance within the price area. This creates yet another risk to companies that are faced with the risk of the system price and in times of market splitting also exposed to the price difference between the system price and the price area. The price difference defined as congestion fee can result in either a lower price of energy in the price area in relation to the system price, creating a profit for the company or it can result in a higher price creating a loss for the company. Contract for Difference (CfD) is designed to hedge the risk of congestion fee and reduce the potential loss when market splitting occurs. Empirical studies in the thesis, based on a Danish company, has shown that companies can reduce their loss by using CfD s to an average loss of five percent contrary to price changes in the price area of up to 45 percent between some month. Based on the high volatility and large shift in prices it is beneficial for companies to hedge congestion fee in terms of market splitting by using CfD. As the Nordic market consists of four different currencies, a natural study is to analyse whether it is more profitable for the company to buy energy in the other Nordic currencies instead of trading in euro. Spot prices at Nord Pool Spot were calculated into Danish kroner using 1-month future exchange rates to compare energy prices when hedging the exchange rate. The result showed in specific periods that by trading energy in Norwegian and Swedish kroner the company would gain a monthly profit as a result of hedging the exchange rate one month ahead. For the entire period in the analysis the average result of trading in either Norwegian or Swedish kroner by hedging the exchange rate one month ahead would although not result in extra profit for the company. The above result is based on the period 2006 to 2009 and the data used in the empirical studies has been tested in terms of strength. The forward prices used in the studies shows that they have a high ability to predict future energy prices and thereby validate the result of the empirical studies. Based on the above conclusions and tests this thesis argument that companies seen from a Danish perspective are able to benefit by hedging energy prices to reduce risk when buying energy in the Nordic market. 2\n4 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Problemformulering Afgrænsning Opgavens disposition Begrebsafklaring Elmarkedet Det nordiske elmarked Infrastruktur Transmission System Operator Elproduktion i norden Vejrets betydning for den nordiske elproduktion Elforbruget i norden Det finansielle elmarked i norden Nord Pool Nord Pool Spot AS Systemprisen Prisområder Elspot Elspot kontrakter Nord Pool ASA Futures Forward Optioner Contract for difference Valutamarkedet Valutakursen Purchasing Power Parity Interest Rate Parity Finansielle valutainstrumenter Det nordiske valutamarked\n5 5. Case Forudsigelighed i de nordiske elpriser Afdækning af systemprisen Datagrundlag Empirisk undersøgelse Regressionsanalyse Forklaring af forwardprisen Delkonklusion Empirisk undersøgelse af prisområder Datagrundlag Afdækning af prisområdet Regressionsanalyse Delkonklusion Valutarisiko Datagrundlag Forudsætninger Afdækning af valutarisikoen Delkonklusion Kritik af analysen Konklusion Litteraturliste Bilagsliste Bilag 1: Illustration af contango og backwardation i forward markedet Bilag 2: the Big Mac Index, den 4. februar 2009 Bilag 3: Linjetilpasnings- og residualplot for regression systemprisen Bilag 4: Linjetilpasnings- og residualplot for regression DK2 Bilag 5: Spotpriser omregnet til DKK med 1-month futurekurser Vedlagt CD-rom med datasæt og udregninger 4\n6 1. Indledning Handel med finansielle instrumenter, som vi kender det i dag, blev grundlagt i 1972 da Chicago Merchantile Exchange (CME) som de første noterede valutafutures. Siden da har udviklingen i handel med finansielle instrumenter nået svimlende volumener og udvalget af underliggende aktiver, der kan handles med finansielle instrumenter, omfatter i dag alt lige fra valutaer og aktier til fysiske varer som kaffe, olie, bomuld og svin. Afdækning af finansiel risiko har, som effekt af handel med finansielle instrumenter, været et centralt emne for store og mellemstore virksomheder i årtier. Produktionsvirksomheden har afdækket sin risiko på råvarepriser og eksportvirksomheden afdækket risikoen på valutakurser. Fælles for begge virksomheder er, at formålet med en afdækning af risikoen først og fremmest skaber en forsikring omkring fremtidige omkostninger, der giver virksomhederne mulighed for at kende og planlægge virksomhedens pengestrømme på omkostningssiden. Dertil har afdækningen af risikoen ligeledes en betydning for virksomhedens resultat, idet valget af finansielle instrumenter kan optimere det økonomiske resultat af en fremtidig afdækning. Over tid er mulighederne for afdækning af virksomheders risici blevet mere almindeligt, og udbuddet af finansielle instrumenter har over årene gjort det overkommeligt for selv mindre virksomheder at arbejde med en afdækning af fremtidige risici. Et af dette årtis senest muligheder for afdækning af risici er virksomheders forbrug af elektricitet. Ifølge elsparefonden.dk er det ikke alene tung industri, der er storforbrugere af elektricitet, men også hospitaler, IT virksomheder, uddannelsesinstitutioner og supermarkeder er storforbrugende og kan med fordel afdække deres indkøb af elektricitet. En af udfordringerne ved afdækning af elektricitet er ifølge Geman og Roncoroni (2006), at elektricitet ikke kan lagres, hvilket stiller høje krav til virksomhederne i deres estimering af fremtidigt elforbrug. En underestimering af det fremtidige forbrug betyder, at omkostningerne til den ekstra elektricitet købes på spotmarkedet og formentlig med større omkostninger til følge. Med den manglede evne til at lagre elektricitet betyder en overestimering, at det ekstra indkøbte elektricitet går til spilde, med mindre virksomheden formår at sælge den overskydende kapacitet tilbage til markedet igen. Både fysisk og finansiel handel med elektricitet er i norden organiseret under Nord Pool, der dels opererer det fysiske spotmarked og markedet for handel med finansielle elderivater. Organiseringen af det nordiske elmarked skaber gunstige muligheder for de 5\n7 nordiske virksomheder for indkøb af elektricitet, hvor den fysiske handel på spotmarkedet skaber gennemskuelige elpriser for en afdækning af virksomheders fremtidige indkøb af elektricitet på det finansielle marked. De mange muligheder betyder samtidig, at virksomhederne står overfor flere udfordringer i markedet. Mulighederne for afdækning af elpriserne er mange og betyder, at virksomhedernes stillingtagen til afdækning af risici ikke alene udgør valg af finansielle instrumenter, men også en estimering af virksomhedens fremadrettede forbrug og valg af afdækningsperiode er afgørende for afdækningens omfang og økonomiske konsekvens. Ligeledes medfører et liberaliseret nordisk elmarked, at virksomhederne kan vælge at indkøbe elektricitet i de øvrige nordiske valutaer og dermed stå overfor såvel muligheder som risici ved at kunne handle og afdække elektricitet i forhold til valutarisikoen. 1.1 Problemformulering Med de udfordringer der er forbundet med en afdækning af fremtidige elpriser og på baggrund af ovenstående beskrivelse, vil nærværende afhandling undersøge mulighederne for såvel i praksis som i teorien at afdække fremtidige indkøb af elektricitet på det nordiske marked. Med afsæt i en dansk virksomhed, er hovedspørgsmålet, der besvares i nærværende afhandling således: Er det fordelagtigt for en dansk virksomhed at indkøbe elektricitet på det nordiske elmarked ved at afdække risikoen? Som et led i besvarelsen af hovedspørgsmålet behandles og besvares følgende underspørgsmål desuden i afhandlingen: - Er der forudsigelighed i udviklingen af elprisen på det nordiske marked? - Er det fordelagtigt for virksomheder at afdække risikoen på systemprisen? - Er det fordelagtig for en dansk virksomhed at afdække risikoen ved prisforskelle mellem systemprisen og prisområderne ved brug af CfD er? 6\n8 - Er det fordelagtigt for en dansk virksomhed at købe elektricitet i de øvrige nordiske lande ved at afdække valutarisikoen? Fokus i afhandlingen er således den overordnede vurdering af, om en dansk virksomhed med fordel kan reducere sine omkostninger til indkøb af elektricitet ved at handle i de øvrige nordiske lande. Besvarelsen af problemformuleringen vil omfatte en gennemgang af de risikofaktorer, der er gældende for indkøb af elektricitet i almindelighed, samt de valutamæssige overvejelser der ligger til grund for handel i de nordiske lande. Gennemgangen vil omfatte såvel teoretiske som vurderingsmæssige aspekter, for dertil at analysere, hvorvidt en dansk virksomhed kan optimere sit indkøb af elektricitet ved afdækning af risici. Afslutningsvis vil konklusionen søge at diskutere analysens resultater og ud fra problemformuleringens hovedspørgsmål endeligt konkludere, hvorvidt det er fordelagtigt i henhold til virksomhedens gevinst og risiko Afgrænsning Der afgrænses i nærværende afhandling for transaktionsomkostninger forbundet med handel på spotmarkedet og for transaktionsomkostninger som følge af handel med finansielle kontrakter. Ligeledes ses der bort fra transmissionsomkostninger og øvrige økonomiske forhold, som eksempelvis grænsetariffer, i forbindelse med leveringen af fysisk elektricitet. For beskrivelsen af det nordiske elmarked og anvendelsen af markedspladser afgrænses der alene til at omfatte Nord Pool Spot og herunder Elspot markedspladsen for det fysiske elmarked. På det finansielle elmarked omhandles alene finansielle elderivater på Nord Pool ASA. Således vil markedspladserne for EU emissions allowance (EUA) og Certified emissions reductions credits (CER) ikke blive omhandlet. Tilsvarende vil nærværende afhandling ikke beskæftige sig med balanceringsværktøjet Elbas på spotmarkedet eller Nord Pool Clearing som garantiværktøj for indgåelse af forwardkontrakter ved handel over the counter (OTC). Den fysiske elektricitet fastsættes mandag til søndag og for alle 24 timer i døgnet. Hertil er efterspørgslen varierende afhængigt af, om elektriciteten levers om dagen eller om natten og i forhold til, om det er hverdag eller weekend. Det er dertil muligt at handle 7\n9 som peak load, der er handel med fysisk elektricitet fra mandag til fredag i dagtimerne, hvor efterspørgslen er størst. For peak load er der handelsforudsætninger gældende, som følge af den større efterspørgsel i dagtimerne, som ikke er omfattet af base load handel, der er en ligelig fordelt levering af elektricitet over hele døgnet og i alle ugens syv dage. Både peak load og base load vil blive omhandlet i nærværende afhandling, men i den empiriske undersøgelse og for opgavens diskussioner i øvrigt, vil der ses bort fra muligheden for at handle peak load kontrakter og alene blive diskuteret ud fra handel med elektricitet som base load Opgavens disposition På baggrund af afhandlingens problemformulering har dette afsnit til formål at afdække, hvordan opgaven er opbygget og på den måde bidrage til at give læseren mulighed for at forstå, hvordan problemstillingen vil besvares. Afhandlingens første del omfatter kapitel 1, der danner grundlag for afhandlingens analyse- og referenceramme, idet den indeholder problemformulering, afgrænsninger, begrebsafklaringer og struktur for afhandlingen. Anden del omfatter kapitlerne 2, 3 og 4, der optræder som den beskrivende del af afhandlingen. Læseren introduceres i kapitel 2 til opbygningen af det nordiske elmarked og de fysiske elementer, der gør sig gældende for at operere på et liberaliseret elmarked, herunder hvilke forhold der påvirker såvel produktion som forbrug af elektricitet i norden. Kapitel 3 omhandler de finansielle aspekter ved det nordiske elmarked og introducerer læseren for den finansielle opbygning af spotmarkedet, hvor markedspladsen beskrives i forhold til prisstrukturen samt for de muligheder markedsdeltagerne har for at handle med fysiske elkontrakter. Kapitlet vil ligeledes omfatte en beskrivelse af handlen med finansielle elderivater i norden, hvor læseren først vil blive introduceret for opbygningen af den finansielle markedsplads og hertil koblingen mellem det finansielle marked og spotmarkedet. Dernæst vil kapitlet gennemgå markedets finansielle kontrakter, og hvordan de for markedsdeltagerne anvendes for såvel spekulationer som afdækning af risikoen ved handel på spotmarkedet. Kapitel 4 introducerer læseren for valutamarkedet for herunder at diskutere teoretiske muligheder omkring valutamæssige afdækninger. Kapitlet afsluttes 8\n10 med at belyse den danske krones forhold til de øvrige nordiske valutaer for dermed at give læseren indsigt i det nordiske valutamarked fra den danske krones perspektiv. Tredje del omfatter afhandlingens analyse, hvor kapitel 5 i en case kort præsenterer læseren for, hvilke forudsætninger de efterfølgende diskussioner baseres på og herunder baggrunden for undersøgelsens konklusion. Kapitel 6 omhandler forudsigelighed, hvortil kapitlet vil vurdere og diskutere teori og praksis omkring forudsigeligheden i de nordiske elpriser forud for den empiriske analyse og de efterfølgende kapitlers test af det anvendte datasæts forudsigelighed. Kapitel 7 og 8 omhandler empiriske undersøgelser for henholdsvis afdækningen af systemprisen og congestion fee i tilfælde af market splitting. Kapitlerne vil tilsvarende teste de anvendte datasæt for derefter at delkonkludere på de gennemførte analyser. Kapitel 9 omhandler det valutamæssige perspektiv omkring det nordiske elmarked. Mulighederne for at handle elektricitet i øvrige nordiske valutaer beskrives, og der undersøges, hvorvidt en afdækning af den norske og svenske krone vil betyde en øget økonomisk fordel i henhold til risikoen, såfremt der i stedet handles og afdækkes elektricitet i andre valutaenheder. Fjerde del opsummerer afhandlingens problemformulering og diskuterer ud fra et kritisk synspunkt i kapitel 10, hvorledes analysen i de empiriske undersøgelser på anden vis kunne være foretaget. Afslutningsvis rundes nærværende afhandling i kapitel 11 af med en konklusion af den gennemførte analyse og dermed en konklusion, der besvarer spørgsmålene i den opstillede problemformulering Begrebsafklaring For at undgå tvivlsspørgsmål defineres følgende begreber: congestion fee, Elspot, flaskehalsproblemer, market splitting, Nord Pool, Nord Pool Spot, Nord Pool ASA, prisområder, spikes, systemprisen, terminsdato, transmission, transmissionsnettet og Transmission System Operator. Congestion fee: Henviser til prisforskellen mellem systemprisen og prisområdet. Elspot: Markedsplads for handel med fysiske elkontrakter, der er organiseret under Nord Pool Spot. 9\n11 Flaskehalsproblemer: Opstår som følge af ubalance i transmissionsnettet. Enten som en kombination af lav produktion i et prisområde og med begrænset mulighed for at importere elektricitet fra nærliggende produktionsområder, eller som konsekvensen af høj produktion i et prisområde, hvor der er begrænset eller ingen mulighed for at eksportere elektriciteten til andre områder. Market splitting: Er betegnelsen for, at et eller flere prisområder opstår, som følge af ubalance i transmissionsnettet. Nord Pool: Betegnelsen for den overordnede nordiske børs, der organiserer handel med elektricitet på det fysiske og finansielle marked. Nord Pool Spot: Børsen for handel med fysisk elektricitet på spotmarkedet. Nord Pool ASA: Børsen for handel med finansielle elderivater. Prisområder: Er et område, hvor prisen på elektricitet er forskellig fra den nordiske systempris. Prisområder opstår som følge af en ubalance mellem produktion og forbrug i et givent område og oftest i forbindelse med flaskehalsproblemer. Prisområdets funktion er at justere prisen på elektricitet i området for at udligne udbud og efterspørgsel og stabilisere balancen i området. Spikes: Er betegnelsen for en voldsom stigning eller fald i elprisen i en eller få timer af døgnet for efterfølgende at falde tilbage på prisniveauet for timerne før. Systemprisen: Er betegnelsen for den nordiske elpris, der tilsvarende anvendes som referencepris ved handel med finansielle elderivater i norden. Terminsdato: Er betegnelsen for, hvornår en finansiel kontrakt udløber. Transmission: Henviser til den fysiske transportering af elektricitet i norden. 10\n12 Transmissionsnettet: Er det fysiske elnet, hvori elektriciteten transporteres mellem områderne i norden. Transmission System Operator (TSO): Er betegnelsen for de nordiske eloperatører, der har ansvaret for at drifte og vedligeholde transmissionsnettet og derved ansvaret for at levere den fysiske elektricitet fra produktionen og frem til slutbrugeren. 2. Elmarkedet Nærværende kapitel har til formål at introducere det nordiske elmarked og give en forståelse for, hvordan produktionen af elektricitet hænger sammen i norden. Kapitlet vil ligeledes omhandle infrastrukturen for et nordiske elmarked, samt en gennemgang af de forhold der påvirker henholdsvis udbud og efterspørgsel i det nordiske elmarked Det nordiske elmarked Liberaliseringen af det nordiske elmarked tog sin begyndelse i Norge, der allerede tilbage i 1971 gjorde erfaringer med en decideret elektricitetsbørs. Børsen var på det tidspunkt forbeholdt kraftværkerne i et forsøg på at optimere forbruget af Norges vandkraftressourcer, hvor elpriserne på daværende tidspunkt var baseret på de marginale produktionsomkostninger. Den 1. januar 1991 trådte Energy Act 1990, udarbejdet af Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) 1 i kraft, og en liberalisering af Norges elmarked, som vi kender det i dag, var en realitet. Med Norge som forgangsland gjorde de øvrige nordiske lande sig klar til at liberalisere deres elmarked. I 1996 blev det svenske elmarked liberaliseret, og to år senere i 1998 fulgte det finske elmarked trop. Liberaliseringen af det danske elmarked skete i to omgange, hvor først det vestlige 2 Danmark blev liberaliseret i juli 1999 og dernæst det østlige 3 Danmark i oktober Liberaliseringen af det samlede nordiske elmarked i slutningen af 2000 betød samtidig, at prisen på elektricitet ikke længere blev fastsat af produktions- og transmissionsomkostninger i de enkelte lande men efter udbud og efterspørgsel. Ejerskabet af den nordiske børs og underliggende datterselskaber er efter liberaliseringen fordelt mellem norske Stattnet, Svenska Kraftnät, Fingrid i Finland og danske Energinet.dk Vest for Storebælt 3 Øst for Storebælt 11\n13 2.2. Infrastruktur Der stilles store krav til et liberaliseret elmarked, idet elektricitet ikke kan lagres og sælges på et senere tidspunkt. Derfor er systemer til konstant overvågning af udbud og efterspørgsel en nødvendighed, ligesom en infrastruktur til transportering af elektricitet mellem områderne er en forudsætning for et optimalt elmarked. Transportering af elektricitet ud fra efterspørgslen skaber dynamik i et konkurrencepræget marked og medvirker til en optimal balance mellem produktion og forbrug. For de nordiske lande betød liberaliseringen dermed også, at elmarkedet måtte gennemgå restruktureringer for at imødekomme forudsætningerne for et konkurrencedygtigt marked. Et af nøgleelementerne i restruktureringen af det nordiske elmarked er udskillelsen af de konkurrencemæssige aktiviteter fra de monopolistiske. Produktion af elektricitet er i norden defineret som konkurrencemæssig aktivitet, der eksempelvis udbydes af danske Dong Energy og svenske Vattenfall, hvor sidst nævnte i dag er Europas femte største produktionsselskab 4. Transmissionen, der er leverancen af elektricitet, håndteres af lokale distributionsselskaber og er defineret som monopolistisk aktivitet. Et af de mere synlige resultater, som følge af de mange restruktureringer er, at det nordiske elmarked, der består af fire lande, er inddelt i yderligere syv prisområder. Norge er inddelt i tre prisområder NO1 og NO2 i det sydlige Norge og NO3 i det nordlige. Danmark er inddelt i to prisområder DK1 vest for Storebælt og DK2 øst for Storebælt. Finland og Sverige er hver inddelt i ét prisområde. Prisområderne har til formål at regulere og styre udbud og efterspørgsel ved individuelt at regulere elpriserne for at sikre en balancering af det nordiske transmissionsnet. Ved at allokere elektriciteten mellem prisområderne, i henhold til udbud og efterspørgsel, opstår et naturligt forløb i transporteringen af elektricitet rundt i norden. Prisområderne er ved brug af prisreguleringer direkte medvirkende til at reducere overbelastning i produktionen af elektricitet for visse områder, ligesom de er medvirkende til at reducere flaskehalsproblemer i transmissionsnettet som følge af en ubalance mellem udbud og efterspørgsel Transmission System Operator Transmission System Operator (TSO) er betegnelsen for de nordiske eloperatører, der har ansvaret for at levere den fysiske elektricitet fra produktion og frem til slutbrugeren. TSO erne ejer og vedligeholder det nordiske transmissionsnet og består af de fire\n14 statslige selskaber Stattnet, Svenska Kraftnät, Fingrid og Energinet.dk, der individuelt er ansvarlige for elnettet i hvert af de fire nordiske lande. Af hensyn til de respektive markedsdeltagere, er TSO erne non-profit selskaber, der er neutrale og uafhængige, men er med en statslig styring lovgivningsmæssigt reguleret individuelt af de nordiske lande hvad angår vilkår og priser Elproduktion i norden Kraftværker producerer elektricitet, og der findes i dag flere typer af kraftværker. Det man oftest forbinder med et kraftværk, er en produktion af strøm ved afbrænding af materialer, enten kul, olie eller affald. Disse værker går i norden under betegnelsen kraftvarmeværker, der betyder, at de både producerer strøm og fjernvarme. Øvrige kraftværker er atomkraftværker, vindmøller, vandturbiner, bølgekraftværker og flere andre typer af konstruktioner. For de nordiske lande er produktionen af elektricitet fordelt på fire typer kraftværker, der hver især påvirker udbuddet af elektricitet. Af tabel 2.1 fremgår fordelingen af elproduktionen i 2008 for de fire produktionskilder, der står for den samlede nordiske produktion af elektricitet. Tabel 2.1: Fordelingen af elproduktion i Norden i 2008 (målt i TWh) NO FI SE DK Total Vandkraft Atomkraft Termisk kraft Vindkraft Total Kilde: Egen tilvirkning med data fra Af tabellen fremgår det, at vandkraft med sine 226 TWh 5 i 2008 er nordens største produktionskilde af elektricitet og udgør hele 56 procent af den samlede nordiske elproduktion. Norge bidrager med 62 procent af den samlede nordiske vandkraftsproduktion, hvortil det er nærliggende at bemærke, at vandkraft til dato stort 5 TWh er en terawatt-time og er det samme som en million megawatt-timer (MWh) 13\n15 set også er eneste produktionskilde i Norge. Atomkraft produceres udelukkende i Finland og Sverige og udgør den næststørste produktionskilde i norden. Termisk kraft er på verdensplan den mest almindelige måde at producere elektricitet på. Det består af fossile brændsler såsom stenkul, brunkul, olie og naturgas, og som noget nyt også af biobrændsel i den termiske produktion. Termisk kraft produceres hovedsageligt i Finland, Sverige og Danmark og produceres i næsten lige store mængder som atomkraft. Vindkraft er mindste produktionskilde og udgør knap tre procent af den samlede nordiske elproduktion i 2008, hvoraf størstedelen af vindkraften produceres i Danmark Vejrets betydning for den nordiske elproduktion Set med europæiske øjne er det nordiske elmarked en liga for sig selv, når det kommer til udnyttelse af de naturlige energikilder. Beliggenheden muliggør, at over halvdelen af elproduktionen kan produceres gennem vandkraft, der til sammenligning udgør omkring ti procent af den samlede elproduktion i de øvrige europæiske lande. Trods den gunstige beliggenhed for naturlig energiproduktion, betyder det også, at vejrforholdene har en signifikant betydning for produktionen af elektricitet i norden. Vind- og vandkraft er påvirket af klimaet og specielt vandkraft, der udgør størstedelen af elproduktionen, påvirker det samlede udbud af elektricitet i norden. Forskellen i elproduktionen kan, fra meget tørre år til meget våde år, resultere i en forskel i den samlede nordiske elproduktionen på helt op til 60 TWh. Det betyder igen, at udbuddet af elektricitet i perioder varierer kraftigt og derigennem påvirker pris og efterspørgsel på elektricitet. Eksempelvis var elprisen i 1996, som et meget tørt år, oppe på NOK 276,84 pr. MWh mod NOK 81,88 pr. MWh i 2000, der var et meget nedbørsrigt år 6 - en forskel på mere end 338 procent i elprisen som følge af vejrforholdene. Årstiden og temperaturen spiller ligeledes en signifikant rolle for elproduktionen. Ikke blot i norden, men globalt, er temperaturen et forhold, der påvirker elforbruget og dermed behovet for elektricitet. I norden anvendes omkring en tredjedel af elproduktionen til opvarmning af huse. I perioder med højere temperaturer vil opvarmning af huse være minimal, og efterspørgslen på elektricitet vil derfor være væsentlig lavere end i perioder med lavere temperaturer. Effekten heraf er, at højere temperaturer betyder lavere priser på elektricitet og tilsvarende betyder lavere\n16 temperaturer en øget efterspørgsel og stigende elpriser. Udover temperaturudsving er skiftende årstider også ensbetydende med, at vinterdagene er mørkere og behovet for lys er mere omfattende end lyse sommerdage Elforbruget i norden Der er i norden 24 millioner elkunder, der tilsammen havde et årligt elforbrug på 390 TWh i Heraf udgør de nordiske virksomheders elforbrug 255 TWh eller mere end 65 procent af det samlede elforbrug i Variationen i elforbruget er afhængigt af årstiderne, hvor vejret, ferier og højtider giver udslag på produktion og efterspørgsel af elektricitet. Tilsvarende er elforbruget varierende over et døgn, som illustreret i figur 2.1, der viser det samlede elforbrug i DK1 i den første uge af september Figur 2.1: Dagligt elforbrug i DK1 fra d. 1/9 til d. 7/ målt for hver time Forbrug/ MWh 1/9-08 2/9-08 3/9-08 4/9-08 5/9-08 6/9-08 7/9-08 Tid Kilde: Egen tilvirkning med data fra Danmarks Statistik statistikbanken.dk. Figuren angiver det ugentlige elforbrug i DK1 den første uge af september 2008 og er meget sigende for udviklingen af elforbruget over en generel uge. Elforbruget er registreret for hver time og viser, at forbruget af elektricitet er størst i dagtimerne, der for hverdagene topper med et timeforbrug på MWh og i weekenderne med et timeforbrug på op til MWh. Dagtimerne er angivet i figuren som de syv toppe. Elforbruget er ikke overraskende lavest i nattetimerne, der for hverdagene kommer ned\n17 på timeforbrug på under MWh og tilsvarende for nattetimerne i weekenderne, hvor timeforbruget rammer det laveste niveau på MWh. Udover udsvinget i det daglige timeforbrug illustrerer figur 2.1 tilsvarende, at elforbruget i weekenderne er væsentlig lavere end i hverdagene. Det reducerede elforbrug i henholdsvis nattetimerne og i weekenderne skyldes naturligt, at størstedelen af virksomhederne er lukket i de tidsrum, ligesom det for nattetimerne er gældende, at en stor del af befolkningen ikke er vågne. 3. Det finansielle elmarked i norden Det nordiske elmarked er et af verdens bedst udviklede markedspladser for handel med elektricitet. Med en organisering af handel med både fysiske og finansielle kontrakter er den nordiske elbørs samtidig Europas største og mest likvide børs for handel med elektricitet. En af de finansielle styrker ved et samlet nordisk elmarked er muligheden for fysisk at flytte elektricitet mellem landene, idet elektricitet som tidligere nævnt ikke kan lagres og sælges på et senere tidspunkt. Kan et land eksempelvis ikke imødekomme efterspørgslen i en given periode, kan elektricitet importeres fra et af nabolandene og dermed sikre en ligevægt i udbud og efterspørgsel. Finansielt betyder det en mere stabil prisudvikling i norden, idet man reducerer potentielle flaskehalsproblemer i produktionen og som følge heraf minimerer omfanget af udsving i elpriserne. Nærværende kapitel har til formål, at foretage en beskrivelse af handlen på elmarkedet i norden, herunder den fysiske og finansielle opbygning af markedet, samt de finansielle produkter, der udbydes ved handel med fysiske og finansielle kontrakter Nord Pool Nord Pool er den nordiske børs for handel med elektricitet, og det er via Nord Pools markedspladser, at der handles kontrakter på de fysiske og finansielle elmarkeder i norden. Det fysiske elmarked, også kaldet spot markedet, er organiseret under selskabet Nord Pool Spot AS, der er ejet af Stattnet og Svenska Krafnät med hver 30 procent og Fingrid og Energinet.dk med hver 20 procent. Kontrakterne på spot markedet handles i blokke af minimum én times fysisk levering af elektricitet og med en minimumsvolumen på 0,1 MWh. 16\n18 Det finansielle elmarked er organiseret under selskabet Nord Pool ASA, der er ejet ligeligt mellem Stattnet og Svenska Kraftnät. Finansielle kontrakter handles på Nord Pool ASA som både futures, forwards, options og Contract for Difference (CFD er). Der er ingen fysisk levering af elektricitet på det finansielle elmarked, idet kontrakterne handles kontinuerligt forud for forfaldsdagen. Nord Pools kobling mellem fysiske og finansielle markeder er synergimæssig stærk i norden. Eksempelvis skaber prisudviklingen på spotmarkedet en gennemskuelig og troværdig referencepris for handlen på det finansielle marked, og omvendt kan det finansielle marked med fordel benyttes til at reducere risikoen ved handel på spotmarkedet. Nord Pools bruttoomsætning på spotmarkedet og det finansielle marked var i 2008 på TWh, fordelt på 297 TWh på spot markedet og TWh på det finansielle marked en omsætning i TWh der på det finansielle marked var næsten fem gange så høj, som handlen på spot markedet. Finansielt udgør handlen på de to markeder i 2008 EUR 89,7 mio. svarende til DKK 668,1 mio., der gør Nord Pool til Europas største og mest likvide børs for handel med elektricitet. 9 Som tilfældet ved handel med andre finansielle derivater er elektricitet tilsvarende eksponeret overfor såvel interne, som udefra kommende faktorer, der i større eller mindre omfang påvirker prisen på elektricitet og udfordrer markederne. Udover vejrforholdene, som omhandlet i kapitel 2, er det nordiske elmarked eksponeret overfor; - Kapacitetsmangel: Overstiger forbruget af elektricitet den mængde, der produceres i et givent område, opstår der en ubalance mellem udbud og efterspørgsel, der i dette tilfælde betyder stigende priser på elektricitet i området. Nord Pool har i samarbejde med TSO erne mulighed for at regulere enhver ubalance ved enten at allokere mere elektricitet til området eller at hæve prisen på elektricitet i det specifikke område. Højere priser motiverer til en øget produktion og et mindre forbrug, der samlet reducerer kapacitetsmanglen og balancerer markedet\n19 - Konjunkturudsving: Elektricitet er konjunkturpræget, og der vil i perioder med lavkonjunktur forbruges mindre elektricitet. Lavkonjunkturer fører til en reduceret efterspørgsel på elektricitet og faldende elpriser. - Prisen på råvarer: På trods af at vandkraft udgør over halvdelen af produktionen af elektricitet i norden, bidrager termisk kraft med godt en femtedel af den samlede nordiske elproduktion. Derfor er det nordiske elmarked også eksponeret overfor udsving i råvarepriser som kul og olie. Stigende råvarepriser fører til højere produktionsudgifter og stigende elpriser. Det er primært udsving i råvarepriser på det europæiske marked, der påvirker det nordiske elmarked, men til en vis grad er det nordiske elmarked også påvirket af udviklingen i det globale råvaremarked. - Valutakurser: Råvarepriser er for det meste fastsat i US dollars og er dermed eksponeret overfor udsving i valutakurser. Er US dollaren eksempelvis lav er det billigere at importere kul udenfor norden, hvilket betyder lavere produktionsomkostninger og lavere priser på elektricitet. - Andre elmarkeder: De nordiske elpriser påvirkes af udviklingen i de Russiske, Tyske og Polske elmarkeder. Dette skyldes, at det nordiske elmarked oftest handler elektricitet på tværs af landene, hvorfor balancen mellem import og eksport af elektricitet til og fra norden påvirker elproduktionen og prisen på elektricitet. De ovenstående faktorer kan til nogen grad forudsiges og indgår tilsvarende som faktorer, når eksempelvis finansielle forwardkontrakter dagligt prisfastsættes. I prisfastsættelsen af kontrakterne tages der højde for udviklingen i andre indeks, ligesom forwardpriserne dagligt fastsættes i forhold til vejrprognoserne. Dermed søger det finansielle elmarked på bedste vis at forudsige den fremtidige udvikling i spotmarkedet i forhold til den generelle markedsudvikling og udefrakommende faktorer, der både direkte og indirekte påvirker spotprisen på elektricitet. 18\n20 3.2. Nord Pool Spot AS Nord Pool Spot er den nordiske børs for handel med fysisk elektricitet og har til opgave at skabe centrale markedspladser for den fysiske handel i hele norden. Spotprisen på elektricitet, også kaldet systemprisen, fastsættes på Nord Pool Spot og fungerer tilsvarende som referencepris på elektricitet ved handel på det finansielle elmarked. En af Nord Pools vigtigste opgaver er at opretholde en balance mellem fysisk udbud og efterspørgsel for et jævnt flow af elektricitet i hele norden og derved medvirke til at reducere udsving i elpriserne. Markedsdeltagerne på Nord Pool Spot er producenter, distributører, energiselskaber, handelsagenter, TSO er og andre storforbrugere af elektricitet Systemprisen Systemprisen er betegnelsen for prisen på fysisk elektricitet i norden og fastsættes dagligt på spot markedet for den efterfølgende dag. Prisen angives for hver time og fastsat for køb af én MWh. Systemprisen fungerer også som den officielle nordiske referencepris på elektricitet og dermed også som referencepris på det finansielle marked ved indgåelse af finansielle kontrakter. Den daglige fastsættelse af systemprisen for den efterfølgende dag starter med at TSO erne senest kl. 10:00 indrapporterer deres tilgængelige kapacitet for spotmarkedet den efterfølgende dag. Herefter angiver markedsdeltagerne senest kl. 12:00 deres købs eller salgsvolumener for den efterfølgende dag baseret på kontrakter af minimum en times varighed. Ud fra de indrapporterede data udregner Nord Pool Spot 24 gennemsnitlige udbuds- og efterspørgselskurver for hver time i det efterfølgende døgn. Priser og volumener offentliggøres senest kl. 13:30 samme dag, hvorefter interessenterne på spotmarkedet har en halv time til at indgive klager for Nord Pool Spots offentliggjorte volumener og priser. Skæringen mellem hver enkelt times udbud og efterspørgselskurve er lig systemprisen for den pågældende time. Idet systemprisen fastsættes for hver time i døgnet, svinger den konstant og i figur 3.1 er illustreret systemprisens volatilitet set over et år og ud fra en daglig gennemsnitlig beregnet systempris. 19\n21 Figur 3.1: Volatiliteten i den daglige systempris på Nord Pool Spot i 2008 Pris/EUR Tid Kilde: Egen tilvirkning med data fra Af figuren fremgår det, at udsving i systemprisen er konstant varierende og kan antage forholdsvis store ændringer. Laveste systempris forekommer midt i maj måned, hvor prisen på en MWh er nede omkring EUR 10. Højeste systempris fremkommer i september måned, hvor den topper med EUR 72 for en MWh. Det fremgår også af figuren, at udviklingen i systemprisen i høj grad er sæsonbestemt. Med en højere systempris i årets første vintermåneder falder systemprisen sidst i april måned for derfra og frem til primo juni at vise høj volatilitet i prisen. Fra begyndelsen af juni og frem til toppunktet sidst i september er systemprisen stigende og trods et fald i prisen fra september måned og frem, opretholder systemprisen et højt niveau over vinteren og året ud. Tendensen i figuren vil være nogenlunde enslydende for de øvrige år, men alt andet lige i forskudte versioner, idet sommer og vinter forekommer henholdsvis tidligere eller senere i de andre år. Tilsvarende angav svingningerne i systemprisen for et døgn i forrige kapitel, at systemprisen er højere i dagtimerne end nattetimerne. En sådan udvikling i systemprisen er for markedsdeltagerne værd at medtage ved handel på såvel spotmarkedet som det finansielle marked. Til at forstå systemprisens udvikling opstillede Geman og Roncoroni (2006) en række karakteristika for elpriser, som følge af at elektricitet ikke kan lagres til senere brug. En af karaktererne som følge af den manglende lagringsevne betyder, at elektricitet i højere grad er drevet af en spotefterspørgsel og udbudsstrategi end andre aktiver. Det er ifølge Geman og Roncoroni (2006) en karakter, der gør, at udviklingen i prisen på elektricitet i større 20\n22 grad kommer til udtryk i store udsving, der kan karakteriseres som spikes. Spikes forekommer som pludselige stigninger eller fald, som følge af pludselige ændringer i udbud og efterspørgslen. Spikes er som oftest kendetegnet ved store udsving i priserne for en enkelt eller få timer af døgnet for derefter at falde eller stige voldsomt til niveauet i timerne før. I figur 3.1 fremkommer flere tendenser til spikes, der eksempelvis ses omkring den 12. maj og 23. juli, hvor systemprisen falder drastisk for efterfølgende at vende tilbage til niveauet timerne før. For elektricitet er det en karakteristik, at der ikke kan forebygges, som det ville kunne med aktiver, der kan lagres til senere brug Prisområder Udregning af systemprisen ud fra indrapporterede udbuds- og efterspørgselskurver er baseret på data for det samlede nordiske elmarked, og der tages ikke højde for, hvilke områder i norden, som indrapporteringerne kommer fra. Dermed tages der heller ikke højde for eventuelle ubalancer i produktion og efterspørgsel for specifikke områder i norden, der isoleret set påvirker prisen på elektricitet individuelt. Hertil er det nordiske elmarked inddelt i syv prisområder, der opstår som følge af en ubalance i transmissionsnettet mellem de individuelle områder i norden. Når et prisområde opstår, er der tale om market splitting, hvor der opstår en difference mellem systemprisen og prisområdet, hvor prisforskellen mellem systemprisen og prisområdet defineres som congestion fee. En ubalance i forholdet mellem udbud og efterspørgsel i et område påvirker dels produktionen af elektricitet i området, men kan også føre til flaskehalsproblemer i transmissionsnettet, som følge af overbelastninger i transmissionsnettet ved levering til og fra nærliggende produktionsområder. Det skaber ustabilitet for det samlede nordiske elmarked, og prisområderne har derfor til formål at reducere overbelastninger i såvel produktionen som leveringen af elektricitet mellem prisområderne. Ved individuelt at regulere elpriserne efter varierende udbud og efterspørgsel i prisområdet bidrager de til at udjævne overbelastninger i produktionen og reducere omfanget af flaskehalsproblemer i transmissionsnettet. Når et prisområde fastsætter en ny pris på elektricitet for området, som følge af en ubalance i udbud og efterspørgslen, foregår det på samme måde, som ved udregning af systemprisen. En ny efterspørgselskurve indtegnes i diagrammet for den pågældende time, som illustreret i figur\n23 Figur 3.2: Fastsættelse af prisen på elektricitet for et prisområde Pris Efterspørgsel Ny efterspørgsel Udbud Systemprisen Prisområdet MWh Kilde: Egen tilvirkning Eksemplet i figuren illustrerer, hvordan en ny pris fastsættes i et prisområde, hvor efterspørgslen overstiger udbuddet. Der udregnes en ny efterspørgselskurve for den pågældende time, der i eksemplet rykker efterspørgselskurven længere mod højre og danner et nyt skæringspunkt med udbudskurven. Det nye skæringspunkt resulterer i en højere pris på elektricitet for den pågældende time og i det pågældende prisområde. Med kombinationen af en overordnet nordisk systempris og individuelle regulerede prisområder er markedsdeltagere på det nordiske elmarked principielt eksponeret overfor udviklingen i to af hinanden uafhængige elpriser. Blot en fjerdedel af tiden i var systemprisen lig elprisen i prisområderne, og det kan med rimelighed antages, at prisområderne spiller en signifikant rolle for afbalanceringen af det nordiske elmarked. På trods af prisområdernes omfattende betydning for den individuelle elpris er det begrænset, hvor mange finansielle kontrakter, der handles med prisområderne som referencepris, idet størstedelen af de standardiserede finansielle elkontrakter handles med reference til systemprisen. Figur 3.3 viser hvordan et øjebliksbillede af den nordiske spotpris på elektricitet er angivet for henholdsvis systemprisen og de enkelte prisområder. 10 Nord Pool ASA 2008, Trade at Nord Pool ASA s financial market. 22\n24 Figur 3.3: Spotprisen på elektricitet d. 2/ Systempris versus prisområder Systemprisen 28,55 NO3 30,81 NO2 30,81 SE 27,80 FI 27,80 NO1 27,78 DK1 27,80 DK2 27,80 Kilde: Egen tilvirkning med data fra Af figuren fremgår det, at prisen på elektricitet i prisområderne NO2 og NO3 er højere end systemprisen og dermed et udtryk for, at der er en stor efterspørgsel i prisområdet. Med en risiko for en kapacitetsmangel i prisområderne og en overbelastning af transmissionsnettet, hæves prisen på elektricitet i prisområdet. En højere pris stimulerer en øget produktion og lavere efterspørgsel, hvorfor prisændringen reducerer produktionsbehovet og stabiliserer balancen mellem udbud og efterspørgsel i prisområdet og for det samlede nordiske marked. I de øvrige fem prisområder er prisen lavere end systemprisen, hvilket betyder, at der produceres mere elektricitet end der efterspørges. Igen opstår der en skævvridning i markedet, hvortil prisområdet sænker prisen på elektricitet. En lavere pris på elektricitet fører til et lavere udbud og en øget efterspørgsel, der igen stabiliserer prisområdets udbud og efterspørgsel til gavn for det samlede nordiske marked. I tilfælde hvor prisen i et prisområde er lig systemprisen, er det et udtryk for et perfekt marked, hvor der er ligevægt mellem udbud og efterspørgsel og dermed ingen overbelastning i transmissionsnettet eller i produktionen af elektricitet i prisområdet Elspot Elspot markedet er et day-ahead børsmarked for handel med fysiske elkontrakter, der indgås for en time eller i blokke af minimum fire timers varighed for den efterfølgende dag. Markedspladsen organiserer såvel handel som distribution af fysisk elektricitet i 23


Lagkage med solbær og vaniljemousse - Opskrift på lagkage ala Kæmpe Eskimo\nForside > Opskrifter > Kager & Desserter > Lagkager & Moussekager\nIndlægget er lavet i samarbejde med DanSukker\nSolbærsyltetøj med DanSukker syltesukker med pektin\nDet vrimler med friske, lækre og solmodne bær lige nu. Ribs, jordbær, stikkelsbær og solbær. Disse bær er perfekte til at lave lækker hjemmelavet syltetøj med. Det er nemt at lave syltetøj selv og med DanSukkers syltesukker med pektin er det endnu nemmere. Syltesukkeret indeholder nemlig pektin fra citrusfrugter, som giver syltetøjet en god konsistens. Der er også citronsyre i sukkeret, som fremhæver den gode smag i bærrene. For at sikre længere holdbarhed til syltetøjet er der kaliumsorbat i sukkeret. Det tager ingen tid at lave en god syltetøj, og du kan bruge alle bær, både friske og frosne. Brug syltetøjet til pandekager, friskbagte boller eller i lagkager, som jeg har gjort med solbærsyltetøj.\nLagkage med solbær og vaniljemousse ala Kæmpe Eskimo – ja du læste rigtigt. Denne lagkage er inspireret af den kendte is Kæmpe Eskimo. En Kæmpe Eskimo består af vaniljeis med solbærsyltetøj overtrukket med mørk chokolade. De elementer har jeg overført til denne sommerlige lagkage med lyse luftige lagkagebunde, vaniljemousse med citron og selvfølgelig solbærsyltetøj. Kagen er smurt op med en swiss meringue buttercream med solbærsyltetøj og et lag mørk chokolade ganache. Derudover har jeg pyntet kagen med friske solbær og hvide ribs.\nKagen er perfekt at servere for gæster, da den kan laves og forberedes dagen inden. Kagen er til mange personer, men hvis du skal servere kagen for en lidt mindre flok, så kan opskriften sagtens halveres. Rigtig god fornøjelse!\nForberedelse 2 t. / Tilberedning + 6 t. / I alt + 12 t.\n250 g DanSukker sukker\nSmør, til at smøre formen\n500 g DanSukker syltesukker med pektin\n400 g kvark 0,3%\n4 dl cremefraiche 18%\n250 g DanSukker rørsukker\nKornene fra 1 vaniljestang eller 1 spsk vaniljepaste\n4 tsk. fintrevet citronskal af en usprøjtet citron\n5 spsk. friskpresset citronsaft\nSwiss meringue buttercream med solbær\n2,5 past. æggehvider\n110 g DanSukker sukker\n225 g smør, stuetemp. (meget vigtigt)\nKornene af 1/2 vaniljestang\n2 spsk solbærsyltetøj\n120 g smør, koldt\nEvt. andre friske bær\nPisk æggene skummende. Tilsæt sukkeret og vaniljesukkeret lidt ad gangen. Pisk til massen bliver lys og luftig, gerne i 10 minutter. Kom vandet i. Bland mel, kartoffelmel og bagepulver sammen og sigt det i æggemassen. Vend forsigtigt melblandingen i æggemassen med en dejskraber. Fordel dejen i en springform på 23 cm i diameter, beklædt med bagepapir og smurt med smør, og bag bunden i ca. 40-45 minutter – prøv at stik med en kødnål eller lign., der må ikke hænge dej fast. Dejen hæver meget op, men når du tager den ud af ovnen, så falder den lidt sammen igen.\nLad lagkagebunden køle lidt af og befri den herefter fra springformen og bagepapiret og lad den afkøle på en bagerist. Del herefter bunden i enten to eller 3 bunde.\nSkyld og ordn bærrene. Kom bærrene op i en gryde med syltesukker og vand. Lad det koge langsomt op under omrøring til sukkeret er opløst og lad bærrene koge i ca. 10 min. indtil bærrene er kogt let ud. Skold ca. 2 syltetøjsglas og hæld syltetøjet på glassene. Luk lågene tæt.\nUdblød husblas i koldt vand i ca. 10 minutter. Pisk kvark, cremefraiche, rørsukker, vanilje og citronskal sammen. Tag husblasen op med det vand, der hænger ved, og smelt den over vandbad. Den skal smelte langsomt og må ikke blive for varm. Pisk citronsaften sammen med husblassen, inden blandingen hældes i kvarkcremen og blandes sammen. Pisk fløden til flødeskum og vend den forsigtigt i moussen.\nLaves når kagen er samlet og har stået på køl. Pisk æggehviderne skummende i en skål der kan tåle varme. Tilsæt sukkeret lidt ad gangen, imens der piskes. Sæt skålen over vandbad, imens du fortsat pisker. Pisk indtil sukkeret er opløst og marengsmassen bliver varm. Når sukkeret er opløst (tjek det ved at gnide massen mellem to fingre) tages skålen af varmen. Pisk nu indtil marengsen er helt kold og skålen også er kold. Det tager lidt tid, men hvis marengsen ikke er kold, så smelter smørret. Når det er helt koldt tilsættes smørret i små stykker lidt ad gangen, imens der piskes godt og grundigt. Det vil falde lidt sammen og hvis det skiller, skal der bare piskes mere. Stop med at pisk når massen har samlet sig og vend vaniljen og solbærsyltetøj i med en dejskraber.\nSmelt chokolade og smør i en lille gryde ved svag varme. Rør i midten af gryden til massen samler sig og bliver blank.\nSådan samler du kagen\nBefri bunden fra springformen. Skær den igennem så du i alt har 3 kagebunde. Vælg det fad du vil servere kagen på. Start med at sætte en springform på midten af fadet. Beklæd indersiden af springformen med hård kageplast. Sæt endnu en springform ovenpå. Læg den første bund ned i springformene. Smør solbærsyltetøj på og halvdelen af vaniljemoussen. Læg den næste bund på og pres den godt ned og gentag så dette, indtil du har den sidste bund, hvor der ikke skal mousse ovenpå. Sæt kagen på køl natten over, så moussen kan sætte sig. Næste dag laver du Swiss meringue buttercream. Befri kagen fra formene og kageplasten. Smør kagen op med Swiss meringue buttercream med en kagespatel og sæt kagen på køl imens du laver ganache. Smør ganachen ud på kagen og lad ganachen dryppe ned af kagens sider. Pynt kagen med friske solbær. Opbevar kagen på køl indtil den skal serveres. Velbekomme!\nIndlægget er lavet i samarbejde med Driscolls Sirupslagkage med appelsinsmørcreme, hindbærculis, chokoladeganache og friske hindbær på toppen. Sirupslagkage er en gammel dansk klassiker, når det kommer til julekager. Denne lagkage med sirup spiser vi i min familie om eftermiddagen juleaften. Det passer, hvis kagen bages d.23. december, og den så samles og pyntes om morgenen på juleaftensdag, så er den klar til at blive serveret til juleaften. Kagen kan sagtens holde sig i flere dage på køl. Jeg har bagt…\n8. juli 2020 kl. 20:03\nHar du ikke glemt fremgangsmåden til vaniljemoussen? Jeg kan ikke lige lure den – kan du hjælpe?\n8. juli 2020 kl. 20:21\nDen var vidst lige smuttet 🙂 Den er hermed tilføjet 🙂\n9. januar 2021 kl. 17:09\nSom en nyttig tilføjelse til den næste glade amatør, vil jeg foreslå at man vender mel, kartoffelmel og bagepulver i, lidt efter lidt. Hvis man sigter det hele i, og så prøver at vende det i, får man et værre bøvl ud af det. Men det lykkedes! Jeg glæder mig vildt!


MyPaint: en tegningsapp, der fremmer produktivitet | Fra Linux\nDer er mange tegningsprogrammer til GNU / Linux, mange af dem er velkendte. Hvis du leder efter en erstatning svarende til MS Paint, finder du også nogle programmer, der kan tilfredsstille dig. Men med MyPaint Du vil også have en tegningsplatform, der forbedrer produktiviteten, så du kan fokusere på, hvad der virkelig interesserer dig uden distraktioner.\nMyPaint er gratis og open source. Du kan få flere oplysninger om hende i hende officiel hjemmesidel, eller download den fra dens download-sektion. Udover at være gratis og have et stort antal funktioner, har du en anden stor fordel med denne app. Og det er i tilfældet, at du bruger grafiske tabletter til dit design. For eksempel som den berømte Wacom. Noget meget praktisk, hvis du er kunstner eller bare kan lide at tegne som en hobby.\nHusk, at jeg tidligere også har fortalt dig om Quirinux distro, også beregnet til denne sektor ... En stor mængde designsoftware er allerede forudinstalleret i den uden at skulle installere de nødvendige pakker en efter en.\nMyPaint er primært udviklet af Martin Renold, og selv understreger han, at det er en «hurtig og nem maleapp til kunstnere«. Dens værktøjer kan bruges let uden distraktioner og med alt hvad du behøver for at begynde at lave dine skitser eller kunstdesign. Du finder fra værktøjer til maling som de forskellige penseltilstande, til andre for at blande lag og endda nogle for at forbedre billedet osv.\nDu kan finde den i beta- eller stabil version af MyPaint, afhængigt af om du vil prøve det nyeste eller nyde stabilitet. Siden da er der gjort nogle fremskridt i udviklingen, men der er meget mere at komme i fremtiden. Derudover har skaberen tænkt på de forskellige tilgængelige GNU / Linux distroer, og den er tilgængelig i AppImage universelle pakker for at gøre det let at installere på enhver distro.\nFuld vej til artikel: Fra Linux » Design » MyPaint: en tegningsapp, der fremmer produktivitet


Hotel Dillingen/Saar - Book billige hoteller | Agoda.com\noplev Dillingen/Saar, Dillingen/Saar\nBawelsberger Hof er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Dillingen an\nBawelsberger Hof er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Dillingen an der Saar ( Saarland ); én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Bawelsberger Hof sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af gratis trådløst internet på alle værelser, ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, roomservice, mødefaciliteter. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som fitnesscenter, sauna. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Bawelsberger Hof et fremragende valg, når du er i Dillingen an der Saar ( Saarland ).\nGood breakfast. Good shower. Comfortable room.\nMed en praktisk beliggenhed i Dillingen an der Saar ( Saarland ) er Saarland Hotel - Restaurant Mila\nMed en praktisk beliggenhed i Dillingen an der Saar ( Saarland ) er Saarland Hotel - Restaurant Milano et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Faciliteterne og servicen på Saarland Hotel - Restaurant Milano sikrer gæster et behageligt ophold. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af ekspressudtjekning og -indtjekning, mødefaciliteter, restaurant, rygeområde. Atmosfæren på Saarland Hotel - Restaurant Milano afspejles på hvert eneste værelse. opvarmning, skrivebord, fjernsyn, værdiboks på værelset, bruser er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Saarland Hotel - Restaurant Milano er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Dillingen an der Saar ( Saarland ).\nInteressante steder i og omkring Dillingen/Saar\nDillingen an der Saar ( Saarland ) tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i byen Dillingen an der Saar ( Saarland ). Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære, er Dillingen an der Saar ( Saarland ) et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Nyd adgang til Agoda.coms bedste tilbud, når du vælger et ophold i Dillingen an der Saar ( Saarland ). Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Se de bedste tilbud på hotelophold i Dillingen an der Saar ( Saarland ) ved at indtaste dine rejsedatoer i søgefeltet. Oplev kvartererne i Dillingen/Saar\nHotel Dillingen/Saar - De mest populære


Snapchat, snapchat, snapchat, snapchat.. | Digitale Unge\nSnapchat, Snapchat, Snapchat… årets store nyhed i Danmark. Vi taler om den lidt over 2 år gamle applikation, som er braget frem blandt unge (og enkelte vovede voksne). Den, man kan sende billeder med, der destruerer sig selv efter modtagelse. Men hvad er egentligt det allermest interessante ved Snapchat?\nDer er faktisk ikke noget banebrydende, tænderskærende interessant ved Snapchat, andet end at den er resultatet af en udvikling og et behov, som nogle unge amerikanske fyre fra Stanford Universitet har været heldige at imødekomme på det helt rigtige tidspunkt.\nSnapchat blev lanceret af de to studerende Evan Spiegel og Robert Murphy i 2011, og den taler sig direkte ind i udviklingen af vores brug af fotografiet. Hvor vi før i tiden tog billeder af unikke, specielle øjeblikke i familiehistorien og satte dem ind i et fotoalbum, er fotografiet i dag blevet en integreret del af os selv og vores identitet, som vi skaber via billeder, lyd og tekst, hver dag og hele tiden. Det er ”her og nu” fortællingen om ”mig selv”, det handler om, og ikke den store, brede fortælling om familiens livshistorie.\nSnapchat imødekommer også et stigende behov for kontrol med konteksten for det indhold, vi deler på nettet. Vi er trætte af hele tiden at skulle tænke os om, før vi poster, trætte af uforvarende at give slip på billeder og informationer, som løber løbsk med en evig levetid. Og de unge, som applikationen er blevet særlig populær blandt, vil gerne tilbage til det legende, uforpligtende på nettet.\nDen kedelige nyhed? Modtageren kan tage et screenshot (en kopi) af et billede sendt via Snapchat. Og et sted i det skjulte findes der selvfølgelig også en tidsbegrænset log over de billeder, man har sendt.\nBedste tommelfingerregel: Kan du selv se det, kan andre sikkert også se det.\n← Johanne Jallberg: “Jeg tror, at den digitale overvågning langsomt kommer til at ændre synet på privatliv”


R CA kr. Tillæg for golfpakke med 4 runder på Bintan kr. Godt Warren kommer stormende Før turneringen havde Henrik Knudsen udpeget Marc Warren som vinder, og lørdag viste skotten, der bl. Dagen havde budt på et enkelt afbrud, da en voldsom byge producerede et enkelt tordenskrald, så man måtte afblæse i tre kvarter, men det lykkedes at blive færdig før mørkets frembrud uden problemer. Gundtofte-greens Søndag startede i voldsom blæst, og efter godt en times spil overfaldt et veritabelt skybrud banen, der trods et super dræningssystem blev sat under vand.\nContact us about this article Mange danskere rejser til Asien om vinteren, foråret eller efteråret for at få lidt varme. Men hvis du har planer om at kombinere ferien med at spille lidt, skal du være agtpågivende på, at der kan være rigtig restriktive regler om spil i man asiatiske lande. I Indonesien kan de f. Vi har her samlet aldeles oversigt over asiatiske lande, hvor man bør tænke dig om en oveni gang, inden du sætter rullen på hanekamp, grisevæddeløb eller måske bare på en fodboldkamp. Bemærk, at reglerne reel også gælder online spil, så man kan også risikere at komme galtgris af sted, hvis du spiller på dit yndlings online casino på computeren, mens du er på ferie. Thailand Det er tilladt at spille inklusive i det statsejede lotteri samt på to travbaner i Bangkok, derudover er alt andet spil ulovligt i dette populære feriemål for danskere. Bliver de snuppet i at spille ulovligt vanker der bøder på baht, hvilket dog ikke er nogen bondegård, ca. De kan dog også ryge i fængselsstraf op til et år.\nIan Poulter viste kun i glimt den Ryder Cupfeber, der sædvanligvis klæber sig til ham. B inkl. Ryder Cup, englænderen Ian Poulter, lav profil på Gleneagles i sammenligning med tidligere tiders dominans i netop Ryder Cup.


Fight og træksikkerhed skal give sejr - Officielle hjemmeside\nFight og træksikkerhed skal give sejr\nDe blåblusede er efterhånden mere end sultne efter en sejr. Det er nogle kampe siden der sidst er rullet tre point ind på kontoen, men nu skal det være.\nLørdag går turen til Riisvangen Stadion, hvor Aarhus Fremad står klar til at give Jammerbugt FC kamp til stregen. Aarhusmandskabet er ude efter revanche oven på Jammerbugt FC’s 2-1 sejr på Sparekassen Vendsyssel Arena i sæsonpremieren. Meget sket siden og begge hold har brug for point. Skal Jammerbugt FC holde top fire inden for rækkevidde, skal der til at hives sejre hjem igen, og det er derfor også missionen i weekeden.\n- Det er uden tvivl en vigtig kamp for os, og den blev endnu mere vigtig med nederlaget til Brabrand i sidste runde, understreger Frode Langagergaard forud for kampen, hvor der skal kæmpes for succes.\n- Jeg forventer helt sikkert en svær kamp. Jeg mener Aarhus Fremad er et bedre hold end deres placering viser. De har ikke helt haft tur i den. De har været foran flere gange, men så smidt det igen. Men det er et homogent hold med kvalitet i alle kæder, vurderer Jammerbugt FC cheftræneren.\nSelvom den jævnbyrdige Kanal Sport Division byder på endnu en svær opgave, så er der ikke tvivl i Jammerbugt FC lejren om hvad det kræver at finde vej tilbage på vindersporet.\n- Vi skal være klar fra start, være aggressive, kæmpe og hjælpe hinanden. Vi vil spille med en kontrolleret offensiv og gå efter den sejr vi har brug for, så vi igen kan komme tilbage på sporet. Derfor er det naturligvis også afgørende, at vi få scoret på vores chancer nu, slutter Langagergaard, som trods den beskedne pointhøst i de seneste runder, har fuld tro på tingene inden weekendens kamp.\nDen vigtige kamp spilles lørdag d. 3. oktober kl. 15.00 på Riisvangen Stadion. Her får den hele armen og forhåbentlig med en flok medrejsende blåblusede tilskuere til at give det sidste skub mod de tre point.


Minivådområderne er klar.\nMinivådområderne er nu klar fra myndighedernes side. Det vil sige, at regler og vejledning nu ligger klar til at blive taget i brug på Landbrugsstyrelsens hjemmeside. Her kan man se, at det klart anbefales at der etableres vegetation i forbindelse med etableringen af disse anlæg, og her nævnes specifikt vandplanter som Typha og Phragmites (Dunhammer og Tagrør) og til brinkerne en græsblanding med op til 50% blomstrende urter, gerne bi- og bestøvervenlige urter.\nSå er det jo superheldigt (!), at vi netop har løsningerne til disse miljøprojekter klar.\nArmaFlor Bredmåtter med netop Dunhammer og Tagrør er perfekte til formålet. De installeres langs bredderne i de nye minivådområder, lige under vandoverfladen og udgør dermed vegetationen i det vandnære og under vandet ved breddekanterne.\nVildengblanding 50/50 eller 90/10 (græs/urte-procentfordeling) er perfekt til bevoksning op ad brinkerne og til at sikre mod erossion. Det sidste kan forstærkes med en indsået erosionsmåtte fra Greenfix Covamat Plus eller Covamat Fresh, hvor frøene sikres inden i erosionsmåtten og samtidigt i Fresh udgaven for at\nhurtigere fremspiring en ellers, ved hjælp af det ekstra lag jord med mikrobakterier iblandet.\nSå står du som landmand og overvejer et minivådområde, så har vi løsningerne der kan få projektet hurtigt og sikkert på benene. Klik ind på Landbrugstyrelsens hjemmeside og læs mere.


Myte 17: Har kvinde på udkig for at finde farve du store humørsvingninger under din graviditet, får du en pige.\nDet er midt i sussex i den lokale gruppe vigtigt at være opmærksom på skuffelsen og sorgen, hvis den går ud over dit eller dit ufødte barns helbred.\n2 / 27, venter jeg en pige eller en dreng?\n14 / 27 Venter jeg en pige eller en dreng?Jeg føler mig forkert, foreslår jordemoren.Hvis du føler dig misforstået, så sig eller skriv det.Det kan være et endog meget presserende ønske, da graviditeten måske er sidste chance for, at ønsket går i opfyldelse.Lyt til fødselsberetninger på mamas podcast helt gratis!Bløde hænder dream kvinde ønskede preview betyder derimod en pige.Jeg ønsker mig bare en sund og rask baby.Så er det måske tegn på, at du venter.Eller har du en speciel måde at samle nøgler op på?De fleste gravide kvinder nærer mere eller mindre ubevidst et lille håb om et bestemt køn.Af Anne Romanelli, foto: Panthermedia, når du er gravid, kan det være aldeles svært (både for dig og for dit barns far) at holde ventetiden ud, indtil I får jeres barns køn at vide.Selv oplever hun kun et fåtal, som åbent sørger over, at det ikke blev den pige eller dreng, de drømte om, men det modsatte.19 / 27 Venter jeg en pige eller en dreng?Find gerne støtte hos din jordemor en enkelt samtale er ifølge Mette Clay Holm nogle gange nok til at løsne din fastlåste følelse.Brug din jordemor, vigtigst af alt: Skæld ikke dig selv.Venter jeg en pige eller en dreng?\n10 / 27 Venter jeg en pige eller en dreng?\nMen er det ikke bare vildt forkælet og utaknemmeligt?Køn underordnet siger du med største selvfølgelighed, når omgivelserne spørger til din voksende mave.Erkend, at du er skamfuld over dine følelser.Jeg bliver ked af det, du siger eller Jeg er ked af, at du ikke kan forstå mine tanker.21 / 27 Venter jeg en pige eller en dreng?Er du derimod en yndefuld gravid, får du en pige.Myte 1: Hvis du foretrækker at sove på din venstre side, får du en dreng.\nSærligt onlinedebatter kan være grufulde, fordi nettet er et uforpligtende og distanceret sted, hvor enhver kan agere anonymt og helt uden konsekvenser.


VERDENSTJENERGRUPPEN. Esoterisk artikel: Hvad er den nye verdenstjenergruppe? Hvem er verdenstjener? Hvordan arbejder de? (Side 3 af 9)\nVERDENSTJENERGRUPPEN (3 af 9)\nVerdenstjenergruppens mål er at skabe et verdenssamfund af alle nationer – et samfund hvor uoverensstemmelser, fjendskaber og det had, der opstår af etniske eller religiøse forskelle, ikke eksisterer. Verdenstjenergruppen tænker og handler i overensstemmelse med princippet om det ene liv og den ene menneskehed, og de repræsenterer tre indlysende og praktiske sandheder:\nAt menneskenes fejltagelser i fortiden, som har skabt periodiske udbrud af vold og ødelæggende krige, er fælles fejltagelser begået af menneskeheden som helhed. På grundlag af denne erkendelse vil princippet om at dele opstå, og det er der som bekendt et stort behov for i verden i dag.\nAt der ikke findes problemer eller situationer, som ikke kan løses ved hjælp af viljen-til-det-gode. Den gode vilje bygger på forståelse og er grundlag for samarbejdets princip. Samarbejdsånd er hemmeligheden bag alle rigtige menneskelige relationer, og er modsætningen til konkurrence.\nAt alle menneskehedens enkeltindivider udgør en enhed, og at erkendelsen af menneskefamiliens slægtskab vil nedbryde alle barrierer og gøre en ende på had og oplevelse af adskillelse. Den enkeltes problem er alles problem. Denne erkendelse udvikler ansvarets princip og fører til rigtig og fælles handling.\nDisse grundlæggende principper inspirerer til tjenestearbejde og handling. De er både praktiske og videnskabelige, og de undergraver ingen regering eller religiøs holdning. De eksisterer allerede i alles åndelige bevidsthed. Accepten af disse principper vil hele internationale sår og bygge bro over kløften mellem mennesker og folkeslag, for millioner af mennesker med den gode vilje er overbeviste om:\nDen nye verdenstjenergruppes vigtigste opgave, er (eller bør) være det mål, som verdens disciple arbejder hen imod i dag. Arbejdet med at undervise i gruppehensigt skal gennemføres på tre måder:\nVed identifikation med Verdenstjenergruppen gennem forståelse og aktivt tjenestearbejde. Det kan udmærket foretages som et eksperiment på eget initiativ.\nVed at lære masserne om de principper, der ligger til grund for gruppearbejdet, og ved at stimulere en oplyst offentlig mening med disse principper.\nVed at forberede mange i Verdenstjenergruppen til den store bevidsthedsovergang, der kaldes indvielse.\nVerdenstjenergruppen repræsenterer en indre holdning\nVerdenstjenergruppen er allerede en aktivt fungerende gruppe. Alle mennesker i alle lande, der arbejder på at bygge bro over kløfter mellem mennesker, at vække enhedsfølelse, og som ikke accepterer racemæssige, nationale eller religiøse barrierer, er medlemmer af Verdenstjenergruppen, selvom de aldrig har hørt den omtalt på denne måde.\nMedlemmerne af Verdenstjenergruppen tilhører ikke et parti eller en religion – og dog tilhører de alle partier og religioner. De tager ikke stilling hverken for eller imod nogen bestående regering, religion eller social orden. De engagerer sig ikke politisk på nogen måde og angriber ikke nogen eksisterende orden. De er hverken for eller imod en regering eller religion, og organiserer ikke kampagner og udsender ikke litteratur, der kan fortolkes som angreb på eller forsvar for en organisation af politisk, religiøs, social eller økonomisk natur. De udtaler sig ikke og skriver intet, der kunne give næring til had eller tjene til at adskille menneske fra menneske eller nation fra nation. Alligevel kan sådanne medlemmer findes inden for alle politiske partier og alle verdensreligioner. De repræsenterer nemlig en indre holdning.


Ny forskning: En depression forkorter dit arbejdsliv - FINANS\nNy forskning: En depression forkorter dit arbejdsliv\nDepressioner giver markant flere sygedage.\n16.10.2019 kl. 18:00\nOfte betyder depressionen, at en person på 40 år vil komme til at arbejde tre år og fire måneder mindre end personer, der ikke har haft en depression, viser undersøgelsen, der omtales af Fagbladet 3F.\nDet er første gang, der sættes tal på konsekvenserne af en depression, og det er Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, der har udviklet metoden.\nCentrets statistiker, Jacob Pedersen, har udført undersøgelsen, der netop er blevet omtalt i det internationale fagblad, British Medical Journals.\nForskerne har fået oplysninger fra forskellige kilder. Det er sket i form af en spørgeskemaundersøgelse, som er besvaret af folk med depressive symptomer.\nSvarene er sammenkoblet med registre, der fortæller, hvor ofte og hvor længe de har været syge og arbejdsløse de seneste fem år.\nDet er både sociale og psykiske forhold, der giver en depression, understreger professor og læge Vivi Schlünssen, der har været med til at gennemføre undersøgelsen.\n»Et godt arbejdsmiljø kan formentlig have en beskyttende effekt. Desuden kan gode kolleger og et godt klima sandsynligvis hjælpe med til at få en tidligere depressionsramt tilbage i arbejde,« siger Vivi Schlünssenn til Fagbladet 3F.\nI Psykatrifonden håber man, at undersøgelsen kan have en forebyggende effekt. Der er ingen grund til, at patienterne og samfundet skal spilde år, mener Per Vendsborg, der er konsulent for Psykiatrifonden.\n19.10.19 Filosof og ledelsesrådgiver: Stress skyldes udmattelse og tab af mening\n16.07.20 Bæredygtigt lederskab vil vokse frem efter krisen\n09.07.20 Er der virkelig kun fordele ved at arbejde hjemmefra?


Ebola: 3.439 er nu døde under epidemi | Udland | DR\nEbola: 3.439 er nu døde under epidemi\nVerdenssundhedsorganisationen WHO oplyser, at mindst 46 procent af de smittede under ebola-epidemien er døde. Tallet er opgjort til 3.439.\nWHO frygter, at antallet af ebola-smittede i november vil være 20.000, mens amerikanske eksperter frygter, at mellem 550.000 og 1,4 millioner kan være blevet smittet til januar. (Foto: Ahmed Jallanzo © Scanpix)\nAntallet af personer, som er bekræftet døde af ebola, er steget til mindst 3.439, oplyser Verdenssundhedsorganisationen WHO.\nI alt havde WHO 1. oktober registreret 7.492 personer, som er smittet af det dødelige virus.\nDe vestafrikanske lande Liberia, Sierra Leone og Guinea er hårdest ramt af sygdommen, mens otte mennesker er døde af ebola i Nigeria.\nGiver alvorlige blødninger\nEbola medfører alvorlige blødninger, og smitten overføres gennem kontakt med blod og andre kropsvæsker.\nWHO frygter, at antallet af smittede frem til november når op på 20.000, mens amerikanske eksperter frygter, at mellem 550.000 og 1,4 millioner kan være blevet smittet til januar i Vestafrika, hvis der ikke gøres mere.\nNødhjælpsorganisationen Red Barnet advarer om, at fem personer bliver smittet med ebola hver time i Sierra Leone. Hvis udviklingen fortsætter vil ti personer i slutningen af måneden blive inficeret hver time.


Webshops i Danmark tilbyder flere løsninger til levering - Senge og madrasser\nWebshops i Danmark tilbyder flere løsninger til levering\nStørstedelen af online shops tildeler i vore dage et hav af forskellige leveringsmetoder. En der er meget almindelig er p.t. at få leveret til et afhentningssted, og så afhenter du blot dine varer på et valgfrit tidspunkt. Løsningen er altså ultra fremkommelig, samt oftest derudover den mest betalelige type af levering.\nDu kunne endvidere planlægge at få pakken sendt hjem til dig eller til dit arbejdes adresse. Denne viser sig almindeligvis en kende dyrere, men derudover i høj grad uproblematisk. Den mest letkøbte mulighed for fragt vil dog utvivlsomt være at hente produkterne selv, som dog stiller krav om at du bor nærved e-forretningens adresse.\nFragtperioden kan være temmelig udslagsgivende i tilfælde af at du behøver produkterne straks, og i det øjemed er det faktisk på sin plads at vi gransker tidshorisonten for levering på det aktuelle produkt.\nMasser af internet forhandlere tilbyder 1 dags fragt på mange af butikkens varer, men som imidlertid står og falder med at handlen gemmenføres inden et besluttet tidspunkt, så de garanteret kan nå at få varen pakket forinden personalet drager hjemad.\nEnkelte internet foretagender frembyder levering uden omkostninger, men undertiden kun såfremt du køber for en bestemt pris. Derudover skulle man overveje den mest betalelige fragtform, der gerne – ligegyldigt om man bor ved Randers, Værløse eller Lemvig – er at få fragtmanden til at bringe bestillingen til et afhentningssted.\nDet er virkelig hensigtsmæssigt for alle og enhver at finde de laveste priser på flere internet shops og ergo har de fleste online webshops fundet det uundgåeligt at tvinge salgsværdien på mange af deres varer – til børn og babyer, og ligeledes til voksne – markant, og endda nogle gange præstere levering uden gebyr.\nTrods dette kan det alligevel blive lønnende at efterprøve enkelte internet outlets efter udsalg forinden du handler, så man er tryg ved at skaffe sig den billigste pris.\nInden nogen køber på en forhandler på nettet burde de altid betragte e-shoppens handelsbetingelser, men det er bare en tidskrævende opgave.\nEn anden mulighed kunne derfor være at se hvorvidt internet firmaet er støttet af e-mærket, fordi det er en tilkendegivelse af at internet butikken adlyder de opstillede regler, foruden at virksomheden ofte kigges til af fagfolk som har den nødvendige knowhow om de gældende bestemmelser. Derudover tilbydes du genvej til at blive assisteret, når du skulle få problemstillinger ved din bestilling. Her finder du mere om emnet.\nDertil er det anbefalelsesværdigt at køberen er klar over de mest basale forhold der indvirker på transaktionen, som fx den bytteret internet forhandleren benytter. Her er det virkelig vigtigt, at man permanent gemmer ens kvitteringsmail, så man når som helst kan vidne om ordren, ligegyldigt om man leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nEfterses af fagfolk der er inde i vilkårene\nTrustpilot fører til nogle troværdige løsninger til at besigtige mange aktuelle kunders meninger og af den grund tilråder vi, at du analyserer online virksomhedens bedømmelser inden du shopper.\nFacebook fremskaffer derudover fuldt ud relevante muligheder for at få indsigt i e-handlens popularitet. Tilmed er der faktisk internet handler som giver folk mulighed for at notere en kritik af ordreforløbet, som også kan drages fordel af til at vurdere kundetilfredsheden.


Hjemmelavet Kelp Tinktur\nKelp er en tang rig på jod , som er nødvendig for din skjoldbruskkirtlen til at producere thyroxin . Uden dette hormon , kroppen udvikler hypothyroidisme. Du vil opleve lav energi, langsom puls , nedsat appetit og seksuel lyst , vægtøgning, depression og svær forstoppelse . Kelp tinktur er et naturligt alternativ , kan du prøve at normalisere din thyroxin produktion. Lav din egen Kelp Tinktur\nDu har et par muligheder for at forberede din tang tinktur . Den mest almindelige er at stejle planten , enten friske eller tørrede, i drikkelig alkohol. Ethanol og billig vodka begge fungerer godt. Hvis du bruger frisk tang, sætte en løs håndfuld i en pint af alkohol . Med tørret tang, måle 2 ounce per 1 pint af væske\nLad tang stejle for en uge , omrystning eller omrøring af blandingen fra tid til anden. Ved slutningen af ugen , stamme det og kasseres anlægget. Din tinktur er så klar . Opbevar det i et mørkt og køligt sted og din løgnehistorie vil have en holdbarhed på 20 år.\nP Hvis du foretrækker en alkoholfri version erstatte alkohol med glycerin eller eddike ved hjælp af de samme forhold. Den glycerin version er en god mulighed, hvis du planlægger at give din tinktur til børn. Inddrive alkoholikere kunne også foretrække denne mulighed.\nDerudover kan du slå din tinktur i en urte eddike. Stejl tang i almindelig eddike og bruge det i salater.\nDen bedste måde ikke at være nervøs , når den fremsætter et skoleprojekt til en klasse\nHvad Er P -57 Molecule\nHvordan man overlever en knæalloplastik\nTør kløende øjne Hjem Løsning\nSådan Beregn Body Fat Fra Pinch Test\nKateter Associated urinvejsinfektioner\nHvordan at træffe sunde valg på et pizzeria\nSådan Konverter Serrapeptase IU til MG\nSådan får Myrtle Oil ud af myrteblade\nHvordan laver Comfrey Leaf Tincture\nSådan bruges svenske bitter Topikalt\nHvad er kamfer Spirit bruges til


Book Tue West koncert - Helt uforpligtende - Tajmer.dk\nTue West Sanger I Solist I Koncertnavn\nForside / Artister / Tue West\nBook Sangere/Solister Koncertnavne\nTue West har siden 2003 været fast inventar på den dansksprogede sangskriverscene og er især kendt fra hittet ”En Sang om Kærlighed”. I starten af 2016 udkom Tues seneste single ”Lov mig det”, ligesom han i marts udgav albummet ”Der er ingen, der venter på os.” Tue kunne desuden opleves med og uden band på turnéen i 2016.\nØnsker du at booke Tue West til jeres næste arrangement? Så er du altid meget velkommen til at kontakte os via bookingformularen på denne side. Vi vil vende tilbage hurtigst muligt med information og pris på Tue West.\nDerfor skal du booke Tue West\nTue West er en erfaren herre inden for musikkens verden. Han har over 10 år og 6 albums bag sig og har ydermere produceret flere albums for andre artister. Som sangskriver, artist og producer har Tue stået bag mere end 30 radiosingler. Han har vundet adskillige priser, bl.a. ”P3’s talentpris”, ”Danish Music Award” og ”Statens Kunstfonds pris for rytmisk musik”.\nTue er en sand ordjonglør inden for det danske sprog, og er også kendt som sådan. Han er populær hos hele befolkningen og rammer bredt med sin genkendelige og medrivende musik. Oplev Tue West – direkte fra dansk musiks sangskriverelite!\nTue Wests største hits\n– Lov Mig Det (2016)\n– Vi Fik Ikke Nogen Besked (2015) feat. Mads Mouritz\n– Kender Du … (2010)\n– Alt Det De Sku Imod Alt Det De Ku (2010)\n– Tankespind (2005)\n– Tanken Om Dig (2003)\n– Hun Er Fri (2003)\n– En Sang Om Kærlighed (2003)\nBook Tue West\nBook en koncert med Tue West ved at udfylde Forespørgsels-skemaet.\nEndnu mere om Tue West\nTue West havde en barndom i Hundested, hvor han gik meget op i musik. Han havde forskellige bands og bevægede sig inden for både blues og jazz. Tue fik gennembrud med debutpladen ”Tue West” i 2003, der indeholdte kulthittet ”En Sang Om Kærlighed”.\nYdermere har Tue udgivet flere plader både solo og i andre bandkonstellationer. Bl.a. udgav han i 2011 med sin dengang nydannede trio Jaruni, Moura and Wesko et album, der blev rost til skyerne af anmelderne. Ud over sine egne soloalbums ”Meldingen Kommer” (2005), ”Vi Er Nået Hertil” (2008), ”Lige Ved Og Næsten” (2010), ”Ikke Regulere Mere” (2011) og ”Der Er Ingen, Der Venter På Os” (2016), har Tue også fungeret som sangskriver og producer for andre kollegaer. Tue spiller desuden både guitar, piano og trommer.


SG Huset - Børneferie - Ansøgningsportal\nSG Huset – Børneferie\nPå SG camp 2021 får du undervisning i nogle af Danmarks sødeste og dygtigste instruktører. De er dygtige fordi de kan undervise alle aldersgrupper, og alle som gerne vil prøve. De er topklar til at give dig de fedeste dage sammen med en masse andre piger og drenge\nCampen foregår i SG Huset, hvor der findes nogle af landet bedste faciliteter til rigtig mange aktiviteter, men særligt gymnastik faciliteterne er i top\nDet er 5 dage med en masse aktiviteter som gymnastik, spring, boldspil, lege mm. Der vil også være god tid til at være sammen med vennerne – både nye og gamle.\nUge 26: Dansk Folkehjælp i samarbejde med Svendborg Gymnastikforening\nUge 42: Dansk Folkehjælp i samarbejde med Svendborg Gymnastikforening\nCampen er for ALLE piger og drenge 8-14 år, som har lyst til at være sammen med andre friske piger og drenge.\nDen er både for dem som har trænet i mange år, og dem som aldrig har gået til gymnastik/springe eller anden idræt. Det vigtigste er, at man har lyst, og vil prøve de aktiviteter der laves på campen.\nInstruktørerne tilpasser grupperne, så man lærer nogle nye at kende, og aktiviteterne bliver så gode som muligt.\nDer vil være gratis forplejning under ferieopholdet.\nFerieopholdet gennemføres med frivillige fra arrangøren af opholdet.


AFDELINGSLEDER TIL GLOSTRUP SKOLE, AFDELING SØNDERVANG, Glostrup Kommune - lærerjob.dk\nGlostrup Skole - Afd. Søndervang\nVisionær og fagligt stærk leder\nPå Glostrup skole sætter vi konsekvent børnene først. På Danmarks største skole vil vi måles på, om vi formår at løfte vores børn ud over den sociale baggrund de kommer med. Vi sikrer dette gennem konsekvent at sætte høje faglige standarder og arbejde med eksemplarisk praksis. Vi forventer, at du som leder ønsker og evner at gå tæt på praksis og både understøtte og udfordre.\nAmbitionerne er tårnhøje. Til gengæld vil du som leder opleve store muligheder for selv at påvirke og sætte retning i tæt samarbejde med dine lederkolleger og medarbejdere. Vi har en decentral beslutningsstruktur, hvor der er stort råderum.\nDu skal ville det ledelsesmæssige ansvar for udviklingen af en god skole med fokus på børn, undervisning, trivsel, læring, udvikling og ikke mindst at nå i mål med gode resultater. Du er en leder, der sammen med det øvrige ledelsesteam og medarbejderne, har modet til også at gå forrest i nogle af de vigtigste udviklingsopgaver både på afdeling Søndervang og på tværs af Glostrup Skole.\nLedelse og ansvarsområder\nSom en del af lederteamet på fire vil du være med til at løse opgaver i forskellige konstellationer, både på afdeling Søndervang og på tværs af Glostrup Skole. Samtidig vil du være leder for en personalegruppe på ca. 20 lærere, hvor du får det fulde personaleledelsesmæssige ansvar samt ansvar for den faglige, pædagogiske og didaktiske udvikling. Din opgave bliver at lede skolens 5.-9. årgang med aktuelt 12 klasser. Du får ansvaret for vores udskolingslinjer; en veletableret naturfaglig linje og en ny spændende erhvervsrettet linje. Samtidig skal du stå i spidsen for en nyudvikling af vores Pædagogiske Læringscenter.\nVi forventer, at du har ledelseserfaring og en relevant lederuddannelse, og at du har gode erfaringer med udvikling af grundskolen. Du er optaget af at være tæt på praksis og kobler gerne dette med datadrevet ledelse. Du brænder for at fremme trygge læringsmiljøer, der understøtter elevernes læring, trivsel og udvikling som hele mennesker både i skole- og fritidsdel.\nVi har en mere uddybende beskrivelse af jobbet, som du finder her. Her kan du finde mere om ansvarsområder, forventninger og processen.\nVi opfordrer dig til at besøge skolen, og du kan aftale et besøg ved at kontakte vores administrative medarbejder på telefon 9125 2980. Hvis du vil høre mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte skoleleder Rasmus Tolstrup på 6061 3484, afdelingsskoleleder René Svendsen på 5376 2980 eller på mail rene.svendsen@glostrup.dk eller Jens Marcussen fra Genitor på 3141 0587 eller jm@genitor.dk.\nLøn og ansættelsesvilkår efter gældende overenskomst. Inden ansættelse vil der blive indhentet referencer samt børne- og straffeattest.\nAnsøgningsfristen udløber søndag d. 24. oktober. Der vil være samtalerunder i hhv. uge 44 og uge 46.\nAnsøgning og CV uploades på Glostrup Kommunes hjemmeside via knappen nedenfor.\nFaglig leder til udskolingen på Mørkhøj Skole


Helgenæs: Ulykkelig hundeejer har selv kontaktet ældre ægtepar\nEjeren af den schæferhund, som i går angreb en ældre kvinde i hendes sommerhushave ved Dragsmur meget hårdt, har selv kontaktet familien efter at have set datterens opråb på de sociale medier\n"Der findes heldigvis anstændige og ordentlige mennesker," skriver Annette Friese, Silkeborg, fredag aften til Lokalavisen.\nLæs her: Helgenæs: Ældre kvinde brækkede skulderen efter angreb fra schæferhund\nTorsdag klokken 12.45 blev hendes mor på 80 år angrebet af en løsgående, stor schæferhund, mens hun var ude i haven ved sommerhuset ved Dragsmur for at lufte sin lille hund.\nHendes mand tog sig en middagslur, så der gik et stykke tid, før han erfarede, at hans kone var blevet angrebet så voldsomt af schæferhunden, at hun ikke kunne gå ind i huset ved egen hjælp.\nEn ambulance blev hidkaldt, og den ældre kvinde blev kørt til Skejby, hvor man konstaterede, at hun havde fået et brud i den ene skulder og andre skader.\nDet fik Annette Friese fredag morgen til at bede om hjælp fra Lokalavisen til at finde ejeren af schæferhunden.\nDet lykkedes senere fredag.\n"Den ulykkelige hundeejer har set opslaget og selv taget kontakt til os. Dermed har mine forældre fået ro i sjælen. Der findes heldigvis anstændige og ordentlige mennesker," roser Annette Friese efter den grimme oplevelse for hendes forældre torsdag lidt over middag.\nPubliceret 19 February 2021 20:00