Evaluering af effektiviteten af UVC-lys og High-Efficiency Particulate Absorption filtre til luftdesinfektion på lastbiler - PDF\nDownload "Evaluering af effektiviteten af UVC-lys og High-Efficiency Particulate Absorption filtre til luftdesinfektion på lastbiler"\n1 Fagdyrlægeopgave Version 1, 31 marts 2014 Evaluering af effektiviteten af UVC-lys og High-Efficiency Particulate Absorption filtre til luftdesinfektion på lastbiler Udarbejdet af: Jordrupvej Vejen\n2 Projekt team Projektleder: Projektmedarbejdere: Bent Nielsen, Afdelingschef for VSP afdeling for SPF, Sundhed og Diagnostik, Landbrug og Fødevarer Peter A. Nielsen Distriktsdyrlæge for Syd/Øst, Landbrug og Fødevarer, Teamleder for SPF-Sundhedsstyringen, Landbrug og Fødevarer Susanne Dahl, Dyrlæge Sundhedskontrollen Midt/Nord, Landbrug og Fødevarer Carmen Espinosa-Gongora, Postdoc, Institut for Veterinær Sygdomsbiologi, KU-LIFE Luca Guardabassi, Professor, Institut for Veterinær Sygdomsbiologi, KU-LIFE Laboratorieanalyse: Birgitta Svensmark Laboratorieleder, Landbrug og Fødevarer Jette Gundersen, Laborant, Landbrug og Fødevarer Statistisk analyse: Chauffører/tekniker: Jan Dahl, Chefforsker, Landbrug & Fødevarer Søren Sørensen, Chauffør, SPF-Selskabet Leif Olsen, Kørselsdisponent, NV-Randers A/S Desinfektion: Sikkerhedsudstyr: Alfred Kirk Mogensen, Jysk Desinfektion og Algebekæmpelse Fødevarestyrelsen Page 2 of 34\n3 1 Forord Protokollen er udarbejdet af Luca Guardabassi og Carmen Espinosa-Gongora i samarbejde med SPF- Sundhedsstyringen. Afprøvningen er financeret af SPF-Sundhedsstyringen. Lastbiler er dog venligst udlånt af SPF-Selskabet og NV-Randers A/S. Pilotforsøg med det formål at afklare hvor høj bakteriekoncentration, som var nødvendig i testopløsningen, er udført af Carmen Espinosa-Gongora på KU LIFE. Pilotforsøg til at definere hvor meget luft, som skal samples er udført af Peter A. Nielsen og Susanne Dahl. De endelige afprøvninger blev udført af Bent Nielsen, Peter A. Nielsen, Susanne Dahl, Carmen Espinosa-Gongora, Jette Gundersen, Søren Sørensen og Leif Olsen og undertegnede. De endelige afprøvninger blev gentaget tre gange. Resultaterne som bliver præsenteret her er resultaterne fra den sidste forsøgsrunde. Dette skyldes at forsøgsopstillingen blevet tilpasset efter de to første forsøg. I de to første forsøgsrunder blev der kun taget luftprøver på McConkey agar. I den sidste forsøgsrunde blev der taget luftmålinger på både blodagar og McConkey agar og lavet nedfaldsprøver på blodagar. En stor tak til alle medvirkende i projektet og en særlig tak skal lyde til: SPF-Selskabet og NV-Randers A/S for venligt udlån af lastbiler Tak til NV-Randers A/S for lån af garageanlæg Tak til FVST for lån af sikkerhedsudstyr Tak til laboratoriet i Kjellerup for lån af personale, faciliteter til dyrkning og faglig sparring. Page 3 of 34\n4 Indhold 1 Forord Sammendrag Litteraturgennemgang Introduktion Litteratursøgning Virkning af HEPA filtre Virkningen af ultraviolet bestråling Faktorer som influerer på effekten af UVC-lys Styrke og afstanden fra lyskilden Miljømæssige faktorer Temperatur Luftfugtighed Luftbevægelse Mikroorganismer SPF-sygdomme Diskussion og opsummering af litteratur UVC-lys - Relevans og muligheder Eksperimentel undersøgelse Beskrivelse af lastbiler Formål Materialer og metode Databehandling og analytisk metode Resultater Diskussion Konklusion Perspektivering Litteratur Bilag Page 4 of 34\n5 2 Sammendrag Transport mellem SPF-besætninger skal foretages af SPF-godkendte biler. Foruden en lang række krav til indretningen af bilen med hensyn til rengøringsvenlighed, stiller SPF-Sundhedsstyringen krav om at den indtagende luft skal filtreres gennem et forfilter og et absolutfilter. Overfor denne type lastbil afprøves effektiviteten af en lastbil, hvor luftdesinfektionen af den indgående luft sker ved passage af et forfilter og UVC-lys kasse. Afprøvningen udføres på to lastbiler: En lastbil er en nybygget bil, som har et nyinstalleret UVC-lys luftdesinfektionssystem. Den anden lastbil er en fire år gammel lastbil med HEPA-filtre, som har samme alder som bilen. Den eksperimentelle undersøgelse foretages ved en parallel forsøgsopstilling. Effekten af systemerne vurderes ved, at forstøve en opløsning med rifampicin-resistente non-patogen E. Coli bakterier med en nebulizer. I hver bil udtages samtidig luftprøver, som har til formål at afsløre hvor mange bakterier, som har passeret luftdesinfektionssystemet. Der laves luftprøver i bilerne af fire prøverunder: med komplet luftdesinfektionssystem på begge biler; hvor forfiltrene er fjernet fra begge luftdesinfektionssystemer; hvor HEPA-filtrene er fjernet hhv. UVC-lyset er slukket, men med forfiltrene installeret i begge; hvor både forfiltre er fjernet og HEPA-filtre hhv. UVC-lyset er slukket. Der opsamles 200 L luft i hver opsamling på hhv. blod- og McConkey agar. Herudover opsamles nedfaldsprøver på blodagar. Nedfaldsprøverne henstår i hhv. 5 og 10 min. eksponeret for luften i transportkassen. Før forsøgets start og undervejs i forsøget udtages prøver til kvantificering af bakterieindholdet efter aerosoldannelse. Alle prøver inkuberes en dag før aflæsning. Kvantificeringsprøver 10-foldsfortyndes og inkuberes ved 37 C og aflæses ligeledes efter 1 dag. Baselinemålinger bruges som udtryk for resultatet af målinger i transportkassen på bilerne, når forfilteret var afmonteret og hhv. HEPA-filteret var afmonteret og UVC-lys slukket. Ud fra baselinemålinger beregnes relativ reduktion i forhold til målinger fra de tre andre prøverunder. Resultaterne viser, at antallet af CFU på luftprøver opsamlet på blodagar er forskellige for de to lastbiler og baseline niveauet er højere i HEPA-filter bilen end i bilen med UVC-bilen. Reduktionen i antallet af CFU i luftprøver fra UVC-bilen er større end på bilen med HEPA-filter. På UVC-bilen viste målingerne af 200 L luft på blodagar en relativ reduktion på 0,004 ved sammenligning af baseline og komplet bil med forfilter og UVC-lys tændt. Ved sammenligning af de tilsvarende målinger, baseline og komplet bil med forfilter og UVC-lys tændt, viste nedfaldsprøverne sås en relativ reduktion på 0,048 og 0,050 efter hhv. 5 min og 10 min. På HEPA-bilen sås en relativ reduktion i antallet af CFU målt på 200 L luft på blodagar på 0,523 ved sammenligning af baseline og komplet bil med forfilter og HEPA-filter. Sammenlignes baseline-niveauet med målingerne på den komplette bil på nedfaldsprøverne var den relative reduktion 0,003 og 0,006 efter hhv. 5 min og 10 min. Ud fra antallet af CFU på McConkey agar og på nedfaldsprøverne var det ikke muligt at konkludere, om UVC-lastbilen og HEPA-lastbilen havde en forskellig reduktion i forhold til baseline-niveauet. Dette skyldes at baseline-niveauet i de tre målinger var meget lavt for UVC-lastbilen. Den relative reduktion for HEPA-bilen er beregnet til 0,044. På UVC-bilen er det beregnet til 0,161. Det er vigtigt her igen at pointere, at denne afprøvning kun kan udtale sig om den kombinerede effekt af bil og filter-type. Det kan ikke konkluderes, at dette udsagn gælder generelt for HEPA-filter og UVC luftdesinfektion. Page 5 of 34\n6 Baggrund Rensning af indsugningsluft i lastbiler, der er godkendt til transport af svin mellem SPF-besætninger filtreres gennem absolutfiltre. Årsagen til det er at det indgår som et minimumskrav jf. SPF- Transportreglerne for SPF-Transportører. I dette regelsæt er der i regel angivet at Transportkassen skal være udstyret med mekanisk overtryksventilation i transportrummet, hvor luftindtaget sker gennem et forfilter og et absolutfilter, mens udblæsningen sker gennem åbninger forsynet med sidefiltre. Disse filtre skal være godkendt af SPF-SuS. De absolutfiltre, som de SPF-godkendte lastbiler har installeret er af typen H13/H14. SPF-bilerne har udviklet sig i gennem tiden siden 1971, hvor de første biler blev godkendt. Bilerne er blevet større med flere dæk og dermed er der større krav til ventilationen på bilerne. De nuværende lovmæssige ventilationskrav er Det mekaniske ventilationssystem skal sikre tilstrækkelig og jævnt fordelt ventilation med en nominel ventilationskapacitet på mindst 61 m³/t pr. 100 kg svin (Anonym, 2006). Med flere etager i bilerne, hvorved der skabes plads til flere svin, følger derfor behovet mere luft, som skal passere igennem bilen. Både driften og udskiftningen af disse filtre er en omkostningstung affære. Men der er fornyligt kommet en ny type af lastbiler til Danmark. Disse lastbiler anvender UVC-lys luftdesinfektionssystem, der burde sikre smittefri indsugningsluft. Biler af denne type er endnu ikke godkendt til transport af svin mellem SPF-besætninger. For at SPF-Sundhedsstyringen kan vurdere om denne type af lastbiler med UVC-lys luftdesinfektion kan godkendes, skal effekten af denne type luftdesinfektionssystem valideres. Undersøgelsen her vil indgå, som en del af, SPF-Sundhedsstyringens samlede vurdering af UVC-lys som luftdesinfektion på lastbiler. På baggrund af denne vurdering, skal det besluttes om SPF-Sundhedsstyringen kan godkende vogne med UVC-lys luftdesinfektion til SPF-Vogne. Denne afprøvning laves derfor på foranledning af SPF-Sundhedsstyringen, for at teste UVC-lys luftdesinfektionssystemet. Afprøvningen er lavet i samarbejde med KU-LIFE. Page 6 of 34\n7 3 Litteraturgennemgang 3.1 Introduktion Før et svin kan blive smittet med en mikroorganisme, som er båret i en aerosol skal følgende tre kriterier opfyldes: aerosolen med smitstoffet skal dannes, aerosolen skal transporteres til et modtageligt svin og det modtagelige svin skal inhalere smitstoffet. Hvorvidt smitstoffer kan spredes i aerosoler og i hvilket omfang dette sker, afhænger af smitstoffet. Det kræver at smitstoffet kan bevare den infektive evne i luften, hvor det påvirkes af blandt andet luftfugtigheden, temperaturer og andre fysiske barrierer. Ved transport af svin i SPF-vogne skal et luftrensningssystem sikre, at svinene ikke inficeres af SPFsygdomme under transporten. I de seneste år er SPF-Sundhedsstyringen blevet kontaktet af flere SPF-Transportører og vognbyggere omkring UVC-lys som luftdesinfektionssystem (personlig meddelelse, 2014). Interessen for alternative luftdesinfektionssystemer skyldes et ønske om økonomiske besparelser. SPF-vogne er i dag opbygget med High-Efficiency Particulate Absorption filtre (herefter kaldet HEPA). Disse lastbiler bruger store mængde energi på, at trække luften igennem HEPA-filtrene, da filtrene skaber stor luftmodstand. Luftdesinfektionssystemer, som er baseret på UVC teknologi, giver ikke de samme udfordringer. Derimod har UVC-lys systemerne udfordringer, da de blandt andet er følsomme overfor fugt og temperaturer sammenlignet med HEPA-filtrene. Litteraturstudiet nedenfor vil give en gennemgang af tilgængeligt litteratur, som er relevant i forhold til at vurdere de to luftdesinfektionsmetoder. 3.2 Litteratursøgning Formålet med litteraturstudiet er at afdække og beskrive styrker, udfordringer og problemer ved at anvende HEPA-filtre hhv. UVC-lys som luftdesinfektionsmetode. SPF-sygdommenes evne til aerosolbåren smitte gennemgås ligeledes i hovedtræk. Formålet med litteraturstudiet søges afklaret ved litteraturstudie af artikler fra peer reviewed artikler. Litteratursøgning blev foretaget i CAB abstracts, som er tilgængelig via Det Biovidenskabelige Fakultetsbibliotek. Til søgningerne blev der brugt følgende søgeord: Artikler omkring UVC-lys som luftdesinfektions metode. 1. UVC eller UV-C 2. Air 3. Disinfection eller desinfection Artikler omkring luftbåren smitte med SPF-sygdomme 4. Aerosol* eller bioaerosol* 5. Swine eller pig* eller hog* eller piglet* eller sow eller gilt eller weaner eller 6. Mycoplasma hyopneumoniae/actinobacillus /Pasteurella multocida/porcine Respiratory and Reproductive Syndrome Artiklernes videnskabelige indhold blev vurderet i forhold til problemstillingen og relevant materiale blev udvalgt. Der er efterfølgende søgt litteratur mere specifikt. Dette gælder eksempelvis ved kilder anvendt i andre artikler eller for at kunne afklare andre emner, inden for problemstillingen, som ikke blev dækket i tilstrækkelig omfang af materiale, som den indledende søgning gav. Dette var Page 7 of 34\n8 eksempelvis søgninger på SPF-sygdomme og aresoler. Herudover skal der lyde en tak til dyrlæge Poul Moesgård Jensen. Han har tidligere udarbejdet en litteraturopgave, og har stillet den litteratur til rådighed, som han har anvendt. Herudover har det været nødvendigt, at finde baggrundslitteratur i forskellige bøger. Dette drejer sig primært om faktuel viden omkring de mikroorganismer, der er inkluderet i SPF-Systemet. 3.3 Virkning af HEPA filtre Filtrene renser den gennemstrømmende luft igennem ved fem processer: impaktion, interception, diffusion, elektrostatisk tiltrækning og deposition som følge af tyngdekraften. En oversigt som viser afsætningsprocesserne i filtre i forhold til partiklers størrelse kan ses i tabel 1 herunder. Impaction er den måde hvorpå filteret fjerner flest partikler > 200 nm. At partiklerne afsættes i filtrets fibre skyldes, at den bevæger sig mod en fiber. Partiklen er på grund af dens størrelse ikke i stand til at følge luftstrømmen igennem pga. inerti, og rammer derfor fiberen, hvorpå den afsættes. Tabel 1. Afsætningsprocesser. Sådan afsættes partikler af forskellige størrelser i filtre. Metode Partikelstørrelse Partiklen afsættes på filterets overflade pga. Impaktion > 200 nm Rammer filtrefibre pga. inerti. Interception nm Rammer filterfiber. Påvirkes ikke væsentligt af andre kræfter. Diffusion < 100 nm Partiklerne bevæger sig fra høje koncentrationer mod lavere koncentrationer. Elektrostatisk Partikel med ladning tiltrækkes af fiber med modsat ladning. tiltrækning Deposition µm Tunge partikler vil ved lav lufthastighed fælle ud og lande på filterfibrene Interception er en afsætningsproces, som kan forløbe hvor der er mindst effekt på filteret. Hvis partiklen bevæger sig i en bane, hvor den kommer i kontakt med filterfiber. Hvis ikke andre kræfter påvirker partiklen i væsentligt omfang, vil den blive siddende på fiberen. Små partikler med en diameter på < 100 nm vil, som store molekyler, påvirkes af Brownske bevægelser. De vil søge at bevæge sig fra områder med høj koncentration til områder, hvor koncentrationen er lavere. Af denne grund vil de små partikler afsættes på filterfibrene. Elektrostatisk tiltrækning sker når to partikler har modsat ladning. Denne form for tiltrækning anvendes i elektrostatiske filtre. Deposition virker på store tunge partikler, som typisk har en diameter på µm. Når effekten af tyngdekraften, der vil tvinge partiklen nedad, overstiger effekten af andre kræfter vil partiklen adskille sig og fælde ud i filteret (Fuglsang, 2013). Hvor effektivt filtrene er til at fjerne partikler afhænger derfor bl.a. hvor tæt fibrene er pakket i filteret og om de er elektrostatisk ladet. De filtre der anvendes i SPF-godkendte lastbiler er af typen H13/H14 (Personlig medd., 2013). Denne klassifikation får filtrene, alt efter hvor mange partikler, de kan fjerne i den gennemstrømmende luft. Filtrene klassificeres efter en Europæisk standard EN 1822:1998. En nærmere beskrivelse af klassifikation kan findes i bilag 1. Page 8 of 34\n9 3.4 Virkningen af ultraviolet bestråling Igennem en årrække har ultraviolet bestråling (herefter UVC) været anvendt til luftdesinfektion. UVC har en bølgelængde, som ligger imellem 200 nm og 280 nm. Dette spektrum kaldes germicidal eller bakteriedræbende. UVC-lys virker ved at gøre kulstof dobbeltbindinger ustabile. Det gælder især når lyset har en bølgelængde på 254 nm. Kemiske forbindelser, som er opbygget omkring konjugerede ringstrukturer er især følsomme over for denne bølgelængde. De essentielle kemiske forbindelser, som påvirkes er eksempelvis pyrimidiner, puriner, flavin og aromatiske aminosyrer. Disse forbindelser indgår i blandt andet cytosin, thymin, adenin, guanin - komponenter i DNA og RNA (Cutler, 2011; Kowalski, 2009). Skaderne er ikke irreversible, da en del mikroorganismer er i stand til at reparere sådanne skader. Hvorvidt disse skaderne opstået efter UVC-lys er letale afhænger af organismen, som bestråles og hvor meget UVC-lys, som organismen påvirkes med (dosis). I litteraturgennemgangen herunder, vil detaljer omkring effekten af UVC-lys bliver gennemgået. 3.5 Faktorer som influerer på effekten af UVC-lys Styrke og afstanden fra lyskilden Sammenhængen mellem UVC-lys dosis, intensitet og eksponeringstid udtrykkes i Bunsen-Roscoe Reciprocity lov. Denne lov angiver sammenhængen mellem dosis, således at: D = I x T Hvor D = dosis af UVC-lys, I = bestrålingens intensitet målt i mw pr. cm 2 og T = eksponeringstiden målt i sekunder. Denne lov viser, at dosis falder lineær med afstanden fra lyskilden. Samtidig kan man udlede af loven at ved stor afstand mellem organismen og UVC-lys kilden, kan dosis dog sikres, hvis eksponeringstiden øges. Denne lovmæssighed tager dog ikke højde for refleksion af UVC-lys, hvis det rammer en flade. Men for at optimere effekten i en UVC-lys kasse eller tunnel, kan denne indrettes med reflekterende sider. Dette kan eksempelvis være poleret aluminium. Galvaniseret materiale kan reflektere op mod 55 % af lyset (Martin Jr. et al, 2008) Miljømæssige faktorer Anvendelsen af UVC-lys til rutinemæssig inaktivering af luftbårne mikroorganismer giver en række tekniske udfordringer. De kinetiske forhold omkring inaktivering under miljømæssige forhold kendes endnu ikke. Med miljømæssige faktorer menes for eksempel varierende temperaturforhold og relativ luftfugtighed (Cutler, 2011). Denne viden er meget vigtig, da det er almindeligt anerkendt, at når eksempelvis den relative luftfugtighed stiger, så reduceres effekten af UVC-lys (Cutler, 2011; McDevitt et al, 2012). Denne effekt er dog afhængig af mikroorganismen. I afsnittet omkring luftfugtighed beskrives dette nærmere Temperatur UVC lysstofrørenes aktuelle output er afhængig af det koldeste sted på lysstofrøret. Temperaturen på røret er en funktion af energibalancen, som kan relateres til den energi som tilledes lampen, UVC output fra lampen, varmestråling og luftbevægelse over lampen. Det maksimale output opnås typisk, når det koldeste sted på røret er mellem 39 og 50 C, men kan variere afhængig af lampen. Page 9 of 34\n10 Temperaturens effekt reduceres ved brug af Høj Output lamper eller ved overflade belægning af lampen også kaldet coatning (Lee & Bahnfleth, 2013). Samtidig med at temperaturen influere direkte på lampernes effekt, vil temperaturen også influere på mikroorganismernes overlevelse uden for et eventuelt værtsdyr. Hvordan mikroorganismernes overlevelse påvirkes vil blive gennemgået nærmere i afsnit omkring mikroorganismer Luftfugtighed Luftfugtigheden har ingen direkte effekt på effekten af UVC-lys. Mikroorganismernes aktiveringskonstanter har tendens til at stige, når den relative luftfugtighed stiger over 70%. Derfor anbefales det, at den relative luftfugtighed bør ligge under 60% i systemer, hvor der er muligt at kontrollere fugtigheden (Martin Jr. et al, 2008). For at aerosoler kan smitte, skal den mikroorganisme som bæres i aerosolen kunne overleve. Overlevelsen er blandt andet afhængig af relativ luftfugtighed og temperatur. Ideal-temperatur og luftfugtighed varierer med mikroorganismen. Vira med kappe, som influenzavirus, er ofte hydrofobe og generelt mere stabile i forhold til vira uden kappe. Vira med strukturelle lipider overlever bedst i tør luft (relativ luftfugtighed <50-70%), hvorimod vira uden lipider, som Mund- og Klovsyge virus overlever bedre under fugtige forhold (Stärk, 1999). Bakterier er mere følsomme overfor luftfugtighed i forhold til vira. Gram negative bakterier er mere stabile ved lav luftfugtighed, da deres phosphorlipidkapper denaturere ved middel og høj relativ luftfugtighed. Ved høj luftfugtighed <85% bliver bioaerosoler ustabile og sedimentere (Stärk, 1999). Forsøg lavet af Cutler (2011) med UVC-lys har vist, at drabseffekten på både vira og bakterier er afhængig af fugtigheden. Inaktiveringsforsøg med PRRS forstøvet i aerosoler viste, at virus var sværest at inaktivere med UVC når luftfugtigheden var > 80%. I forsøg hvor UVC-lys blev brugt til desinfektion af luft i lokaler, hvor luften recirkuleres gennem UVC kasse viste, at samme faktum gør sig gældende med Influenza virus (McDevitt et al, 2012). Forsøg med fire bakeriofager viser, at drabseffekten af UVC254 falder ved stigende relativ luftfugtighed. Det er dog ikke generelt, idet forsøg med Adenovirus type 2 og musehepatitis virus viste, at UVC-lys inaktiverer disse vira mere effektivt jo højere relativ luftfugtighed (Cutler et al, 2012). Trods den faldende drabseffekt ved stigende fugtighed viser undersøgelser dog, at UVC-lys har effekt i vand (Martin Jr. et al, 2008) Luftbevægelse Hvis UVC lampen afkøles mister den effekt, som nævnt tidligere. Rapporter viser, at effekten kan reduceres med op mod 60% hvis lampen nedkøles og derfor ikke fungerer på optimaltemperatur (Martin Jr. et al, 2008). Jo hurtigere luften bevæger sig hen over lampen, desto mere vil lampens temperatur nærme sig luftens temperatur (Lee & Bahnfleth, 2013). Nedenfor på figur 1 ses hvorledes output fra en UVC lampe af typen TUV36W-PLL kan fra variere alt efter temperatur og luftbevægelseshastigheden (Kowaski, 2009). Page 10 of 34\n11 Figur 1. UVC lampens output ved tre forskellige temperaturer og varierende lufthastighed (Kowalski, 2009) Mikroorganismer For at smitte kan overføres via luften og smitte et modtageligt dyr, kræves det at patogenet kan forstøves i aerosol, samt at patogenet når frem til en modtagelig vært uden at blive fortyndet eller inaktiveret. I værtsdyret skal patogenet herefter kunne inficere og replicere sig (Stärk, 1999). Idet SPF-sygdommene Brachyspira hyodysenteria, Sarcoptes Scabie og Haematopinus suis ikke har disse egenskaber, vil risiko for at disse sygdomme overføres via luften være minimale til grænsen til ikke eksisterende. Derimod kan patogener som Mycoplasma hyopneumonia, Actinobacillus pleurapneumonia, PRRS samt toksindannende Pasteurella Multocida bæres i aerosoler. Det vil derfor primært, men ikke udelukkende, være disse patogener, som har interessen i denne litteraturopgave. I den følgende tekst anvendes udtrykket bioaerosol. En bioaerosol defineres, som en fast eller flydende partikel af biologisk oprindelse, som er opløst i luft. Den kan desuden være i stand til at påvirke en anden levende organisme ved infektion. Partiklens størrelse ligger mellem 0,5-100 µm. Bunsen-Roscoe Reciprocity lov viser en ligefrem sammenhæng mellem dosis, eksponeringstid og bestrålingsstyrke. Biologien komplicerer dette billede i nogen grad. Fotonerne skal absorberes i mikroorganismen, for at have effekt på organismerne. Organismens inaktivering beskrives i Chick s lov. Denne beskriver, at når desinfektionsmidlets kontakttid (t) øges vil forholdet mellem antallet af levedygtige mikroorganismer (N t ) i forhold til totalantal mikroorganismer (N 0 ), ved tiden 0 blive mindre. Sammenhængen er efterfølgende blevet modificeret af Tseng & Li (2005) således, at den også kan bruges til beregning af inaktiveringskonstanter ved ultraviolet inaktivering: K = [log 10 (N t /N 0 )] / D K = inaktieringskonstant, N 0 = antallet af levedygtige mikroorganismer ved tiden 0, N t = antallet af levedygtige mikroorganismer ved UVC eksponeringstiden t og er D = UVC-lys dosis. Page 11 of 34\n12 Arbejdet med at klarlægge inaktiveringskonstanter på mikroorganismer, har afsløret endnu to biologiske fænomener: shouldering og tailing. Førstnævnte dækker over et fænomen, hvor man ikke ser en øget drabsrate på en gruppe mikroorganismer trods en øget UVC dosis. Sidstnævnte begreb tailing dækker over det modsatte fænomen, hvor man trods reduceret UVC bestråling ikke ser en reduktion i drabsrate på mikroorganismen. Fænomenerne forklares biologisk ved, at mikroorganismer, så som subspecies af vira og bakterier, ikke er en helt homogen gruppe. En del af subpopulation (f) kan være mere følsom, mens en anden subpopulation (1-f) er mere resistent (Kowakski et al, 2001; Hiatt, 1964). Denne forskel kan udtrykkes på følgende måde: Log 10 N t = Log 10 N 0 + Log 10 [(1-f) x 10 k1doset + f x 10 k2doset ] Hvor N t = antallet af levedygtige mikroorganismer ved UVC dosis DoseT. N 0 = antallet af levedygtige mikroorganismer i en ikke eksponeret kontrolprøve. f = mængden af resistente mikroorganismer af totalmængden med inaktiveringskonstanten k2. (1-f) = mængden af mikroorganismer der er følsomme med inaktiveringskonstanten k1. k1 er inaktiveringskonstanten for den følsomme subpopulation af mikroorganismer og k2 er inaktiveringskonstanten for den resistente subpopulation af mikroorganismer. Det er ikke muligt at forudsige hvilke mikroorganismer, hvor fænomenet shouldering og tailing ses. Dette skal afprøves ved forsøg (Kowakski et al, 2001). Der findes en del tabelværdier med halveringskonstanter for mirkoorganismer i væske. Dette skyldes formentligt, at teknologien har været udbredt i en årrække til desinfektion af blandt andet væsker til fødevarefremstilling, drikkevand og i fødevareindustriens desinfektion af flydende færdigprodukter. Antallet af tabelværdier falder væsentligt for bioaerosoler. Generelt er UVC drabseffekten højere i luft end i vand. På figur 2 ses en sammenligning for UVC D 90 værdier for bakterier, virus og svampesporer i luft ved høj hhv. lav luftfugtighed, i væske og på overflader. Figur 2. På figuren er angivet hvilken dosis af UVC, som er nødvendig hvis man ønsker at reducere forekomsten af bakterier, virus og svampesporer i luft ved høj hhv. lav luftfugtighed, i væske og på overflader med 90%. Der mangler værdi for svampesporer ved høj luftfugtighed (Kowalski, 2009). Page 12 of 34\n13 Ved lave temperaturer er der generelt flere bioaerosoler. Dette kan dog hænge sammen med, at der er lavere luftfugtighed, hvorved overlevelsesmulighederne for bioaerosoler fremmes (Stärk, 1999) SPF-sygdomme I SPF-Systemet deklareres svinebesætninger for i alt 18 sygdomme. Disse er angivet i tabel 2 herunder. Besætningerne overvåges i forbindelse med den sundhedskontrol som gennemføres i besætningerne. Herudover udtages relevant prøvemateriale dels til overvågning og dels hvis sundhedskontrollen har mistanke om at der er en uønsket sygdom i besætningen. Tabel 2. SPF-sygdomme og deres udbredelse blandt SPF-besætninger 2013 (personlig meddelelse). SPF-sygdom Frideklarerede besætninger/pct Størrelse Aerosolsmitte Lus Haematopinus suis Skab Sarcoptes Scabie Svine dysenteri Brachyspira hyodysenteriae Nysesyge Toxigenic Pasteurella multocida Ondartet lungesyge Serotype 1-10 og 12 Actinobacillus pleuropneumonia Alm. Lungesyge Mycoplasma hyopneumonia Blå SPF , , Rød SPF 6 mm Nej 0,5 mm Nej x 6-11 µm x µm x µm Nej Ja Ja nm Ja PRRS - (DK & Vac) nm Ja Kun de lidelser der spredes med aerosoler, har betydning i vurderingen af luftdesinfektion HEPAfiltre og UVC-lys. Risikoen for at blive inficeret med SPF-sygdomme, som ikke spredes med aerosoler vurderes at være den samme, uanset og en SPF-godkendt bil måtte have HEPA-filter eller UVC-lys luftdesinfektion. De SPF-sygdomme som derfor vil være i fokus er: Actinobacillus pleuropneumonia, Mycoplasma hyopneumonia, Porcine Respiratory and Reproductive virus og i mindre grad toxinproducerede Pasteurella multocida. Ondartet lungesyge Ondartet lungesyge forårsages af Actinobacillus pleuropneumonia. Denne bakterie opdeles i serotyperne I Danmark er serotyperne 1, 2, 5, 6, 7, 8, 10, 12, 14 og 15 isoleret. Derimod er serotyperne 3, 4, 9, 11 og 13 ikke påvist i Danmark (Brugerhåndbogen 2009). I SPF-Systemet deklareres besætningerne serotype 1-10 og 12. De Blå SPF-besætninger overvåges klinisk for ondartet lungesyge, og samtidig ved at udtage årlige statusblodprøver. Disse undersøges for antistoffer for serotype 2 og 6, som er de mest udbredte serotyper i Danmark (Brugerhåndbogen 2009). Blodprøverne testes også for Ap12. I de Røde SPF besætninger overvåges serotyperne 2 og 6 på månedsbasis, serotype 12 hvert kvartal, serotype 5 overvåges halvårligt, mens serotype 1, 7 og 10 undersøges årligt. Da serotype 1 krydsreagerer med Page 13 of 34\n14 serotype 9 og 11, ligesom serotyperne 4 og 7 krydsreagerer undersøges disse indirekte samtidig (Brugerhåndbogen 2009). Når bakterien er dækket af beskyttende mucus eller organisk materiale, kan den overleve i et par dage, mens den kan overleve i rent vand i op mod 30 dage ved 4 C (Taylor, 1999a). Undersøgelser viser, at ondartet lungesyge kan smitte ved hjælp af bioaerosoler (Kristensen et al, 2004; Stärk, 1999). Bioaerosoler dannet af en opløsning med 10 4 CFU/mL af biotype 1, serotype 2, 5b og 6 kan fremkalde klassiske symptomer. For mindre virulent biotype 2 kræves 10 6 CFU/mL for at inducere kliniske symptomer (Jacobsen et al, 1996). Det må dog forventes, at bakteriernes overlevelse i aerosoler er kortvarig (Taylor, 1999a). Almindelig lungesyge Almindelig lungesyge forårsaget af Mycoplasma hyopneumoniae forekommer hyppigt i danske besætninger. I 70% de Blå SPF besætninger og 37% af de Røde SPF-besætninger er deklareret positive for M. hyopneumonia. M. hyopneumonia inaktiveres på 48 timer ved udtørring på en overflade, men kan overleve i op mod 17 dage i rent vand ved en temperatur på 4-7 C (Taylor, 1999b). I SPF-besætninger sker overvågningen dels ved, at svinene tjekkes for kliniske symptomer af sundhedskontrollen og dels ved undersøgelse af antistoffer i blodprøver. I Røde SPF-besætninger udtages disse på månedsbasis, mens de udtages årligt i Blå SPF-besætninger. Svin kan udskille bioaerosoler med M.hyopneumoniae allerede 8 dage efter de er smittet (Hermann et al, 2008). Overlevelsestiden på flere aviære mycoplasma typer båret i bioaerosoler er op mod 24 timer efter deres dannelse ved 25 C og relativ fugtighed på 40-50% (Stärk, 1999). Porcine Reproductive and Respiratory Syndrome At Porcine Reproductive and Respiratory Syndrome, forårsaget af PRRS virus (herefter PRRSv), spredes som bioaerosoler er bredt anerkendt, og det er angivet, at virus kan spredes op til 3 km (Mortensen et al, 2002). PRRSv er en stabil virus og ved temperaturer mellem C kan virus forblive infektivt i måneder til år. Virusoverlevelsen falder dog ved stigende temperaturer. 90% af viruspartiklerne har mistet deres infektivitet efter 7 dage ved 40 C, 1-6 dage ved C, 3-24 timer ved 37 C og kun 6-20 min ved 56 C når virus opbevares i medier. Virus er stabilt ved en ph mellem 6,5 og 7,5, men mister hurtigt infektivitet uden for dette interval (Benfield et al, 1999). Den infektive dosis af PRRSv afhænger af isolatet. Undersøgeler med isolaterne MN 184 viser at TCID 50 1x10 0,26 mens den tilsvarende dosis for VR 2332 ligger på 1x10 3,1 (Mortensen et al, 2002; Benfield et al, 1999). En undersøgelse lavet af Cho (2006) havde til formål at undersøge om alder, co-infektioner eller virusvirulensen influerede på udskillelsen af PRRSv. Undersøgelsen viste, at der var signifikant højere aerosoludskillelse ved højvirulens stammer sammenlignet med lavvirulente stammer. Alder og coinfektion med M. hyopneumoniae havde ingen signifikant effekt på udskillelsen. En undersøgelse publiceret i 2006 havde bl. a. til formål, at sammenligne blandt andet UVC-lys og HEPA-filtre til at beskytte svin mod PRRSv. Undersøgelsen er lavet ved, at forstøve PRRSv og suge luften igennem et kammer, hvori luftdesinfektion fandt sted. I et af kamrene var dette luftdesinfektionsudstyr et forfilter (F8) og et HEPA-filter (EU13) mens der i et andet kammer var sat Page 14 of 34\n15 Temperatur Afprøvning af HEPA-filter og UVC-lys til luftdesinfektion et UVC rør ind. Idet der ikke på daværende tidspunkt var lavet beregninger af PRRSv inaktiveringskonstant, blev der anvendt et lodretstående UVC rør. Maksimalafstanden fra PRRSv inficeret luft til UVC rør er ikke angivet. Undersøgelsen viser, at HEPA filtre beskyttelser svinene signifikant bedre end UVC-lys. Årsagen til denne forskel kan i følge forskerholdet være, at eksponeringstiden har været for kort (Dee et al, 2006). Undersøgelser viser, at der er signifikant sammenhæng mellem relativ fugtighed og temperatur og inaktivering af bioaerosoler ved brug af UVC. Inaktiveringskonstanten k stiger lineært ved faldende temperatur. I undersøgelsen inaktiveres hurtigst ved en luftfugtighed mellem 25-79%. Ud fra forsøget hvor inaktiveringskonstanten blev bestemt ved tre forskellige temperaturer og tre forskellige RF, forslår Cutler (2012), at man bruger den mest konservative inaktiveringskonstant på 2,49. Resultaterne kan ses i tabel 3 herunder. Tabel 3. Inaktiveringkonstanter og TCID 50 ved forskellige temperatur og RF Relativ fugtighed (RF) < 24 % 25 %-79 % > 80 % Primære effekter 4,25 (0,071) 5,87 (0,051) 3,41 (0,088) < 15 C 5,68 (0,053) 5,42 (0,055) 7,04 (0,043) 4,58 (0,070) C 4,25 (0,071) 3,99 (0,075) 5,61 (0,054) 3,15 (0,096) > 30 C 3,59 (0,084) 3,33 (0,090) 4,96 (0,061) 2,49 (0,210) Nysesyge Nysesyge forårsaget af toksinproducerende Pasturella multocida kan spredes i bioaerosoler (Taylor, 1999b). I et aerosolkammer er halveringstiden af P. multocida og B. bronchiochiptica ved 23 C og en relativ fugtighed på 75% på hhv. 10 og 57,7 min. Når bakterierne bæres på tørre overflader eksempelvis støv er halveringstiden timer. Her har temperatur og relativ fugtighed ikke væsentlig betydning (Stärk, 1999). Undersøgelser udført på P. multocida viser at 80% af aerosolerne indeholder levedygtige bakterier efter 1 min. ved 79% relativ fugtighed ved 37 C, men er nede på 5% efter 45 min. Når den relative fugtighed falder, vil antallet af levedygtige bakterier i aerosoler aftage hurtigere. (Thomson et al, 1992). Overlevelsen forbedres ved lavere temperaturer (Taylor, 1999b). Bakterierne kan overleve i rent vand i op mod 14 dage, når vandtemperaturen ligger på 4 C. Hvis vandet varmes op til 37 C overlever bakterien under 24 timer. Hvis bakterien findes opblandet i gylle vil den derimod være i stand til at overleve i op mod seks dage ved en temperatur på 37 C, men vil forgå på under tre dage ved en temperatur på 4 C (Thomson et al, 1992). 3.6 Diskussion og opsummering af litteratur HEPA filtre renser luften gennem fem processer: impaktion, interception, diffusion, elektrostatisk tiltrækning og desposition. Den proces som vil fjerne flest bakterier og vira i luften formodes at være impaktion grundet aerosolstørrelse. Elektrostatisk tiltrækning har den største betydning for partikler som er ladet og de sidste tre processer fjerne primært partikler som er mindre end bioaerosoler. Page 15 of 34\n16 UVC virker ved at påvirke mikroorganismers DNA eller RNA hvor det giver anledning til skader. Hvorvidt mikroorganismerne kan overleve disse skader, afhænger af omfang og om skaderne kan repareres (Cutler, 2011; Kowalski, 2009). Det er umiddelbart ikke muligt ved hjælp af teoretiske estimater, at vurdere hvor meget UVC-lys, der kræves for at inaktivere den enkelte mikroorganisme. Dette skyldes, at niveauet er direkte afhængigt af mikroorganismen (Cutler, 2011). Herudover kompliceres regnestykket yderligere af, at vi i dette tilfælde primært interesserer os for luftbårne mikroorganismer, bioaerosoler. Temperatur har, ligesom luftfugtigheden, indflydelse på UVC effekten på bioaerosoler. Men UVClampens output kan også være direkte afhængig af lufttemperaturen. Her kan temperaturens påvirkning dog reduceres ved at coate lampen. For bioaerosoler har temperaturen også direkte effekt på mikroorganismernes overlevelse (Lee & Bahnfleth, 2013). Luftens fugtighed har ligesom temperaturen en effekt på UVC systemernes drabseffekt. En luftfugtighed på 60% angives som ideel for mange UVC systemer (Martin Jr. et al, 2008). Samtidig har den relative luftfugtighed også direkte effekt på overlevelsen af bioaerosoler, hvor overlevelsen for nogle mikroorganismer forlænges i fugtige miljøer, mens andres overlevelse forkortes (Benfield et al, 1999; Stärk, 1999; Taylor, 1999a; Taylor, 1999b). Flere af sygdommene, som er inkluderet i SPF-Systemet kan spredes med bioaerosoler. Det gælder for almindelig lungesyge, ondartet lungesyge, PRRS og nysesyge (Benfield et al, 1999; Stärk, 1999; Taylor, 1999a; Taylor, 1999b). Af disse sygdomme regnes almindelig lungesyge, ondartet lungesyge, PRRS som luftbårne sygdomme, mens risikoen for aerosolsmitte med nysesyge regnes for minimal (Alban & Toft, 2007). Der er påvist smitte med aerosoler for ondartet lungesyge. En forstøvet opløsning af biotype 1, serotype 2, 5b og 6 med en koncentration på 10 4 CFU pr. ml er sygdomsfremkaldende (Jacobsen et al, 1996). Det forventes, at overlevelsen i aerosoler er kortvarig (Taylor, 1999a). Mycoplama hyopneumoniae er følsom overfor udtørring (Tayor, 1999b). Undersøgelser viser dog, at overlevelsestiden på flere aviære mycoplasma typer båret i bioaerosoler er op mod 24 timer efter deres dannelse trods en temperatur på 25 C og relativ fugtighed på 40-50% (Stärk, 1999). P. multocida er følsom overfor udtørring, men under en relativ fugtighed på 79% og en temperatur på ved 37 C vil 80% aerosolerne indeholder levedygtige bakterier efter 1 min., men er nede på 5% efter 45 min. (Thomson et al, 1992). Overlevelsen forbedres ved lavere temperaturer (Taylor, 1999b). PRRSv har en lille infektiv dosis og er i stand til at bevæge sig i bioaerosoler over store geografiske afstande (Mortensen et al, 2002). Derfor er denne virus i særdeleshed interessant i forbindelse med denne problemstilling. Af denne grund er det derfor positivt, at der netop med denne virus er udarbejdet undersøgelser af halveringskonstanterne under varierende temperatur og fugtighed. For de øvrige sygdomme må der laves en teoretisk vurdering af, om det vil kræve signifikant anderledes UVC-lys styrke før de vil kunne inaktiveres. Denne vurdering skal sammenholdes med en vurdering af dannelsen, spredning og overlevelsen af bioaerosoler for hver af disse sygdomme. Page 16 of 34\n17 3.7 UVC-lys - Relevans og muligheder UVC lys har været brugt igennem en længere periode til luftdesinfektion, men er ikke udbredt inden for svineproduktion. Hvorvidt UVC lys kan anvendes, som desinfektion til indsugningsluft i stalde eller lignende faciliteter, er tvivlsomt på nuværende tidspunkt. Dette skyldes dels de massive luftmængder, som skal renses især i sommerperioden. Ikke desto mindre er overvejelserne med luftdesinfektion med UVC-lys til stalde interessante, eksempelvis i de tilfælde, hvor man ønsker at beskytte særligt værdifulde svin. Undersøgelser bekræfter, at antallet af infektioner kan reduceres hvis mængden af bioaerosoler reduceres (Stärk, 1999). Dette kan være interessant hvis man ønsker at sanere en besætning for en aerosolbåren smitte. I sådan tilfælde kan UVC-lyskasser, hvorigennem luften recirkuleres være en mulighed. Det kan ligeledes være interessant i det tilfælde hvor en sygdom volder store problemer i en besætning og hvor reduktion i antallet af bioaerosoler vil kunne afhjælpe problemet. Hvis man vælger at cirkulere staldluften igennem en UVC-lys kasse frem for at øge ventilationen desuden opnås følgende: indsugningsluft skal ikke opvarmes/nedkøles og mindre ammoniakemmision fra staldene. Man skal dog være opmærksom på at der kan forekomme ozondannelse, hvilket er et arbejdsmiljømæssigt problem. Desuden vil støv og partikler ikke blive fjernet fra luften, hvilket også kan udgøre et arbejdsmiljøproblem. En effektiv overfladedesinfektion af materialer eller instrumenter som ikke kan tåle almindelige desinfektionsmidler i vandopløselig- eller gasform. Dette kan eksempelvis være elektronisk udstyr som skal flyttes fra en besætning til en anden besætning. En effektiv desinfektion for at undgå overslæb af bakterier er essentiel. Her kunne UVC-lys måske også være en løsning. Dette er dog helt afhængigt hvilket stykke udstyr som skal desinficeres. For at opnå effektiv desinfektion er et krav at fotonerne skal ramme alle områder, hvori der kan sidde uønsket smitte. Page 17 of 34\n18 4 Eksperimentel undersøgelse Lastbiler med et nyt luftdesinfektionssystem basseret på UVC teknologi ønsket afprøvet overfor den traditionelle SPF-godkendt lastbil. Rensning af indsugningsluft på SPF-godkendte lastbiler gøres med High Efficiency Particulate Absorption filtre (HEPA-filtre) af typen H13/H14. På lastbiler, hvor luftdesinfektionen er baseret på UVC teknik, er opbygget med UVC kasse, hvor luft ledes igennem inden det når transportkassen. Vi ønsker i denne undersøgelse at teste de to luftdesinfektionssystemer under eksperimentelle forhold, hvor vi belaster systemerne ved at forstøve en E. coli stamopløsning ud i luften med en nebulizer. 4.1 Beskrivelse af lastbiler Lastbil hvor luftdesinfektionssystemet er basseret på High -Efficiency Particulate Absorption filtre Lastbilen er en SPF-godkendte lastbil, som på tidspunktet hvor eksperimentet blev gennemført, var fire år gammel. Bilen har tre etager i transportkassen og plads til i alt 300 svin af 30 kg. Lastbilen med HEPA-filter er udstyret med et filtersystem, hvorigennem luften til transportkassen skal passere. Filtersystemet består af en ydre gælleplade, forfilter af filtertypen F9 og et HEPA filter af filtertypen H13/H14. Gællepladerne har til formål at skærme og beskytte filtrene. Dette gør at større partikler, så som sten der slynges om under kørslen ikke beskadiger filtrene. Forfilteret skal fjerne de store partikler. HEPAfiltre af størrelsen H13/H14 fjerner 99,95 99,995 % af de partikler, som når frem til dette filter. Filtrene betegnes derfor også som absolutfiltre. Filtre af denne type er velafprøvede, da de anvendes i vid udstrækning for eksempel i lægemiddelindustrien. Filtrene installeres her i ventilationskanalerne, hvorved man kan opnå sterile områder, som er nødvendig, hvor injektionslægemidler påfyldes flasker. Lastbil hvor luftdesinfektionssystemet er basseret på UVC-lys UVC bilen er et år gammel og har et indvendigt areal på 89m 2. Lastbilen er indrettet med 3 dæk og plads til i alt 445 svin af 30 kilo. UVC-lys er den primære luftrensning og bilen har et tilsvarende forfiltersystem, som den SPFgodkendte lastbil. Dette system består ligeledes af gælleplader, som skærmer for filtrene. Efter gællepladerne ledes luften igennem forfilter af typen F9. Luften ledes derefter videre ind i UVC-lys kassen. I denne kasse sidder 9 kassetter med hver to UVC rør. Disse rør har en styrke på 60/95 watt. Et oliefyr sikrer, at indsugningsluften er opvarmet inden den passerer ind i UVC-kassen. Herudover sikrer en anordning i området hvor luften ledes ind til UVC-lys kassen sikre, at der skabes turbulens i luften i UVC-kassen. Page 18 of 34\n19 4.2 Formål Formålet med denne undersøgelse er, at undersøge effektiviteten af desinfektionssystemet til rensning af indsugningsluft på de to lastbiler. Den ene lastbil har et luftdesinfektionssystem baseret på HEPA-filtre, mens den anden lastbil har et system basseret på UVC- teknologi. Indsugningsluften kontamineres ved, at forstøve en rifimpicin-resistent nonpatogen E.coli opløsning. 4.3 Materialer og metode Eksperimentet er opbygget som en prospektiv undersøgelse med parallel design. Eksperimentet blev gennemført på en dag, hvor prøveopsamlingerne blev lavet i umiddelbar forlængelse af hinanden. Biler Til eksperimentet er udvalgt to lastbiler. Lastbilerne som skulle indgå i undersøgelsen er selekteret. Der er på nuværende tidspunkt kun to lastbiler i Danmark, som har et luftdesinfektionssystem, som er basseret på UVC teknologi. Kapacitet og indretning på disse to biler er identisk. Heraf indgår den ene i eksperimentet. Denne lastbil kaldes herefter UVC-bil. Der findes derimod 96 SPF-godkendte lastbiler (personlig meddelelse, 2013). Opbygningen af disse lastbiler er meget forskellige både når det gælder størrelse, antal af dæk, ventilationskapacitet og opbygningen af luftkanaler. Lastbilen som har et luftdesinfektionssystem basseret på HEPA-filtre er valgt efter pilotundersøgelser. Den bil der blev brugt betegnes herefter HEPA-bil. Bakterier En opløsning af non-patogen rifampicin-resistente, laktose-negative E.coli bakterier forstøves ud i indsugningsluften ved hjælp af en nebulizer. E. coli opløsningen skal have en koncentration på 1 x10 6-1x10 10 CFU pr. ml. Forsøg Der bliver lavet fire forsøgsrunder med og uden hhv. forfilter, UVC-lys/HEPA filtre. Forsøgsrunderne og formålet med hver forsøgsrunde er beskrevet i tabel 4 nedenfor. Tabel 4. Forsøgsrunder i det eksperimentelle forsøg. HEPA-bil UVC-bil Formål med forsøgsopstillingen Forsøgsrunde Forfilter Carbonfilter Forfilter UVClys 1 Ja Ja Ja Ja Tester effekten af filteringssystemet på hhv. SPFbilen med carbon filtre og bilen med UVC-lys som luftdesinfektionssystem. 2 Nej Ja Nej Ja Tester effekten af forfiltrene på bakterierindholdet i indsugningsluften 3 Ja Nej Ja Nej Tester effekten af carbonfilteret hhv. effekten af UVC-lyset på bakterierindholdet i indsugningsluften 4 Nej Nej Nej Nej Positiv kontrol Page 19 of 34\n20 Ved hver forsøgsrunde opsamles luftprøver fra transportkassen i de to biler. Indsugningsluften i bilerne testes også vha. nedfaldsprøver. En komplet beskrivelse af forsøgsproceduren kan findes i bilag 2. Prøveudtagning Luftprøverne udtages med BC 100 air sampler. Dette muliggør reproducerbar kvalitativ måling af luftkvaliteten. Instrumentet til udtagning af luftprøverne, BC 100, virker på følgende måde: luften som man ønsker at undersøge suges ind gennem en si, hvori der er 256 huller. En petriskål med medie, eksempelvis en blodagar er placeret få mm under sien. Luften suges ind i BC 100 med et konstant flow på 16,8 m/s, hvilket svarer til at det tager 30 sek. at udtage en luftprøve på 50 L. Luftprøven indstilles på forhånd til 50 L, 100 L, 200 L, 400 L, 800 L eller 1000 L. Nedenfor på figur 3 er princippet for luftopsamling vist. Figur 3. Billedet illustrerer princippet for udtagning af luftprøverne med BC 100. Nedfaldsprøverne laves på standard blodagarplader og på McConkey agar (Laboratorium for Svinesygdomme, Vinkelvej 13, 8620 Kjellerup, DK). Disse eksponeret 5 minutter eller 10 minutter for luften i transportkassen Mængden af bakterier der opsamles inde i bilerne vil være afhængig af en lang række faktorer. For luftdesinfektionen i forfiltre og hhv. HEPA-filtre og UVC-lys vil effekten afhænge af partiklernes størrelse, sammensætning og partiklens egenskaber. I dette tilfælde arbejder vi med E.coli bakterier. Herudover vil bakterien inden den passerer ind i filteret blive påvirket af miljømæssige faktorer, hvilket ligeledes vil være tilfældet, hvis den skulle passere filtret og komme ind i transportkassen. Eksempler på hvilke faktorer, som kan påvirke bakterien er angivet i tabel 5 herunder. Tabel 5. Oversigt over en række af de faktorer, som kan påvirke resultatet. Bilspecifikke faktorer Miljømæssig uden for lastbilerne Filterfunktion Miljømæssige i transportkassen Konc. af E.coli i luften Forfilter Temperatur Temperaturen HEPA/UVC Luftfugtighed Luftfugtigheden Trykpåvirkning Tryk Andre bakterier Opvarmning af Luftstrømme indsugningsluft Andre bakterier Mængde af indsuget luft Opsamling Metode Mængde Dyrkningsmedie Tidspunkt Lab. undersøgelsesmetode Page 20 of 34


Tagget med jucy - KILROY tv Danmark\nBACK TO KILROY.DK\nTagget med jucy\nJucy EV - en elektrisk autocamper i New Zealand\nDenne nye elektriske autocamper fra Jucy i New Zealand, er en perfekt rejsemakker, hvis du gerne vil opleve det smukke land på en bæredygtig måde.\nChaser autocamper fra Jucy i New Zealand\nDenne autocamper er den ideelle model for 3 personer, der gerne vil opleve New Zealand på et legendarisk road trip.\nCondo autocamper fra Jucy\nDenne autocamper er den perfekte kombination af transport og overnatning, hvis du skal på road trip i USA.\nChamp campervan - Jucy Australia\nCrib autocamper fra Jucy\nDenne model fra Jucy er ideel for 2 personer, der gerne vil opleve Australien sammen.\nJucy Trailblazer og Wavefarer autocamper\nTjek Jucys autocampere ud, og lej din Wavefarer eller Trailblazer hos KILROY.\nJucy Trailblazer autocamper i USA og Canada\nLej denne Jucy Trailblazer autocamper i USA og Canada hos KILROY.\nCampervan i Australien - Jucy Crip campervan - guide\nDenne lækre Crib campervan er fuldt udstyret med alt hvad to rejsende har brug for på turen rundt i Australien. Jucy Crib har en dobbeltseng, gasblus, CD-afspiller, radio, DVD-maskine, køleskab og en køkkenvask. Læs mere om denne campervan:\nAustralien - Jucy Crip campervan\nDenne berømte Crib campervan er fyldt med alt hvad man skal bruge til to personer som drømmer om at opleve Australien. Den har en dobbeltseng, gas komfur, CD-afspiller, radio, DVD-afspiller, køleskab og køkkenvask.\nNew Zealand - Jucy Cabana campervan\nDenne berømte Cabana campervan er fyldt med alt hvad man skal bruge til to personer som drømmer om at opleve New Zealand. Den har en dobbeltseng, gaskomfur, CD-afspiller, radio, DVD-afspiller, køleskab og køkkenvask.\nUSA og Canada - Jucy Trailblazer campervan\nJucys Trailblazer campervan i USA og Canada har alle de moderne features som et lille motorhome skal have f.eks. køleskab, gasblus, håndvask, DVD-afspiller og to behagelige senge hvor der er plads til fire personer. Denne minivan er super nem at styre. Læs mere om Trailblazer Campervan


Køb billige Havearbejde – tilbehør i høj kvalitet online!\nPlantebænke1 Sæder, knæpuder & vogne til havearbejde2\n4x51 4x101 4x201 6x61 6x81 8x101 8x141 42x42x601 60x25x482 3001 405441 405851 420332 437952 1411401 1421211 1421221 1421231 1421241 1421251 1421261 1421271 1423652 Anti7 Dolly1 Græsplæne16 Havearbejde32 Hjem16 Køb16 Metal1 PE6 PE 1 Plant1 Plantebænke2 Sæder4 Transport1 akacietræ2 bakker1 billig16 cm3 for1 fuglenet7 grøn4 have32 havearbejde4 haven4 havetraktor1 hylder2 høj16 kg1 knæleskammel2 knæpuder4 kvalitet16 lufthjul2 massivt2 og2 online16 ormekompost1 potteplantebænk2 rullesæde2 stk1 stk.7 taburet2 tilbehør16 vidaXL14 vogne4 zink2 –16\nBrand: vidaXL Model: vid-40585\nKøb vidaXL ormekompost med 4 bakker 42x42x60 cm - 40585\nDette er en miljøvenlig ormekompost med 4 bakker. Kompostering med orme gør det muligt at omdanne dit køkkenaffald, papiraffald og pap til næringsrig jord til dine planter. Med vores ormekompost bliver hele denne proces hurtigere og nemmere. Du skal blot tilføje en håndfuld orme og dit organiske af..\nBrand: vidaXL Model: vid-142126\nKøb vidaXL Anti fuglenet 2 stk. 8x10 m PE - 142126\nMed vores fuglenet vil dine afgrøder og frugt være effektivt beskyttet mod grådige fugle. Dette sæt indeholder 2 net, så du kan dække flere træer i haven. De fine masker vil sikre, at selv de mindste fugle ikke kan nå dine dyrebare hjemmedyrkede frugter og afgrøder. Da fuglenettene er fremstillet af..\nBrand: vidaXL Model: vid-142124\nKøb vidaXL Anti fuglenet 2 stk. 6x6 m PE - 142124\nBrand: vidaXL Model: vid-142125\nKøb vidaXL Anti fuglenet 2 stk. 6x8 m PE - 142125\nBrand: vidaXL Model: vid-142127\nKøb vidaXL Anti fuglenet 2 stk. 8x14 m PE - 142127\nBrand: vidaXL Model: vid-141140\nKøb Metal Plant Dolly 6 stk - 141140\nDette sæt af plante traller er ideel til at flytte tunge planter, store potteplanter træer, store vaser, eller tunge skraldespande. Lavet af solidt metal, dette sæt af traller er vejrbestandigt og holdbart nok for mange års tjeneste. Med en finish af høj kvalitet, vil disse dollies modstå rust og ko..\nBrand: vidaXL Model: vid-142123\nKøb vidaXL Anti fuglenet 2 stk. 4x20 m PE - 142123\nBrand: vidaXL Model: vid-142122\nKøb vidaXL Anti fuglenet 5 stk. 4x10 m PE - 142122\nMed vores fuglenet vil dine afgrøder og frugt være effektivt beskyttet mod grådige fugle. Dette sæt indeholder 5 net, så du kan dække flere træer i haven. De fine masker vil sikre, at selv de mindste fugle ikke kan nå dine dyrebare hjemmedyrkede frugter og afgrøder. Da fuglenettene er fremstillet af..\nBrand: vidaXL Model: vid-142121\nKøb vidaXL Anti fuglenet 5 stk. 4x5 m PE - 142121\nBrand: vidaXL Model: vid-43795\nKøb vidaXL potteplantebænk med 2 hylder massivt akacietræ og zink - 43795\nDenne potteplantebænk med 2 hylder er ikke kun ideel til praktisk brug som plantebord, men kan også bruges til dekorative formål som plantestativ, når du er færdig med at potte. Potteplantebænken er lavet af massivt akacietræ, der har fået en let oliefinish til at frembringe dets rige, naturlige far..


ODSHERREDS MONSTERBAKKER - Danskebjerge.dk\nPOST DANMARK RUNDT 2013:\nBAKKERNE ER FLYTTET OVER STOREBÆLT\nDet kan godt være, at jyderne har landets højeste bakketoppe, men i årets Post Danmark Rundt er de mest betydningsfulde stigninger primært placeret på Sjælland. Derfor kan det denne gang bliver det sjællandske terræn, der afgør, hvem der ender på podiet.\n[Update: Resultatet af etapen kan ses på Danskebjerge.dk's Youtube-kanal]\nDet er traditionelt de midt- og østjyske bakker, der er de største udfordringer for rytterne i etapeløbet Post Danmark Rundt. Sådan er det ikke helt i løbets 2013-udgave, der skydes i gang 31. juli.\nDanskebjerge.dk har lavet en gennemgang af de seks etapers ruteføring, og den viser bl.a., at ud af de i alt 14 særlige bakkespurter er de 8 placeret på Sjælland. Det vil sige, at kampen om løbets bakketrøje højst sandsynligt vil blive afgjort på de to linjeløbsetaper, der afvikles øst for Storebælt.\nUdsigt ud over Kårupvej, der falder ned mod Sejerø Bugt.\nNår det gælder antallet af højdemeter på de 14 bakkespurter, er det næsten helt lige mellem Jylland og Sjælland (godt og vel 300). Men ser man på, hvilken af disse 14 spurter der ligger på den hårdeste stigning, er det igen det sjællandske landskab, der vinder: Kårupvej i Nordvestsjælland er med sine 71 højdemeter den stigning, der har den største højdeforskel.\nSamtidig har Kårupvej et lidt drilsk forløb og en maksimal stigning på hele 15 procent (opmålt af Danskebjerge.dk). Derfor er den efter Danskebjerge.dk's vurdering den mest krævende stigning overhovedet i dette års Post Danmark Rundt.\nDet er ellers normalt på den traditionsrige Vejle-etape, at de stærkeste ryttere bruger terrænet som springbræt til afgørende fremstød. Men i år kan Kårupvej-bakken og stigningerne ved Høve få en tilsvarende rolle. Løbsdirektør Jesper Worre har da også på løbets egen hjemmeside udtrykt forventning om, at 4. etape "får indflydelse på klassementet".\nLæs mere om tre af de nordvestsjællandske monsterbakker her.\nAlle fotos på denne side: Danskebjerge.dk.\nSe også: Tre benhårde bakker i Odsherred Danmarks 10 hårdeste Typiske bakker i Danmark Rundt


Kort videre - Erik B. Jørgensen\nHjem/Indlæg/dit eventyr/Indlandsisen/Indlandsisen 2016/Dagbog, Indlandsiskrydsning 2016/Kort videre\n2022-01-11T03:24:05+02:00By Erik B. Jørgensen|Categories: Dagbog, Indlandsiskrydsning 2016, Indlandsisen 2016|2 Comments\nSelvfølgelig kom der kraftig vind i løbet af natten, jeg var seriøst ved at frygte, at vi ikke kunne kom afsted i dag. Klokken 7 stod jeg op, uden at vække de andre. Jeg tog tøj på og gik ud og kikkede. Det blæste en god vind fra syd, men masser af snefygning, skyerne lå lavt, men over det hele var der blå himmel og sol. Det virkede heller ikke så koldt, senere tjekkede jeg termometeret, det var minus 10 grader.\nJeg vækkede alle og skød afgang en halv time, men håb om vinden lagde sig lidt mere. Selvfølgelig lage vinden sig ikke, så vi drog afsted i 10-15 m/s fra syd, lige skråt ind i hovedet. Vi fandt ind i rækken og gik der ud af, nu var det spændende hvordan alle havde det. Vinden gør det ikke lettere at finde den rette påklædning og få beskyttet ansigtet, uden at solbriller eller skibrillerne dugger. Nadja virkede friskere og Monica har ondt i fingrene og de skal holdes varme, så hun har svært ved at bruge stavene ret meget. Derfor omfordelte vi nogle kg igen.\nTempoet var ikke højt, men det gik, forholdene taget i betragtning. Det stod hurtigt klart det ikke blev en lang dag. Vejret trak ekstra energi, sneskagler tog toppen af farten. Ud over det var det vigtigt at alle forblev varme, især Monica’s finger. Vinden gjorde det let for mig, fordi alle kunne forholdsvis let holde retningen, alle viste at vinden skulle bare stå rigtig irriterende ind i hætten.\nSådan sled vi der ud af, men efter time 4, snakkede jeg lidt med alle og besluttede at slå lejr efter næste time. Men efter 45 min var det nok, flere var kolde. Vi slog lejr og byggede snemure. Nu er vi som altid i vores telte og samler kraften til den videre tur. Det var dejligt at komme videre, men ikke helt nok. Vi må give den gas, når det går nedad og vejret bliver bedre. Det er om at bruge vores kræfter klogest også må vi håbe vejret er med os de sidste uger.\nDato: 18 april\nKm/km i alt: 13,8/252,5 (forventer i alt ca. 570 km)\nVejr: minus 13-10 grader. 10-15 m/s fra syd, masser af snefygning. Lave skyer over det blåhimmel og sol.\nP.S: \tHusk at følge med, undervejs på vores GPS-kort, hvor du kan se LIVE hvordan det går: komud.dk/gps-kort/ \nLæs meget mere om hvordan du kan krydseindlandsisen her, beskrivelse, billeder, videoklip og krav: diteventyr.dk/kryds-indlandsisen\nTommy Albertsen 19. april 2016 af 19:48\nUfatteligt godt kæmpet, og man kan jo ikke være andet end fuld af beundring for hele flokken.\nBedste hilsner fra det danske til jer alle, og ikke mindst til Nadja. God bedring, søs. Kender jeg dig ret, så sprinter du de sidste 30 km :-)\nCharlotte 19. april 2016 af 09:11\nHåber snart at vejret kan være med jer…. sådan rigtigt! Vi går jo her og klager over det kolde vejr og den “hårde blæst”, men det er da ingen ting i forhold til jeres vejrsituation. Håber på fuld skrue fremad for jer – vi glæder os til at I kommer hjem.\nStore kram til Josefine (Alberte kan nu sige moster – så det er helt forståeligt :-) )


Sidste klip for københavnere - Kristeligt Dagblad\nSidste klip for københavnere\nEt københavnsk klippekort til to zoner. Kortene kan bruges juni ud, men sidste mulighed for at købe et er i morgen.\nI morgen langes de sidste pap-klippekort over disken i hovedstadsområdet. Kritik af rejsekortet har udskudt klippekortets levetid flere gange undervejs\nIgennem 40 år har de været mange københavneres faste følgesvend. I begyndelsen var de kun gule, men siden kom der også blå og efterhånden flere farver. De blev skabt til bus- og togtrafik, men princippet har været en inspiration for såvel måden, Statens Uddannelsesstøtte udbetales på, som måden, trafiksyndere bid for bid kan miste kørekortet på.\nI morgen ophører salget af klippekort i hovedstadsområdet. Kortene kan imidlertid bruges frem til den 30. juni, og derfor har københavnere været ude at købe kort, de kan bruge i de kommende måneder.\nIfølge Christian Linnelyst, salgschef i DSB, har salget af klippekort været stabilt frem til midten af januar, men især den seneste uge har der været et markant øget salg til klippekort-hamstrende københavnere. Samtidig er salget af rejsekort dog steget tilsvarende.\n”Det ser ud til, at mange har ventet til sidste sekund med at tage stilling,” siger han.\nNår de sidste klippekort er købt i morgen, er det definitivt slut med at få klippekort i Københavnsområdet. I forvejen har kollektive trafikanter på det øvrige Sjælland, Lolland-Falster samt det nordlige og sydlige Jylland allerede taget afsked med klippekortene, mens kunder hos midtjyske Midttrafik, fynske Fynbus og bornholmske BAT endnu en tid kan beholde deres kort.\nI flere omgange er det ellers lykkedes københavnerne at forlænge klippekortets levetid. Oprindeligt var planen, at det skulle ophøre i sommeren 2013, men dette blev udskudt først et år og siden yderligere et halvt år. Udskydelsen skyldtes i høj grad tekniske vanskeligheder med rejsekortet, som erstatter klippekortene, men formentlig også, at københavnerne har holdt af klippekortene, vurderer trafikforsker Per Homann Jespersen fra Roskilde Universitet.\n”Københavnerne har haft mulighed for at bruge klippekort mere varieret end folk i andre landsdele, og på nogle punkter har de været smartere at bruge end rejsekortet,” siger han.\nSøren Englund, centerchef hos Movia, tror ikke, at københavnerne er større klippekortnostalgikere end andre danskere. Han peger i stedet på, at den kollektive trafik i hovedstaden er langt mere kompleks, har langt flere passagerer og omfatter langt flere forskellige transportformer - busser, DSB-tog, S-tog, lokalbaner og Metro - end i det øvrige land.\n”Når noget skal forandres, skal vi lige vænne os til det, men tallene viser, at det allerede er lykkedes at rykke mange over til rejsekortet,” siger han.\nI 2012 solgte Movia 85 millioner klippekortrejser og to millioner rejsekortrejser. I 2014 var det ændret til 50 millioner klippekortsrejser og 30 millioner rejsekortrejser.


Uncategorized – Come Sew!\nHvad er min stil egentlig?\nNår jeg har læse sy- eller designblogs, har en af de første ting der bød mig velkommen, næsten altid været en beskrivelse af personens stil og interesser inden for syning. Det har slået mig at mange kan lide at sy efter vintage mønstre, men at der i hele taget bare er rigtig mange forskellige stilarter derude.\nSå jeg overvejede selvfølgelig om det også skulle være noget der stod på min blog, “hej jeg kan lide…”, men hvad kan jeg egentlig lide. Hvad er min stil? Har jeg en kombination af stilarter eller er mit skab bare et kaos af glitrende impulskøb og praktisk tøj?\nJeg ved jeg generelt tænker en del over hvad jeg skal have på på arbejde, at have noget passende på. I den forbindelse har jeg en tendens til at klæde mig i tøj som jeg anser (håber på) giver et indtryk af kompetence og tilgængelighed. Jeg skal helst udstråle at jeg kan give dig et godt svar på det spørgsmål du måske har, og gre dig tryg ved at stille det. At være for fin eller for nusset er altså begge dele en no-go. For sexy, elitært eller arty er ligeledes no-go i min bog. Generelt skal de fleste i alle aldersgrupper kunne føle sig tilpas i mit selskab, så det prøver jeg at oversætte i mit tøj.\nI min fritid går jeg mere i praktisk og komfortabelt tøj. Det er ikke mange byture jeg tager på, så det er lidt so-so med cocktailkjolerne.\nJeg tror aldrig jeg har udviklet det helt store forhold til tøj. Jeg voksede op som en buttet pige og er forblevet sådan hele mit liv. At finde tøj dengang var bestemt ikke let. Jeg udviklede mig også tidligt og generøst, så ligepludselig blev det også en hel bh-situation jeg stod i. Med det mener jeg at jeg sjældent kunne passe andet end de meget dyre lingeri bh’er som “rigtige voksne kvinder gik med”. Og selv mange af dem sad mærkeligt og var ubehagelige.\nSå for en stor del af mig liv handlede tøj ikke om “hvad jeg kunne lide” men om “hvad jeg kunne passe” og selvfølgelig hvad der var råd til. Det tøj som mine kammerater gik med passede slet ikke mig og hvad jeg kunne passe kom fra de butikker mine bedstemødre handlede i, hvilket var om muligt mere stigmatiserende end det at være overvægtig. Så mit valg faldt på en mere unisex løsning, jeans, hættetrøjer og t-shirts, som jeg kunne gemme mig i, og som ikke var for småt. Det værste jeg vidste var når jeg ved særlige lejligheder skulle have noget pænt tøj på, og jeg måtte ud af mine tøj-gemmer og igen føle mig til grin når intet passede eller klædte mig.\nHeldigvis er der sket meget siden da. Der er kommet meget mere tøj og undertøj i store størrelser, det er blevet billigere og lettere tilgængeligt. Så i kan tro jeg har taget revanche. Ikke nogle hættetrøjer i sigte i mit skab, og mit forold til min krop er blevet meget bedre. Jeg har skuffer fyldt med BHer og elsker at købe nyt undertøj. At købe almindeligt tøj er dog stadig ikke noget jeg synes er særlig fedt, for selv om jeg kan få tøj der er “stort nok” sidder det stadig mærkeligt, passer mig det ene sted og strammer et andet. Pasformen er bare næsten altid off.\nMen nu syr jeg, så nu er det jo kun mine evner, budget og kreativitet der sætter grænserne, så hvad kan jeg egentlig lide? Hvad vil jeg egentlig have?\nInspireret af EmeraldErins egen søgen efter hendes stil og en sammenhængende tøjsamling besluttede jeg at prøve at lave en look book /moodboard for det kommende efterår/vinter på pintrest (Hun har i øvrigt en rigtig fin blog, og laver tilmed lingeri!). Indtil videre ser det ud til at jeg virkelig godt kan lide hvide skjorter, store striktrøjer, små prinsesseagtige bluser, tøj i lag, ruskind, broderet/blondetøj og tøj med fine detaljer. Her er et par eksempler:\nNår det kommer til farver er jeg nok til nogle kølige pasteller og naturlige toner.\nNår det kommer til design derimod er jeg mere splittet. Ofte føler jeg der er lidt forskel på hvad jeg egentlig kan lidt og hvad jeg ved klæder mig. Skal alt ens tøj vise ens krop fra dens aller bedste vinkel altid eller ej. Jeg er lidt udmattet af hele tiden at føle at mit tøj skal skjule/fremhæve et eller andet, med divers optiske illusioner (sort slanker, vertikale striber er godt.. bla bla). Jeg vil selvfølgelig gerne se godt ud men nogle gange så tænker jeg at der er mange måder at se godt ud.\nTag endeligt et kig på min lookbook: lookbook efterår. Og hvis du har nogle forslag til mig, så vil jeg elske at høre dem.\nHar du en stil? Og hvordan vælger du tøj? Har du en lookbook der kan inspirere mig?\nDet var vidst det for nu, smid mig endelig en kommentar, alle kommentarer er velkommen og værdsat.\nSådan, min første blogpost. Hurra for mig!\nEfter længe at have kigget på andres syblogge , blevet inspireret og imponeret over deres mange flotte kreationer, har jeg endelig besluttet at lave min egen blog. Som du nok har lagt mærke til er min blog lidt under opbygning, men jeg lover den skal nok blive flot! Amager!\nIndtil videre er status den, at jeg kan lide det! Jeg kan snakke til hele det store internet om syning, syning og mere syning. Det er fedt. Så lad mig ligge ud med at fortælle hvad jeg arbejder på i øjeblikket, inden mine ord løber af med mig.\nSom du nok har regnet ud, er jeg ret ny i denne sy-verden. Min mor syede en del da jeg var barn, men det var aldrig noget der helt fangede mig den gang. Først efter jeg blev voksen, begyndte den side af livet at interessere mig og jeg begyndte at se en masse youtube sy-tutorials.\nMy sewing machine: Brother DS-120.\nFor et år eller to siden hoppede jeg så ud i det og købte min symaskine som du kan se her. Det er en Brother DS-120 og indtil videre har jeg været rigtig glad for den. Efter en passioneret opstart endte den dog på en hylde da jeg fik en skulderskade.\nEn dag for ikke så lang tid siden, var det lige som om jeg begyndte at tænke lidt på syning igen. Jeg ved ikke helt hvad der satte det i gang, men en dag tog jeg maskinen ned, og næste dag stod jeg i Stolhallen og kærtegnede endeløse ruller af stof. Siden da har mine tanker kredset om syning og min symaskine har fået et nyt og mere prominent sted i mit hjem.\nAt sige at syning er blevet en passion, er nok ikke helt dækkende. Til tider føles det som en besættelse. Hvis min fritid ikke bliver brugt på min kæreste, venner eller familie er der en god chance for at jeg enten er ved at sy eller læse en syblog, se en sytutorial, eller andet syrelateret. Hvor end jeg går fælder jeg små mangefarvede sytråde, og hvis du ser jeg kigger på dig med et lidt fraværrende blik er det nok fordi jeg kan lide dit tøj og prøver at regne ud hvordan det er konstrueret eller hvad det er lavet af.\nDet er som om en hel ny dimension har åbnet sig for mig, og ting som før var en del af baggrunden træder nu frem i fuldt perspektiv og giver ny mening på nye måder. Det er bare helt fantastisk!\nSå hvad er jeg igang med lige nu?\nJeg er blevet meget inspireret af alle de sy-udfordringer og sociale sy events som der eksisterer i blogland og jeg har derfor sat mig selv min egen lille sy-udfordring som jeg kalder “De Første Ti”.\nPlannen er simpelt hen blot at jeg skal sy ti stykker tøj af eget valg, enten fra egne eller kommercielle mønstre. Der er ikke nogen tidsgrænse eller anden sådan regler. Det handler egentlig bare om at have et lille mål/en retning at arbejde hen i mod, så jeg holder ved og kan gøre status og give mig selv et klap på skulderen når jeg kommer dertil.\nJeg har ikke nogen plan på forhånd om hvad De Første Ti kommer til at blive, men indtil videre så har det været meget basalt tøj, t-shirts, bukser osv. Jeg har ikke kastet mig ud i de helt store balkjoler endnu.\nDe Første Ti handler også om at kaste sig ud i det, at komme videre med tingene når de ikke helt gik som man ønskede og ikke blive overvældet af præstationsangst. Om at accetere at jeg er ny og jeg laver fejl, og så komme videre derfra. Hele tiden i gang med at lære og udvikle mig.\nJeg er ikke den helt store fotograf, men jeg skal gøre mit bedste for at vise jer hvad jeg laver, og når lejligheden byder sig, vil jeg få nogle mere dygtige mennesker til at tage et par billeder til mig. Men i skal nok forvente en lidt teksttung blog.\nHvad med dig? Hvorfor er du her? Elsker du også og sy og er du ny som mig, eller mere erfaren?


3 Rue Mozart, Cannes, Frankrig\nDet 2 stjernede Ibis Budget Cannes Centre Ville har tæt på Musee Bonnard kun 2 km væk.\nIbis Budget Cannes Centre Ville er placeret 4,4 km væk fra Fort Royal. Ejendommen ligger inden for 1 km fra byens centrum.\nIbis Budget Cannes Centre Ville tilbyder indkvartering i 102 værelser komplet med varme, en personlig computer, et skab, buksepresse og lydisolerede vinduer. De byder på badeværelser med en bruser og gratis toiletartikler.\nGæsterne kan slappe af på hotellets bar med en favoritdrink. Gæsterne kan spise på Cocoon KF og Bijou Plage, der ligger inden for en 5 minutters gåtur fra mødestedet.\nDet tager en 15 køretur for at komme til Mandelieu lufthavn.\nIbis Budget Cannes Centre Ville, Frankrig\nA Good Nite At Nimman *** Chiang Mai\nSilver Star ** Vernon\nAura Mumtaz Mahal *** Agra (Uttar Pradesh)\nOrnum House *** Beauly\nBe And Be Bed & Breakfast Kelowna\nDolrina Guest House Vagator\nRed Squirrel Mottistone\nConcorde El Salam ***** Kairo\nCopthorne King's **** Singapore


Billeje Frankrig - AirportDesk\nFor at leje en bil, skal du være mindst 21 år gammel (alder kan variere fra bil kategori) og have haft dit kørekort i 1 år. Et gebyr for ung chauffør under 25 år, kan opkræves.\nSikkerhedssele er obligatorisk, og børn skal være mindst 10 år gammel for at sidde på forsædet. Børn til 3 års alderen skal sidde på en barnestol. Der køres på højre side af vejen, og bøder kan betales på stedet (i euro eller rejsechecks).\nFartgrænsen i byen er 31mph/50km/t, på landeveje 68mph/110km/t og på motorveje 81mph/130km/t.\nKørsel i Frankrig med en udlejningsbil\nNetværket af 'autoroutes' er meget god. Ud af de 40.000 kilometer veje, er omkring 10.000 kilometer firesporet motorveje, og mange af disse er betalingsveje (autoroutes a peage). Mange veje er stadig genstand for diskussion på grund af trafikpropper mellem slutningen af juli og den første del af september. De fleste af problemerne opstår langs 'route de Soleil'. Trods disse problemer, er Frankrig et tilgængeligt land, og de større byer er nemme at nå.\nFra Paris er der hurtige forbindelser til andre byer: Paris-Nantes, omkring 340 kilometer, Paris-Lyon 395 kilometer og Paris-Bordeaux lidt længere: Omkring 500 kilometer. Lande, der ligger nord for Paris, kan også nås nemt, en køretur fra den franske hovedstad til Bruxelles (Belgien) tager ikke mere end to og en halv time.\nUdleje en bil i en af de sydlige byer resulterer i andre muligheder, for eksempel Bordeaux. Fra denne by kan en rejse til Spanien let arrangeres, fra byen Nice kan man rejse til Italien og fra Lyon anbefales en tur til Geneve (Schweiz) (omkring 110 kilometer).\nUdleje en bil i Frankrig\nAlle de største lufthavne tilbyder flere biludlejningsselskaber, som man kan vælge imellem. Fra Paris, Bordeaux, Nice og Lyon kan flere virksomheder fremme biludlejning. Firmaer som Avis, Budget, Europcar, Hertz, National og Sixt er til stede i de fleste lufthavne.\nEn anden mulighed er at udleje en bil gennem EasyTerra, en hjemmeside, hvor priserne for lokale biludlejningsselskaber sammenlignes for din bekvemmelighed.


Tilmelding nu åben for International Symposium on SPM og optisk pincet\nJPK Instruments er glade for at meddele, at registreringen er nu åben for den tiende årlige internationale symposium om anvendelse af scanning probe mikroskopi (SPM) og optisk pincet. Den symposier vil blive afholdt på 5-6 Oktober 2011 i Berlin med fokus på applikationer udviklingen inden for biovidenskab. Disse møder fortsat højt respekteret på den internationale biovidenskab møder kalender. Mere end 100 forskere fra hele verden forventes at komme til Berlin for at diskutere deres resultater og udveksle videnskabelig viden i en afslappet og uformel atmosfære. Publikum på en af de sessioner af 2010 JPK workshops. Dette års talere kommer fra Europa og Kina og vil præsentere nye forskningsresultater på en bred vifte af emner. Disse spænder fra enkelt molekyle kraft spektroskopi til torsionale trykke AFM. En ny metode til kræft opdagelse ved at stikke de elastiske egenskaber af celler er en af de mange ansøgninger. I den optiske pincet del af programmet, omfatter bidrag til studiet af mucin selv-interaktioner, og hvordan den celle-celle adhæsion af enthrocytes kan studeres ved hjælp af såvel optiske pincetter og AFM. Mødet vil også byde på plakaten sessioner, hvor deltagerne opfordres til at fremvise deres arbejde til deres kammerater med til at gøre det til en mest interaktive videnskabeligt møde. Disse traditionelt tiltrækker en høj standard af arbejde at tilbyde de studerende mulighed for at præsentere plakater sammen med førende forskere. Annoncerer dette års møde, sagde Torsten Jahnke, Chief Technical Officer JPK, "højttaleren listen er helt i top igen. Det er givende, når det hårde arbejde at sammensætte tilfælde at have sådan en god liste af top folk som talere. Jeg glæder mig frem til den populære plakaten konkurrencer og se de seneste forskningsaktiviteter af vores delegerede. " Hvis du vil vide mere eller til at deltage i denne prestigefyldte møde ved at besøge NanoBioVIEWS hjemmeside, www.nanobioviews.net eller klik her og downloade hele 2011-programmet ( http://www.nanobioviews.net/spm-optical-tweezers/spm-optical -tweezers11-program1.pdf ). Med efterspørgsel efter pladser forventes at være højt igen, er delegerede inviteret til at registrere dig på linie så hurtigt som muligt. JPK udvikle, konstruere og fremstille instrumentering i Tyskland til verdens-anerkendte standarder for den tyske finmekanik, kvalitet og funktionalitet. For yderligere oplysninger om NanoWizard AFM og andre produkter i JPK familie af bio-og nanoskala instrumentering, kan du besøge JPK hjemmeside ( www.jpk.com ) Download PDF CopyView Supplier Profile


Inferno Joker spillemaskine\nPræmie på betalingslinjerne læses fra venstre indtil højre. Du skal som minimum eje 3 ens symboler på en retning for at vinde. Scatter symbolet gavegiver gevinst på alle aktive linjer. Man vil kun få udbetalt den højeste gevinst på en gevinstlinje. Hvis man for eksempel får to vinderkombinationer på en linje, vil du kun få udbetalt den største af dem. Samtlige 5 linjer på Mystery Joker er faste. Det vil sige at man ikke kan slå nogle af kompagni fra, du spiller derfor automatisk på dem alle. Fordi alle gevinstlinjerne er aktive, vil du få gevinst hver gang du får 3 matchende symboler. Hvor mange hjul er der på Mystery Joker?\nWindows App er ikke tilgængelig Du kan spille med den mobile browser, såfremt du ikke ønsker at downloade applikationen. Både desktop-versionen og den mobile afart arbejder med RNG algoritmer til sportslig spil, så det er tilfældige numerus, der bliver genereret, så du ikke bliver snydt. Faktisk har Mr Green en af de højeste udbetalingsprocenter pr. branchen med en procent som ligger et godt sted mellem 90 plus procent. I forbindelse med sikkerheden barriere det nævnes at applikationen har lindre integreret sikkerhedssoftware. Hjemmesiden er beskyttet imod trusler, men applikation er designet indtil at spille på fuldstændig sikker bestemt, som mange går eller bør forløbe højt op i, når det aktiehandler om personlig betalingsinformation. Derfor foretrækker vi Mr Green mobil app, som er gratis at downloade.\nVores samlede indtryk Sådan spiller du Inferno Joker I spillet mødes du af fem hjul, tre rækker og fem faste betalingslinjer. Inferno Joker er selvfølgelig tilgængelig på enhver enhed, og man kan spille med et stort spændstighed af indsatser. Spilleautomaten har ikke noget Wild-symbol. Til gengæld er gameplay pr. høj grad anlagt på Inferno Joker Respin-funktionen og på Scatter-symbolet. Symboler, Respin og Scatter Så snart et Scatter-symbol lander på den midterste hjul, aktiveres Respin. Den midterste hjul låses, plus de resterende hjul ruller uden aktiveringsindsats. I Respin-spillene låses de hjul der lander på et Joker-symbol, og nedgøre omdannes til Scatter-symboler. Dette gentager sig så længe et eller flere baghjul der spinnes lander på et Joker-symbol på en vilkårlig position.\nKontrollen over spillemaskinen Hugo 2\nOptjene helt regler til udbetalingen


Instagram-brugere med flere konti kan nu let skifte mellem dem i Instagram-appen. Denne funktion, der rullede ud i begyndelsen af 2017, var længe forsinket, da brugerne havde bedt om en løsning til hurtigt at skifte mellem konti i lang tid. Før opdateringen var brugerne nødt til at logge ud af en konto og logge ind på en anden hver gang de ønskede at kontrollere det eller var underlagt tredjepartsapps - hvoraf mange faktisk gjorde det vanskeligt at hoppe fra en konto til Næste. I en tid med øjeblikkelig tilfredshed var dette meget ineffektivt.\nNu har Instagrammers muligheden for at tilføje op til fem konti til Instagram-appen, hvilket betyder at du, din kat, din baby og flere livløse objekter i dit liv hver kan have en platform til at udtrykke sig, hvad enten ved at sende eller genudlægge fotos, GIF'er eller videoer. Selvom du måske aldrig akkumulerer så mange tilhængere som Selena Gomez eller den portugisiske fodboldspiller Cristiano Ronaldo (disse to har de fleste Instagram-tilhængere i verden og topper mere end 150 millioner), kan du stadig nyde det øjeblik, hvor et af dine fotos modtager det afgørende 11. lignende, og din generelle eksistens valideres kortvarigt.\nDu er godt på vej til berømthedsstatus, hvis du bruger nedenstående trin til, hvordan du administrerer flere Instagram-konti.\nSådan tilføjes en ekstra Instagram-konto (r)\nInstagram har gjort processen med at tilføje yderligere Instagram-konti til appen enkel nok. Når du har startet appen, skal du gå til din profil (ikonet eller billedet længst til højre langs bunden), vælge menuen i øverste højre hjørne af det næste skærmbillede og derefter Indstillinger.\nRul derefter ned, vælg Tilføj konto, og indtast det ønskede brugernavn og adgangskode til den konto, du vil tilføje. Hvis du har oprettet flere Instagram-konti, kan du få adgang til underretninger for hver på den tilsvarende profil. Du kan ændre dine meddelelsesindstillinger for hver af dem.\nSådan skifter du mellem konti\nPå dette tidspunkt har du, din curmudgeonly kat og dit ulykkelige terrarium hver deres egen Instagram-konto. Nu skal du vide, hvordan du skifter mellem dine forskellige konti. Gå til din profilside, og tryk på dit brugernavn øverst på skærmen. Du har derefter mulighed for at vælge fra en liste over konti, der er knyttet til din specifikke app. Du har også mulighed for at tilføje endnu flere konti.\nSådan fjernes en konto, du har tilføjet\nOK, så nyheden er forsvundet, og den nyligt tilføjede konto panorerer ikke rigtig som du havde håbet. Det sker for de bedste af os. Heldigvis er det let at slette den gamle konto og gå videre med andre potentielle kunder. Når du har indlæst din Instagram-profil, skal du vælge menuen øverst til højre på skærmen og derefter Indstillinger. Rul ned og vælg Log ud af [brugernavn] mulighed. Hvis du ønsker at bruge kontoen igen i appen, skal du logge ind igen.\nHvis du er over Instagram-spillet helt og ønsker at fjerne alle dine konti fra din enhed, kan du også vælge Log ud af alle konti for at gøre det. Men vær ikke for hurtig, en kvantevirkelighed kan let stå på spil. Når alt kommer til alt, hvis et træ falder i skoven, og ingen er omkring for at dokumentere det på Instagram, giver det en lyd? Det er et godt spørgsmål. Hvis du vil slette din Instagram-konto permanent, i stedet for bare at logge ud af den, har vi også en guide til dig, så du kan sige farvel en gang for alle.


Ny lokal kæmpe-pulje på 300 millioner kroner skal sikre fibernetværk til hele Sydjylland - Computerworld\nSE (Syddansk Energi) opretter lokal bredbåndspulje med 300 millioner kroner, der skal bruges på at etablere fibernet til områder i Syddanmark, hvor det ellers ikke kan svare sig at rulle bredbånd ud. Pengene kommer fra salget af Dong.\n8. februar 2017 kl. 07.44\nSE (Syddansk Energi) afsætter 300 millioner kroner til bredbåndsprojekter i Syddanmark i en stor pulje, SE Bredbåndspulje.\nDet sker i kølvandet på uddelingen af de første 80 millioner kroner fra Enerigstyrelsens bredbåndspulje i december i fjor. De blev fordelt mellem 31 bredbåndsprojekter rundt omkring i landet.\nDet kan du læse mere om her: Så er bredbåndspiljens vindere fundet. Her er der udsigt til bredbånds-støtte.\nKun fire af SE's 29 bredbåndsprojekter opnåede imidlertid støtte. Og ifølge selskabet er behovet og efterspørgslen efter højhastigheds-bredbånd meget stort i området.\nEnergistyrelsens egne tal viser da også, at der blev søgt om meget forskellige beløb til bredbåndsprojekter - lige fra 122.000 kroner til 6,4 millioner kroner.\nMange fik afslag.\n"Den første uddelingsrunde vidner om en større efterspørgsel, end den offentlige bredbåndspulje har haft midler til. Så nu træder vi til fra privat side og støtter op om samme ambition," lyder det fra Niels Duedahl, administrerende direktør i SE.\nEnergistyrelsens bredbåndspulje, der dækker projekter i hele landet, er på i alt 200 millioner kroner. De skal fordeles over fire år med 40 millioner kroner i 2017, 2018 og 2019, og puljen er målrettet områder, hvor der ikke er adgang til mindst 10 Mbit/s i download og 2 Mbit/s i upload.\nDet betyder altså, at Syddanmarks lokale pulje bliver væsentligt større end Energistyrelsens samlede investering til støtte til bredbånd til hele Danmark.\nDe 300 millioner kroner er en del af penge, som SE tjener på salget af sine Dong-aktier.\nSE solgte i forbindelse med børsnoteringen af Dong 10,8 millioner aktier i selskabet, hvilket indbragte omkring tre milliarder kroner.\nI januar satte SE sine sidste 3,6 millioner Dong-aktier - 0,9 procent af den samlede aktiekapital - til salg. Den samlede værdi af disse aktier var i januar lige under en milliard kroner.\nDet er hensigten, at pengene ikke mindst skal gå til at lægge fibernet ud til de tyndtbefolkede områder, som det ellers ikke er rentabelt at føre højhastigheds-bredbånd ud til på normale vilkår.\nSelskabet meddeler, at det hidtil har været ambitionen at give 97 procent af dets brugere mulighed for højhastigheds-bredbånd. Med de 300 millioner kroner i baghånden bliver målet nu at få alle med.\n"Dermed vil det være meget tæt på 100 procent af andelshaverne i SE's syddanske område, der vil blive tilbudt at blive koblet på nettet," lyder det fra selskabet.\n"Med SE Bredbåndspulje vil vi støtte de lokale bredbåndsprojekter, som ellers ikke ville være blevet gennemført, da omkostningerne i disse områder er så høje, at det er meget svært at regne den hjem - selv med vores lange investeringshorisont," oplyser Niels Duedahl.\nPengene vil blive fordelt over en årrække. De første 11 millioner kroner er blevet afsat til syv projekter under Stofa. Disse projekter omfatter 282 boliger, som nu skal have lagt fibernet ind.\nEt af projekterne er ifølge SE et fiberprojekt på den lille ø Mandø, hvor man i Mandø Fællesråd længe har forsøgt at få etableret fibernet på øen til gavn for både turister og øens indbyggere.\nFællesrådet fik fornylig afslag på støtte fra Energistyrelsens bredbåndspulje.