Sofie Langes hjemmegym: »Tænk, at så simpelt et remedie kan hjælpe så meget« / Interview\nDet kræver styrke at rende rundt med et kamera på skulderen, fortæller tv-tilrettelæggeren, der under corona har sværget til social (distance-) træning.\nTv-tilrettelægger Sofie Lange giver gode råd til hjemmetræningen. (Foto: Alona Vibe.)\nDer er forestillingen – om de der morgener, hvor man står op, fem minutter før vækkeuret ringer, blender en greenie og løber solen op rundt om søerne, før man tjekker ind til crosstrainer, bænkpres og håndvægte i fitnesscentret. Men så er der også den forbandede virkelighed, hvor kroppen ikke altid har helt samme livsambitioner.\nOg er der noget, the ‘rona virkelig har sat på prøve det seneste halve år, ja, så er det selvdisciplinen. For selv om der i sommer igen blev åbnet op for adgangen til fitnesscentre, sportshaller, yoga- og pilatesstudier, så er det måske ikke alle, der har lyst til at rende rundt blandt andre svedende og spritte kvadratmeter for at kunne få lov til at gaine.\nMen hvad gør man så? Man får styr på sit hjemmegym. Og spørger man tv-tilrettelægger Sofie Lange, som i 2017 tegnede et portræt af Gina Jacqueline i DR3-dokumentaren ‘En sugardaters fortælling’, så har hun ét overordnet råd: Find nogen at stå til ansvar overfor.\n»Jeg ville da ønske, at jeg var hende, der helt af sig selv tog turen rundt om søerne tre gange om ugen. Sådan er det bare ikke. Og der har jeg bare fundet ud af, at jeg bedst kommer afsted, hvis jeg har en aftale, jeg skal overholde«.\nI øjeblikket har Sofie Lange sin daglige gang på DR Ung, hvor hun udvikler og pitcher nye programforslag til DR3 og DR2+. Men faktisk har hun en fornem fortid som fitnessinstruktør.\nHer fortæller hun om sine erfaringer med selvdisciplinen og de ting, der har hjulpet hende til den bedste træning uden for centrene.\nEt opslag delt af @sofielange den 21. Feb, 2019 kl. 2.11 PST\nNogen at måle sig med\nTræning har altid været noget, Sofie Lange har prioriteret. Det er nemlig langt federe at rende rundt med et kamera på skulderen, hvis kroppen samarbejder. Men den seneste tid har det ikke kun været corona, der har udfordret selvdisciplinen. Hun er nemlig gravid.\n»Jeg havde egentlig set mig selv som én, der bare løb rundt med den perfekt trænede krop og en lille strutmave. Men altså … hvidt brød er også godt«.\nDet er med andre ord ikke blevet meget nemmere at få klaret træningen derhjemme. Og der har det været ekstra vigtigt for hende med lidt hjælp udefra, fortæller hun.\n»Jeg er nok mere konkurrencedrevet, end jeg helt vil indrømme. Ikke fordi jeg har et vanvittigt vindergen. Men jeg har brug for nogen at måle mig med og se op til. Derfor har jeg altid elsket at træne med andre«, siger hun og fortsætter:\n»Det gør mig enormt glad, når det lykkes med nogle gode træningsvaner. Jeg filmer jo selv, når jeg ikke render rundt med den her mave. Og det er hårdt arbejde. Så hvis jeg ikke skal gå fra en arbejdsdag med ondt i ryggen, bliver jeg nødt til at opbygge en nogenlunde styrke i mine arme, ryg og skuldre«, siger hun.\nOg så er hun ikke bleg for at indrømme, at det også handler om forfængelighed.\n»Jeg ser simpelthen mildere på mig selv i spejlet, når jeg får trænet. Andre vil måske ikke kunne se en forskel, og måske er den ganske lille. Men det er en følelse af at være stærk, i kontrol og kunne spise lige, hvad jeg vil … hvilket jeg har ret meget brug for i øjeblikket«, siger hun.\nEn særlig træningsgadget\nIndtil for nyligt var en yogamåtte den eneste fitness-agtige gadget, Sofie Lange havde derhjemme. Men det har ændret sig under corona. Og særligt én af hendes nyerhvervede sager, vil hun anbefale andre ligesindede.\n»Efter jeg blev gravid, har jeg anskaffet alt mulig gøgl for at kunne træne derhjemme. En træningsbold, en foam roller, som gør mega ondt at bruge med den her mave. Og en helt fantastisk elastik«.\n»Jeg har gået ved en fysioterapeut, da jeg har haft sindssygt ondt mellem mine skulderblade. Og hun anbefalede mig at købe sådan en FlexaBand-elastik. Det er ikke en af de der ringe, men ét langt stykke elastik, som findes i forskellige styrker. Man hænger det bare på et dørhåndtag, og så kan man ellers stå og hive i det«.\n»Det ser helt åndssvagt ud. Men det har virkelig hjulpet mig til at træne partiet mellem skuldrene, som mange, der dagligt sidder foran computeren, måske har problemer med. Jeg har i hvert fald fundet ud af, at jeg ikke havde en rygskade, men nogle muskler, der trængte til lidt kærlighed. Tænkt, at så simpelt et remedie kan hjælpe så meget«.\n49 kr. / FlexaBand hos Gubbies.com\nSofie Lange for Adidas. Foto: Alona Vibe.\n»Hvad end der har fået dig ind på kanalen – en Google- eller en sjælesøgning, en ven eller kollegas anbefaling – så er det en ære og et privilegie at kunne byde dig velkommen med åbne arme – you belong here«.\nSådan lyder det saligt fra yoga-fænomenet Adriene i én af hendes mange videoer på YouTube. Og da corona-pandemien i foråret indlogerede os alle hjemme i barakkerne, var det lyden, Sofie Lange stod op til.\n»Helt i starten af corona, da det hele var sådan: Uh, jeg tør næsten ikke bevæge mig ud, lavede jeg yoga med min veninde over Facetime. Hver morgen kl. 8 ringede vi hinanden op, og så fandt vi én af de der yogavideoer på YouTube. På telefonen havde vi hinanden. På computeren Adriene«.\n»Hendes stemme er sgu lidt irriterende. Sådan virkelig american. Men det er rimelig nemt at gå til. Der er mange forskellige videoer. Og så er det gratis«, siger hun.\nVar det ikke for hendes veninde, havde Sofie Lange næppe haft et morgenmøde med Adriene, fortæller hun. Der sker nemlig et eller andet, når der rent faktisk er nogen, der forventer, at man tropper op. Og så er det en »virkelig hyggelig måde at hænge ud på«, siger hun.\nOg så endda med solopgang 🌞💪🏽#solarboost @adidasrunning #createdwithadidas #giftedbyadidas @themisspopo 💫\nEt opslag delt af @ sofielange den 2. Maj, 2018 kl. 12.43 PDT\nFællestræning i Kongens Have\nEgentligt ville Sofie Lange gerne være »en rigtig yogapige«. Men det er ikke altid tålmodigheden er til det. Og de seneste år er hun derfor primært gået efter noget, der er hurtigt og effektivt.\n»Det jeg primært har brugt tid på, når jeg skal træne, er styrketræning. Og de seneste par år har jeg været vild med at tage timer hos to af mine venner, der er personlige trænere – Emme og Kalle – der er mega dygtige … og hårde«.\nUnder karantænen var de eksempelvis en gruppe piger, der sammen trænede med Kalle i Kongens Have, hvor de kunne svede på afstand og i frisk luft. Og det er en klar anbefaling, siger Sofie Lange. Både fordi det er sjovere, og fordi det er langt nemmere at komme ud af døren, når nogen venter på en.\nDet var lidt det samme, da hun for nogle år siden underviste i at sjippe i FitnessWorld, hvilket er en træningsform, hun klart kan anbefale hjemmetræningsfolket.\n»Jeg elsker at sjippe. Det er sjovt, mega hårdt og så kan det være hurtigt overstået. For cirka seks år siden havde jeg også et sjippehold i DR Idræt (hvor DR’s medarbejdere frivilligt kan få pulsen op, red) med tre-fire stykker, der to gange om ugen kom og sjippede en halv time til dårlig popmusik«.\n»Længere behøver det ikke at tage. Og så kan man lave nogle små minitricks, der gør, at man glemmer, hvor hårdt det er, fordi man pludselig skal koncentrere sig om at krydse benene eller lave cancan«, siger hun.\nSofie Langes erfaring er, at et sjippetov slet ikke behøver være så dyrt. Vigtigst er det imidlertid, at det hverken »er sådan et i stof med træhank«, der ikke har en ordentlig tyngde, eller et med jernwire. For hvis du vil distrahere den hårde træning med simple tricks, »så er det ret fedt, at tovet ikke fungerer som en jernpisk, hvis du kløjs det mindste i det«.\nHun anbefaler derfor, at man anskaffer sig et »solidt plastiktov, gerne lidt småtungt og med god svingefunktion. Så kører det«.\n29 kr. / Speedrope hos Billig-fitness.dk\nCoronasikker fitness – personlig træner sværger til udendørstræning: »Det er jo ikke naturligt…


Nyt fra biblioteket uge 1 - Vordingborg Kommune\nNyt fra biblioteket uge 1\nBibliotekerne er foreløbig lukket indtil den 18. januar. Læs også andet nyt fra biblioteket.\nVordingborg Bibliotekerne er indtil videre lukket frem til den 18. januar\nDette indebærer blandt andet, at du ikke kan hente materialer, du kan ikke reservere materialer og du kan ikke aflevere materialer.\nDer kommer ikke gebyrer på materialer, der skal afleveres i lukkeperioden, og hvis du får en hjemkaldelse, kan du se bort fra den, indtil bibliotekerne er åbne igen.\nDu kan forny dine materialer på vores hjemmeside og på app’en ”Biblioteket”.\nVær opmærksom på, at det selvbetjente bibliotek også er lukket.\nBorgerservice Møn og Præstø holder åbent for akutte henvendelser. Åbningstiderne vil være som følgende:\nmandage kl. 12-16 og onsdage kl. 13-17.\nDu kan ikke tage ophold på biblioteket. Der kan bestilles tid på www.vordingborg.dk.\nForeløbig gælder det frem til den 18. januar 2021. Læs mere på vores hjemmeside www.vordingborgbibliotekerne.dk eller på vores Facebook-side.\nNu kan I ringe til os - bibliotekets telefon er åben alle ugens hverdage\nMandag - fredag vil vores telefon være åben i tidsrummet 11-14, hvor det vil være muligt at komme i kontakt med en bibliotekar, som vil hjælpe dig med inspiration og vejledning\nHar du brug for inspiration til et godt elektronisk tidsskrift, en god e-bog eller spændende lydbog, så er der hjælp at hente. Du kan finde os på telefon: 55 36 38 01 kl. 11-14 mandag - fredag.\nEr du studerende eller forsker kan du undtagelsesvis låne materialer fra Vordingborg Biblioteks egen samling, med afhentning efter aftale tirsdage og torsdage kl. 11-14. Og derudover kan vi vejlede i brugen af de tusindvis af faglige elektroniske artikler, tidsskrifter og andet godt, som du har adgang til via Vordingborg Bibliotekerne.\nUgens læser – en succesfuld kampagne\nHver uge har vi lagt en anmeldelse af en eller flere bøger op, hvor medlemmer af Vordingborg Kommunalbestyrelse kom med deres bud på en læseværdig bog eller flere.\nDet siger vi tak for – det har været sjovt og spændende, at følge med i, både hvilke bøger, der er valgt, men også begrundelserne for valget.\nVi vil gerne forlænge vores kampagne, der gerne skal bidrage til at sætte fokus på læsning og læselyst, og give alsidige forslag til inspiration. Den vigtige filosofi her er, at al læsning er god læsning!\nI næste ombæring vil de personer, der anmelder også få lov til at anmelde andre materialer, som de måtte brænde for, så det kan være en LP, kunst, film eller et musikværk. Kampagnen kører videre i næste uge, hvor det i første ombæring, vil være personer, der sætter deres præg på kulturlivet i vores kommune. Den lokale historiefortæller og forfatter Marianne Christensen lægger hårdt ud med en boganmeldelse – så følg med på onsdag den 13. januar.\nHar du selv lyst til at bidrage med din anmeldelse, så lad os det vide – så er der også mulighed for det - måske kan du også hjælpe med til at åbne for nye oplevelser og inspirere nogen til at gribe en bog, eller fordybe sig i et andet værk! 😊


5 Enkle måder at forbedre dit soveværelse ydeevne - Sundhed\nAt komme i humør er udfordrende, da vi har tendens til at føle os mere trætte på i slutningen af dagen snarere end frisky. Besværlige liv, stress, medicinske forhold og andre distraktioner ser ud til at komme i vejen for dit soveværelse.\nAt have sex involverer to personer, men for at komme i det rigtige hovedrum er der nogle selvpleje tips, som du kan øve dig, så du kan engagere dig i mere sex.\nDette er ting du gør for at rydde dit sind, få dig til at føle dig bedre og støtte din mental sundhed, som er alle vigtige kønsområder.\nDu kan være usikker på, hvordan man plejer selvomsorg, og derfor har vi nogle forslag til, at du kan komme i gang. Ikke alene vil disse tips hjælpe dig med at komme i humør, men du kan føle dig mere afslappet overordnet.\n5 Selvpleje Tips til forbedring af soveværelse ydeevne\nTag et varmt bad: Opblødning i et varmt bad er en fantastisk måde at blive afslappet og vaske din stress væk. Du kan tilføje nogle æteriske olier til dit bad for at lokke sanserne sammen med at forbedre din hud. Lad dit bløde være en tid, hvor du lukker øjnene og slipper dagens stress og måske endda tænker på nogle sexede tanker. Massering af lotion på bagefter kan også være sensuel og gøre dig mere komfortabel med din nøgne krop.\nAfslør sanserne: At komme i humør kræver alle sanser, så du måske vil have sexet musik, lys en duftende stearinlys, dæmp lysene og virkelig sæt stemningen. Ved at lokke sanserne skaber du et sexet miljø.\nBerør dig selv: Det er stort set ligesom opvarmning af din bil, før du tager det ud til et drev på en vinterdag. Du kan kickstart en sexet aften ved at varme dig op først.\nKjole op: Nogle gange kan en sexet skift i garderobe få dig i humør. Når du ser godt ud, føler du dig godt, og det kan hjælpe med at øge din libido. Du kan vælge at bære noget, der viser dine sexige træk eller noget der komplimenterer hele din figur.\nYoga: Yoga er en stor stressbuster sammen med at øge blodcirkulationen og forbedre fleksibiliteten, som er alle vigtige områder for at øge libido og soveværelse ydeevne. At udføre et par yoga udgør forud for sex kan hjælpe med at få dig i humør og få dig til at føle dig bedre generelt.\nHøje systoliske blodtryksniveauer øger risikoen for koronar hjertesygdom hos patienter med kronisk nyresygdom\nUrininkontinens hos mænd: Typer af inkontinensprodukter til mænd\nStressinduceret højt blodtryk forbundet med immunsystemet: Undersøgelse\nType 2-diabetes kan forebygges med at gå\nSniff test for at hjælpe med at diagnosticere Alzheimers sygdom\nSjælden genvariant opdaget for at beskytte mod Alzheimers sygdom\nIkke-kirurgisk ballonanordning til behandling af fedme godkendt af FDA\nKetogen kost kan lindre gigt\nAlzheimer-relateret dødstal er næsten fordoblet i 15 år\nFDA anbefaler mod at spise rå kagedej\nHjerteangreb og slagrisikoforøgelse i forbindelse med vejtrafikstøj: Studie\nFedmeindhold i Canada er stigende, og derfor er det så vigtigt at se på alle af de bidragende faktorer i vores miljø. Fedme har været forbundet med dårlige kostvaner, superstore portioner og stillesiddende livsstil. Mens disse årsager til fedme kan være sande, kan de ikke være de eneste faktorer, der skyldes.\nDagligt aspirin kan reducere koloncancerrisiko Læs Mere\nRheumatoid arthritis, smerter i artrose, forudsagt præcist ved at kende helbred, leddsmerter og diabetesstatus. Læs Mere


Hvornår fik vi kasseapparater? | Historienet.dk\nHvornår fik vi kasseapparater?\nHvem var opfinderen bag kasseapparatet, og hvornår blev det opfundet?\n#Spørg Historie #Opfindere\nSådan opstod ideen til kasseapparatet\nBrødrene Ritty opfandt i 1879 verdens første kasseapparat. Saloon-ejeren James Ritty havde problemer med, at hans ansatte ikke kunne regne, men under en forretningsrejse til Europa stødte han på en mekanisme, der kunne hjælpe med at løse problemet: Dampskibets skrue var nemlig udstyret med en tæller, der viste antallet af omdrejninger. James tog ideen med hjem til sin mekaniker-uddannede bror John, og sammen udviklede de "Rittys ubestikkelige kasserer".\nFra da af skulle bartenderen slå bestillingerne ind på kasseapparatet, der herefter regnede ud, hvad kunden skulle betale. Først senere tilføjede Rittyerne en skuffe til penge, og fra 1884 kunne kasseapparatet også udskrive en bon.


Nu ruger storkene på fem æg | TV SYD\nNu ruger storkene på fem æg\nStorken Annika har natten til tirsdag lagt endnu et æg. Nu ruger hun sammen med Tommy på fem æg.\nNatten til tirsdag lagde Annika endnu et æg i storkereden i Smedager. Nu er der fem æg at ruge på for de to voksne storke.\n14. apr 2020, kl. 09:38\nStorkeparret Tommy & Annika har travlt for tiden, og med et femte æg i reden er der lagt op til ekstra mange munde at mætte den kommende tid.\nOm der kommer en unge ud af alle æg, er det stadigt for tidligt at sige med sikkerhed. Siden 5. april har Annika lagt et æg med to dages interval, hvilket er helt normalt.\nMen den lille efternølers fremtid er ifølge storkeekspert Mogens Lange, Storkene.dk, svær at spå om.\n- Lad os sige, at alle æggene klækker, så er det ikke særligt sjovt at være den sidste. Når de store søskende fylder meget, er det svært at bevæge sig rundt i reden. Samtidig vil den lille unge ikke få mad, før de andre er færdige, fortæller han til TV SYD.\nMange æg er helgardering\nAt være den lille er dog ikke altid en bagdel for en storkeunge. Faktisk er det godt, at der er unger i forskellige størrelser.\n- Der kan komme noget, som slår de store unger ihjel, så de små overlever. Ved for eksempel regnskyl og nedkøling tager de store unger måske skade, mens kan de små kan overleve ved at putte sig inde under forældrene og overleve, siger Mogens Lange.\nStorkeforældrene lægger mange æg som en helgardering.\n- De ønsker det interval mellem ungerne for at sikre, at nogle overlever. Hvis alle er lige store, går alle til, hvis forholdene er ugunstige, siger Mogens Lange, der anser det for positivt, at der nu er fem æg i reden.\n- Hvis vi ser på reden som en helhed, er det godt, at der er fem æg. Det er selvfølgelig trist, hvis nogle unger dør, men det er bedre, at der kommer to-tre stærke unger ud af det i stedet for fem halvsolide, mener han.\nMogens Lange forudser, at de første unger vil klækkes 7.-9. maj.


Køkkenlamper - 7 typer køkkenbelysning du skal overveje - Vadehavskunst\nEr du på udkig efter en ny køkkenlampe? Så ved du garanteret allerede nu, at det er noget af en jungle at finde rundt i alle de muligheder for køkkenbelysning, der findes på markedet.\n… Det vil vi forsøge at gøre op med i denne guide. Her får du nemlig en kort præsentation af nogle af de mest populære former for køkkenbelysning, som du bør overveje.\nI guiden vil du ikke blive præsenteret for konkrete produkter. Er det dette, du er på udkig efter, kan du med fordel besøge hjemmesiden Herligthjem.dk, hvor der er meget inspiration at hente til køkkenlamper.\nDen rustikke køkkenlampe\nHvor dansk design typisk er kendetegnet ved elegance og minimalisme, så er der faktisk også mange, der foretrækker den mere rustikke stil.\nDen rustikke køkkenlampe kunne også gå under betegnelsen en lampe i landstil. Uanset hvad vi kalder den, så giver denne lampetype et råt og upoleret præg til dit hjem.\nDen moderne køkkenlampe\nDen moderne køkkenlampe er en bred betegnelse. For hvad der er moderne i nogle lande, er det ikke nødvendigvis i andre.\nHvad vi kan sige, er, at en moderne køkkenlampe i Danmark er kendetegnet ved et stilrent og minimalistisk design. Her skal det helst ikke stikke for meget ud, hvilket jo i bund og grund hænger meget fint sammen med det danske sindelag.\nKøkkenlampen med lysstofrør\nSkal det være helt råt, så er det nok en køkkenlampe med lysstofrør, som du bør få fat i. Her får du nemlig en form for køkkenbelysning, der leder tankerne hen mod det industrielle.\nKøkkenlampen med lysstofrør gør sig særligt godt i det mere urbane hjem.\nSmart Home køkkenlampen\nDer er de seneste år kommet et væld af lampeløsninger inden for det såkaldte Smart Home-segment – også til køkkenet.\nDen nok mest kendte fabrikant inden for Smart Home-lampeløsninger er Philips med deres Hue-lamper. Inden for de senere år er bl.a. IKEA dog også kommet med på vognen, hvilket vidner om at Smart Home-lamperne er kommet for at blive.\nLED er gennem de senere år blevet mere og mere populært. En særlig fordel ved LED køkkenlamperne er, at de har en relativ lang levetid samtidig med, at de ikke bruger meget energi. Dette gør LED lamper til et oplagt valg for den prisbevidste forbruger.\nLoftlampen til køkkenet\nÉn af de overordnede lampetyper til køkkenet, der bør nævnes, er loftlampen – også kaldet en pendel.\nEn loftlampe hænger – som du nok kan regne ud – ned fra loftet. Hermed kan den eksempelvis hænge over køkkenbordet, en køkkenø eller give en god grundbelysning til rummet.\nVæglampen til køkkenet\nSidst men ikke mindst kommer vi ikke udenom væglampen til køkkenet. En væglampe hænger naturligvis ud fra væggen. Dette giver den nogle andre anvendelsesmuligheder end loftlampen, hvorved de to lampetyper i mange tilfælde kan supplere hinanden rigtig godt.\nPrevious Previous post: Flot epoxy gulv med epoxymaling\nNext Next post: Fliserens


Pynt og dekoration til jul\nBasis hobby og krea kasser\nPakker til at lave smykker\nTilbehør til smykker og nøglesnore\nFidgets & IQ puslespil\nDu er her: Forside > Lav dit eget julepynt\nHvis du gerne vil lave din egen julepynt finder du her en masse krea og hobby artikler i julefarver. Du kan vælge vores færdige jule kreapakker eller stykker tingene sammen selv, som kan bruges til jule klippe klistre og hygge og til at lave unik julepynt.\nPiberensere i 6 mm i pastelfarver 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i sort, guld, sølv, hvid 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i brune nuancer 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i lyserøde nuancer 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i blå nuancer 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i gule nuancer 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i røde nuancer 25 stk.\nPiberensere i 6 mm i grønne nuancer 25 stk.\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 8 cm\nStyroporkugler er helt perfekte til hobbyarbejdet og til diverse kreaprojekter. Flamingokuglerne kommer i forskellige størrelser og kan beklædes med Silk Clay og Foam Clay. Du kan også male på dem og bruge dem sammen med stof og garn.\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 6 cm\nLav pynt til jul af piberensere og perler\nLav julepynt til juletræet, til at hænge op og til vinduerne af piberensere og fine retroperler. Det er nemt for både små og større børn at lave flot julepynt ved at trække perler på piberenserne og forme dem til forskellige julemotiver.\nGlimmerdrys i små bøtter i metallic sølv med 12 g\nLille bøtte med 12 g glimmer drys i forskellige farver, metallic eller neon. Glimmeret er nemt at drysse ud på dit kunstværk og kan sættes fast med lim eller i våd maling og det kan med fordel også bruges sammen med Silk Clay eller Sticky base.\nGlimmerdrys i små bøtter i metallic rød med 12 g\nGlimmerdrys i små bøtter i metallic guld med 12 g\nGlimmerdrys i små bøtter i metallic grøn med 12 g\nGlimmerlim 80 g. i sølv\nGlimmerlim i forskellige farver, metallic eller neon. Glitterlimen kommer i en tube med 80 g. og har en tegnespids, så det er nemt at bruge den til at tegne eller dekorere med.\nGlimmer med lim og pensler metallic drys\nFint sæt med glimmer i 6 forskellige farver, en limstift og 2 pensler. Sættet indeholder det hele til at lave fine dekorationer med glimmer. Det er nemt at arbejde med og kan bruges af både små og større børn, og der findes forskellige typer glimmer.\nJule kreapakke med karton og lys\nJule pakke med karton, saks, glimmer og lim så du kan lave fine lanterner eller lysestager til de medfølgende kunstige fyrfadslys. Lav huse, juletræer eller andre fine lanterne i karton.\nJule hobbykasse med mange dele\nStor jule hobbykasse med kreating nok til timevis af underholdning til både små og store. Jule hobbypakken indeholder piberensere, rulleøjne, fjer, flamingokugler, Silk Clay i mange farver, glimmer, pomponer, glimmerlim karton og pailletter.\nJule hobbypakke med glimmer og guld - DIY julepynt\nJule hobby pakke med glimmer og guld til at lave unikt julepynt. Pakken indeholder karton i julefarver, pomponer, piberensere, glimmerlim, glimmerdrys, flamingokugler, rulleøjne, pailletter, små klemmer, guldmaling og limpistol.\nKarton pakke stor julefarver med 50 ark\nKulørt karton i forskellige farver. Denne pakke indeholder 50 ark A4 karton i god kvalitet på 180 g. pr. ark, og du kan vælge forskellige farvekombinationer i pakkerne. Karton kan bruges til at klippe i, tegne på eller lave små kreaprojekter med.\nÆsker i papmache til dekoration hjerte\nSmå æsker i papmache som du kan male og dekorere. Der er forskellige typer æsker, som du kan bruge til personlige gaver eller til at lave æsker til dig selv. Æskerne er 10-12 cm store.\nMørkerødt karton A4 5-pak\nA4 kulørt karton i valgfri farver. Denne pakke indeholder 5 ark A4 karton i god kvalitet på 180 g. pr. ark, og du kan vælge den farve du helst vil have. Karton kan bruges til at klippe i, tegne på eller lave små kreaprojekter med.\nPostkasserød karton A4 5-pak\nSilk Clay modellervoks støvet mørkerød 40 g\nNu er det muligt at købe det populære Silk Clay i valgfri enkeltfarver, så du kan få præcis den farve du bruger mest af og slipper for alle de andre. Silk Clay bøtterne indeholder 40 gram ogfarverne kan bruges alene eller blandes, så du får præcis den farve du har brug for.\nSilk Clay modellervoks støvet mørkegrøn 40 g\nSilk Clay modellervoks støvet lysegrøn 40 g\nJule gips figurer mal selv - sæt med 6 stk.\nKreasæt med 6 forskellige jule gipsfigurer, maling og pensel. Du kan male de forskellige gipsfigurer og give dem væk som gaver eller bruge dem som julepynt. Hver figur måler ca. 5 cm\nGræsgrønt karton A4 5-pak\nGuldfarvede bogstav perler til armbånd og loom bands\nBogstav vedhæng i poser med 100 stk. du kan bruge hvis du vil lave et personligt og unikt smykke til dig selv eller en du holder af. Bogstaverne er nemme at sætte på en snor eller sætte i loom bands\nVandperlepakke jule farver\nVandperlepakke med vandperler i julefarverne guld, rød, hvid og grøn. Det er vandperler i de traditionelle julefarver der er flotte som pynt og til borddækningen. Denne pakke indeholder 8 poser vandperler med 10 g. i hver pose.\nKnyttesnor 0,8 mm 20 m i hvid\nKnyttesnor i forskellige neonfarver. Snoren er 0,8 mm i tykkelsen og kan bruges alene eller sammen med perler. Der er 20 meter snor på en rulle.\nKnyttesnor 0,8 mm 20 m i rød\nGuld akryl maling 59 ml\nGuld akrylmaling i tube med 59 ml. Guld malingen kan bruges til at lave effekter eller til at lave større projekter. Malingen kan bruges på de fleste overflader.\nMetallic pomponer til hobby 30 mm - 25 stk.\nSeje pomponer i metallicfarver i forskellige størrelser. Pomponerne er perfekte når du skal lave kreaprojekter til jul og på andre tidspunkter af året. Pomponerne kommer i blandede farver.\nMetallic pomponer til hobby 20 mm - 25 stk.\nMetallic pomponer til hobby 10 mm - 25 stk.\nMetallic pomponer til hobby i blandede størrelser 50 stk.\nFine pomponer i poser med 50 stk. i blandede farver og størrelser. Pomponerne kommer i forskellige nuancer som kan bruges til dine hobby og krea projekter.\nGlimmerlim små tuber 11 g. i blå\nSmå tuber med glimmerlim i forskellige flotte neonfarver. Der er 11 g. i hver tube og tuden gør at de er nemme at skrive og dekorere med. Vælg din favoritfarve eller køb alle 5.\nGlimmerlim små tuber 11 g. i grøn\nGlimmerlim små tuber 11 g. i rød\nGlimmerlim små tuber 11 g. i sølv\nGlimmerlim små tuber 11 g. i guld\nHvid akryl maling i tuber med 75 ml\nAkrylmaling i 75 ml tuber i mange flotte farver. Malingen er fra Pincello og du kan bruge farverne alene eller mixe dem og lave flotte kunstværker.\npomponer i signal farver til hobby i blandede størrelser 50 stk.\nGrønne pomponer til hobby i blandede størrelser 50 stk.\nRød natursnor 30 m\nNatursnor i forskellige farver i rulle med 30 meter. Snoren er ca. 2-3 mm tyk og kan bruges til at flette, knytte og lave en masse andre hobby projekter. Du kan bruge den til dine hjemmelavede uroer og guirlander.\nHvid natursnor 30 m\nRøde glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nFlamingo hjerter og stjerner i stor pakke\nStyropor hjerter og stjerner i forskellige størrelser du kan bruge til hobbyprojekter. I pakken får du 8 hjerter og stjerner i forskellige størrelser, som du kan tegne eller male på og dekorere med glimmer, pailletter eller fjer og bruge som pynt.\nMørkegrønne loom bands i pose med 300 stk.\nSuppler dine loom bands med disse elastikker, der kommer i poser med 300 stk. i din favorit farve.\nLysegrønt karton A4 5-pak\nMørkegrønt karton A4 5-pak\nJule rødt karton A4 5-pak\nBrunt karton A4 5-pak\nSort karton A4 5-pak\nHvidt karton A4 5-pak\nGråt karton A4 5-pak\nBrun akryl maling i tuber med 75 ml\nGlas og porcelæns tuscher 4 stk. guld, sølv, hvid og bronze\n4 tuscher til maling på glas og porcelæn. Glas tuscherne har en stregtykkelse på 1-2 og kommer i forskellige farver. Med disse tuscher kan du forvandle det gamle porcelæn til unikke gaver, eller male på krus og glas og give det som personlige gaver.\nLav fint pynt med krympeplast, knyttesnor og porcelæns tuscher\nLav din egen julepynt med krympeplast, knyttesnor og porcelæns tuscher. Pakken er perfekt for børn og voksne der gerne vil lave flotte og unikke juleophæng til sig selv, venner og familie.\nHjerter til hobby i filt 25 stk.\nFine hjerter i filt i røde og lyserøde nuancer. Pakken indeholder 25 hjerter i forskellige former og farver der kan limes på dine kreationer, breve og sys på tøj og tasker. Størrelsen på hjerterne eller imellem 2,5x3 cm og 3,5x4,5 cm.\nStyropor flamingo stjerne 11 cm\nFlamingo stjerner på 11 cm du kan bruge til dit næste kreaprojekt. Styropor stjernerne kan beklædes med Silk Clay og Foam Clay, du kan male på dem og pynte dem med hobby sand, sten og glimmer.\nStyropor flamingo stjerne 6 cm\nFlamingo stjerner på 6 cm du kan bruge til dit næste kreaprojekt. Styropor stjernerne kan beklædes med Silk Clay og Foam Clay, du kan male på dem og pynte dem med hobby sand, sten og glimmer.\nStyropor flamingo hjerte 11 cm\nStyropor hjerter på 11 cm du kan bruge til hobbyprojekter og lave dine egne unikke hjerter du kan give som gave til venner og familie. Flamingo hjerterne kan bruges til at male på, pynte med perler og sten eller lave om til en nøglering.\nStyropor flamingo hjerte 6 cm\nStyropor hjerter på 6 cm du kan bruge til hobbyprojekter og lave dine egne unikke hjerter du kan give som gave til venner og familie. Flamingo hjerterne kan bruges til at male på, pynte med perler og sten eller lave om til en nøglering.\nRød akryl maling i tuber med 75 ml\nGuld glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nSølv glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nLyserøde glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nLilla glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nGrønne glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nBlå glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nMixede glimmer piberenser 6 mm 25 stk.\nSorte piberensere i 6 mm 25 stk.\nHvide piberensere i 6 mm 25 stk.\nSort akryl maling i tuber med 75 ml\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 1,5 cm\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 3,3 cm\nSmå naturfarvede klemmer til hobby 25 stk.\nMini klemmer i naturfarver eller forskellige farver du kan bruge til forskellige hobby projekter. Du kan designe din helt egen opslagstavle eller billedholder eller du kan bruge de farvede små tøj klemmer til fantasifulde figurer. De kommer i en pose med 25 stk.\nJule kreapakke - Lav dit eget julepynt\nJule kreapakke til at lave dit helt eget julepynt. Pakken indeholder karton i julefarver, pumponer, piberensere, glimmerlim og limpistol. Alt sammen til at lave hyggeligt julepynt, der kan bruges år efter år.\nLille jule kreapakke\nGod lille jule krea pakke med basis artikler til at lave julefigurer og julepynt. Pakken indeholder piberensere, rulleøjne, pomponer, hjerter, glimmerlim, karton og pailletter.\nPailletsæt med 8 poser og æske\nÆske med 8 små poser med pailletter. Sættet består at en lille opbevaringsæske og 8 poser med forskellige pastel og metallic farvede pailletter i forskellige former.\nPailletter metallic i sæt med 4 poser med i alt ca. 15 g\nFlotte pailletter i 4 forskellige poser med forskellige former og farver. Pailletterne er i enten metallic eller pastelfarver og de pynter flot på krea og hobby projekter.\nGlimmerlim pakke med 6 metallic farver a 80 g\nPakke med 6 forskellige metallic glimmerlim. Glitterlimen kommer i tuber med 80 g. og har en tegnespids, så det er nemt at bruge den til at tegne eller dekorere med.\nGlimmerlim 80 g. i metallic rød\nGlimmerlim 80 g. i metallic hvid\nGlimmerlim 80 g. i metallic guld\nGlimmerlim 80 g. i metallic grøn\nGlimmer drys metallic 6-pak\nKarton pakke lille julefarver 30 ark\nKulørt karton i forskellige farver. Denne pakke indeholder 30 ark A4 karton i god kvalitet på 180 g. pr. ark, og du kan vælge forskellige farvekombinationer i pakkerne. Karton kan bruges til at klippe i, tegne på eller lave små kreaprojekter med.\nJule kreapakke med forskellige dele\nJule hobby pakke med masser af varer der kan bruges til at lave julepynt og søde hjemmelavede julegaver. Indholdet i pakken kan bruges af både børn og voksne og du kan være sikker på at der er timevis af underholdning i denne pakke.\nKrea og hobby pakkekalender med 24 gaver\nPakkekalender med 24 gaver til dem der er vilde med hobby og krea projekter. Med denne kalender får du 24 gaver til den kreative og i gennemsnit koster gaverne under 25 kr. pr. stk. Det eneste du selv skal gøre er at pakke gaverne ind.\nSilk Clay rensdyr kreasæt\nJule kreasæt med Silk Clay og Foam Clay der indeholder alt til at lave en sød julefigur. Den perfekte gave til pakkekalenderen, adventsgaven eller bare som en lille ekstra gave. Julefigurerne kan bruges som pynt, til borddækningen eller på juletræet.\nDu kan blande Kreasættene der koster det samme og stadig få flerstykprisen\nSilk Clay snemand kreasæt\nSilk Clay julemand kreasæt\nSilk Clay julefarver 6 x 14 gram\nI denne pakke får du forskellige julefarver med 14 gram i hver og en spartel så er det nemt at lave pynt til juletræet, julebordet eller årets julegaver. Silk Clay modellervoks er nemt at arbejde med og du kan skabe en masse fine detaljer. Silk Clay hærder af sig selv efter 2-24 timer så du kan skabe figurer der kan indgå i en god leg.\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 5 cm\nSilk Clay modellervoks sort 40 g\nSilk Clay modellervoks hvid 40 g\nSilk Clay modellervoks rød 40 g\nSilk Clay brun 40 g\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 7 cm\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 10 cm\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 4 cm\nStyroporkugler - flamingokugler Ø 2 cm\nLED fyrfadslys pakke med 24 stk.\nStor pakke med 24 LED fyrfadslys. Fyrfadslysende har blafrende flamme og giver næsten samme stemning som levende lys. Lysene bruger batteri, der medfølger.\nFyrfadslys på batteri pakke med 2 stk.\nLED lys med batteri og timerfunktion i pakke med 2 stk. Lysene er tændt i 6 timer og slukket i 18 timer - så du slipper for at glemme dem og bruge batterierne alt for hurtigt. Fyrfadslysene har en blafrende flamme og leveres med batterier.\nRøde organza smykkeposer 50 stk. i en pakke\nSkal du bruge gaveposer til smykker eller andet, så er disse organzaposer lige det rette. Her får du en pakke med 50 stk. organzaposer i samme farve.\nSølv flotte gavesløjfer 10 stk\nStore fine sløjfer i metallic farver til enhver gave, der skal pyntes lidt ekstra. De er brede og ser virkelig flotte ud.\nHvide flotte gavesløjfer 10 stk\nGuld glitter vandperler metallic 10 g.\nHjerter til dekoration klare, 25 stk.\nHjerter til dekoration røde , 25 stk.\nHvide loom bands i pose med 300 stk.\nSuppler dine loom bands med disse elastikker, der kommer i poser med 300 stk. i hvid.\nRøde loom bands i pose med 300 stk.\nSuppler dine loom bands med disse elastikker, der kommer i poser med 300 stk. i rød.\nHvide vandtætte lamper, LED lys\nDe hvide vandtætte LED lamper er perfekte at bruge til dekoration inde og ude.\nSmå røde satin hjerter i forskellige størrelser 25 stk.\nDe søde hjerter er perfekte til dekorationer, bordpynt og til gaver til bryllupper, Valentines dag eller en anden romantisk anledning\nInformation Gemmas rabatkoder\nBliv erhvervskunde hos Gemmas\nLog ud som erhvervskunde\nInspiration Idéer til påske 2022


Det boomer for Svanenets butik | ThylandsAvis.dk\nSvanenet har udvidet med mere end 50 kvadratmeter til den i forvejen store butik på Vilhelmsborgvej 15. Foto: Ole Iversen\nDen nye afdeling af butikken har specialiteter fra Thy, Frankrig og Italien - samt bolsjer. Foto: Ole Iversen Ole Iversen\nDer er fokus på Thy hos Svanenet - derfor prydes den nye afdeling af et kæmpe billede af bølgeslag mod molen i Vorupør. Billedet er taget af fritidsfotograf Susanne Olandersen, til højre. Foto: Ole Iversen Ole Iversen\nSvanenet beholder sit navn, men har netop købt navnet ”Sweets of Denmark”, som - ja - ligger godt i munden. Foto: Ole Iversen Ole Iversen\nD. 1 august 2020 - kl 07:45\nDet boomer for Svanenets butik\nSnart etableres der også et bolsjekogere på Vilhelmsborgvej i Thisted, hvor kunderne kan følge hele processen\nTHISTED: Hvis man kalder Svanenet for en bolsjebutik - så er det rigtigt. Men nu har bolsjeforretningen på bare to år virkelig vokset sig stor, og succesen fortsætter.\nDet, der begyndte i det små, i 2013 for Joan Fuglsang Bach og Peter Svankjær ude i skuret på hjemmeadressen i Thisted, er nu blevet en forretning i rivende udvikling, og salget går kun én vej - opad i hastigt tempo.\nNu er Svanenet, der for to år siden flyttede til 70 kvadratmeter på Vilhelmsborgvej, vokset til 300 kvadratmeter med produktion, butik og lager:\n- Vi var kun Peter og mig i starten. På to år er vi vokset til 10 ansatte, og salget er steget med 120 pct., fortæller Joan Bach.\nHun fortæller om et hastigt stigende websalg som en del af forklaringen, hvor huset, der har tilkøbt sig navnet ”Sweets of Denmark”, nu tilbyder Danmarks største udvalg af håndlavede bolsjer.\nDe velsmagende håndlavede lækkerier er også blevet bemærket uden for landets grænser. Et hastigt stigende antal tyske og svenske kunder ønsker nu at få sødet tanden med bolsjer og andet godt fra Thisted.\nSiden flytningen til Vilhelmsborgvej 15B med facade ud mod den trafikerede Østerbakken er stadig større dele af den store industribygning lagt til. Senest er butikken udvidet med mere end 50 kvadrameter ekstra, og nu er det ikke kun bolsjer, som Svanenet tilbyder i sin velassorterede butik, hvor private også kan handle. Nu kan man også finde specialøl, vin, spiritus, saft, kurve, Thy-specialiteter og lækkerier fra Italien og Frankrig. Også et stort udvalg af te og kaffe samt selvfølgelig alle former for andre slags slik - chokolade, vingummi og det storsælgende sukkerfri slik.\nDet sidste boomer virkeligt på nettet, fortæller Joan Fuglsang Bach:\n- Vi har nu fået den plads, vi har brug for nu, og fået samlet vore aktiviter. Vi har nu en butik, som stadig flere benytter. Vi har et stort engrossalg i en 120 kilometers radius fra Thisted og har netop ansat en sælger for første gang. Ikke mindst har vi vores store webshop med 3500 forskellige varer. Alt sammen under samme tag.\n- Det, at vi nu har en stor butik, er meget vigtigt for vores webshop, for her kan vi supplere fra, hvis vi mangler noget på lageret, fortæller Joan Bach Fuglsang.\nSvanenet følger en femårsplan, og Joan Bach Fuglsang er sikker på, at væksten vil fortsætte. Næste projekt er allerede besluttet: En snarlig etablering af et bolsjekogeri på Vilhelmsborgvej 15. Det bliver med store vinduer ud til butikken - så alle kunder kommer til at kunne følge processen fra sukker til farverige bolsjer.\nSvanenet vil gerne markere butiksudvidelsen med en reception, hvor alle er velkomne til at komme at se - og ikke mindst smage - på lækkerierne. Receptionen er fredag 7. august - hele dagen.


Konsulatsagen som politisk Middel – Virksomme ord\nKonsulatsagen som politisk Middel\nChristian Homann Schweigaard (1838–1899)\nKilde: C. H. Schweigaard: Konsulatsagen som politisk Middel. Kristiania 1893\nVort Land har ikke siden 1814 været i en saa alvorlig, ja farlig Stilling som nu.\nDer tales i og udenfor Storthinget om Maal, der ligger "udenfor Forfatningen", og om at fremme disse Maal ved Midler, der betegnes med et "derefter", naar de lovlige Midler ikke strekker til. Der trues med en brat Afbrydelse af den Udvikling, som i de sidste 80 Aar har ført os saa langt fremad i Frihed og Velvære, og med at bringe os i en Stilling, som kan medføre de største Farer for vor Selvstendighed.\nHvad er det da, som har bragt os ind i en saa farlig og tung politisk Strid?\nJa, den ydre Anledning er Konsulatsagen -- en Sag, som ingen Rolle spillede ved sidste Valg, men som paa de sidste to Storthing har været Gjenstand for endeløse og hidsige Forhandlinger og for en Rekke Beslutninger.\nDenne Sags Historie er lærerig; -- maatte det ikke blive en altfor dyrekjøbt Lærdom!\nPaa Storthinget i 1891 var det Spørgsmaalet om de diplomatiske Sagers Behandling og Udenrigsministerspørgsmaalet, der havde været under Forhandling, og disse Spørgsmaal blev senere under Valgkampen holdt frem. Men Storthinget i 1891 henvendte ogsaa til Regjeringen en Anmodning om "at tåge under Overveielse og for et af de nærmeste Storthing fremlegge Udredning for:\n1. Hvorvidt og i hvilken Udstrækning Ansættelse af egne Konsuler eller Oprettelse af eget Konsulatvesen for Norge kan ansees paakrevet, og hvilke Udgifter dette i Tilfælde vil medføre -- samt\n2. hvorvidt og i hvilken Udstrækning Konsulatafgifterne kan nedsættes og Udgifterne til vort Konfulatvæsen overhovedet kan indskrænkes."\nDa denne Anmodning, sigtende til en for vore Næringsveie, særlig vor Skibsfart tilfredsstillende Ordning af vort Konsulatvesen, var under Behandling i Storthinget, blev det ogsaa fra radikalt Hold fremholdt, at det var et Spørgsmaal, som angik Næringsveiene. Jeg skal citere en Udtalelse af en Skibsreder, Hr. Rinde:\n"Skal dette Spørgsmaal afgjøres efter politiske Hensyn, da tror jeg, det skader Sagen, og jeg tror, man mest mulig burde se bort fra politiske Synsmaader her og holde sig til Spørgsmaalet som et praktisk Spørgsmaal, der har stor Betydning for vort Næringsliv."\nOg Hr. Moursund, hvis Navn siden knyttedes til denne Sag, og for hvem det politiske spillede en Rolle, han sagde: "Jeg er enig med Komiteens Formand deri -- og det har samtlige i Komiteen været --, at en Sag som nærværende trenger fuldt ud at udredes i enhver Henseende, saavel med Hensyn til Omkostninger som i praktisk Henseende, forinden man gaar til at fatte en Beslutning i den ene eller anden Retning. Jeg er ogsaa enig i, at de forstjellige Alternativer maa veies mod hinanden, saavel med Hensyn til Omkostninger som de praktiske Fordele."\nHr. Statsraad Konow, som paahørte disse Udtalelser, fastslog med megen Styrke, at det var om Sagens praktiske Ordning i alle Retninger der var Tale, uagtet han ikke syntes netop dermed at være særdeles fornøiet. Han udtalte:\n"Men jeg vil dog sige, at det er en høist besynderlig Anmodning fra den ærede Konstitutionskomite, ledsaget som den kommer med alle Slags Reservationer. Hvad er det, man vil have? Vil man have en upartisk Udredning, eller hvad vil man have? Man siger: vi stiller denne Anmodning; men det er slet ikke Meningen, at Norge skal have egne Konsuler, tvertimod -- det modsatte er Meningen."\nDette var altsaa Hr. Konows, maaske noget bitre, Opfatning af Forslaget.\nAf en af Regjeringen nedfat Komite blev saa derefter udarbeidet et Forslag om eget Konsulatvæsen -- om dette og om intet andet -- og da eget Konsulatvæsen vilde koste mange Penge, blev der ikke Spørgsmaal om Konsulatafgifternes Nedsettelse -- en Sag, som dog har sin Betydning for Skibsfarten. Storthingets Anmodning til Regjeringen var saaledes paa ingen Maade fyldestgjort ved denne Komites Forslag.\nOm selve Konsulatvæsenet skal jeg ikke sige meget. Det Spørgsmaal interesserer jo nærmest Skibsfarten og Udenrigshandelen; men fra disse Næringsveies Maalsmænd blev der ingen Betænkning indhentet om denne Sag.\nAf samtlige vore Konsuler er omtrent 30 fastlønnede, som udsendes fra de forenede Riger, og for hvis Vedkommende der saaledes kan være Spørgsmaal, om de skal være Nordmænd eller Svensker. Af disse Konsulater er omtrent Halvdelen besatte med Nordmænd og Halvdelen med Svensker. Og man har ikke hørt mere Klager over de svenske Konsuler end over de norske. Derimod er der omtrent 700 Konsulater, som indehaves af Personer bosatte i Udlandet, Forretningsmænd af forskjellige Nationaliteter. Fællesskab i Konsulatvæsen medfører ikke alene betydelige Besparelser, men det giver ogsaa vore Konsuler større Anseelse, idet det selvfølgelig er lettere at faa dygtige udenlanske Forretningsmænd til at overtage disse Stillinger, naar de har at repræsentere begge Riger, end naar de alene skal repræsentere det ene Land.\nDer klages nu over Konsulatafgifternes Størrelse; det er klart, at det er lettere at opnaa en Nedsettelse, under Forudsætning af fortsat Fællesskab end under Forudsætning af eget Konsulatvæsen.\nDet passer ogsaa bedst for to Lande, som har udenrigste Anliggender fælles, tillige at have fælles Repræsentation i Konsulatvesen. Jeg mener derfor, at vore Fedre handlede fornuftig, da de i 1814 forkastede Forslag om eget Konsulatvæsen.\nDette skal jeg imidlertid ikke tale videre om; thi Spørgsmaalet om Konsulatvæsenet er i Virkeligheden kommet ganske bort under den store Strid, som det er lykkedes Ministeriet Steen at faa istand om Behandlingsmaaden.\nDa Storthinget ifjor traadte sammen, hørte man intet mere om Udenrigsministerspørgsmaalet eller om de diplomatiske Sager. I Throntalen blev bebudet en Udredning af Konsulatsagen; men inden denne fremkom, forelagdes Storthinget, efter Aftale med Ministeriet, den saakaldte Moursundske Dagsorden, som ikke angik Konsulatsagen, men dennes Behandling i Statsraad. Forinden endnu Sagen forelaa skulde det besluttes, at Ophæelse af det fæles Konsulatvæsen vedkom ikke Sverige -- Sverige, som dog er en af Interessenterne i Fællesskabet --, og at der saaledes ikke var Anvendelse for de Regler for Behandling i Statsraad, som foreskrives i Grundlov og Rigsakt, naar der i det ene Riges Statsraad forekommer Sager, som angaar begge Riger.\nDen Moursundske Dagsorden vedtoges den 1ste Marts. De konservative og de moderate Representanter stemte for en Dagsorden, fremsat af Hr. Ueland, og hvori udtaltes Forventning om, at der snart maatte blive forelagt en Udredning, som bebudet.\nDet havde aabenbart været Regjeringens Mening straks at fremkalde en Konflikt paa Spørgsmaalet om Konsulatsagens Behandlingsmaade -- det var det, Sagen skulde bruges til --; men senere kom den dog paa andre Tanker, og den fremlagde virkelig en Udredning.\nDenne Udredning ledede da til den saakaldte Tiendejunibeslutning -- en Beslutning, som har været undergivet saamange Fortolkninger, at ingen mere kan holde Rede paa det.\nJeg stal citere denne Beslutning. Den er vel kjendt; men Forsamlingen vil ved at høre den om igjen legge Mærke til, hvorledes den er sat paa Skruer. Den lyder saaledes:\n"1. Idet Storthinget i det væsentlige godkjender den i Indredepartementets Betænkning af 14de Marts d. A. forelagte Plan for Oprettelsen af eget norsk Konsulatvæsen, bevilges af Statskassens kontante Beholdning indtil Kr. 50000,00 -- Femti Tusinde Kroner -- til de for denne Plans Gjennemførelse nødvendige forberedende Forføininger.\n2. Regjeringen anmodes om at indlede Forhandlinger med Sverige om Afviklingen af det konsulære Fællesskab og forelægge Resultatet heraf for neste Storthing."\nDe konservative og moderate Representanter stemte for en anden Dagsorden, der lød saaledes:\n"1. Nærværende Sag tages ikke under Behandling af indeværende Aars Storthing.\n2. Regjeringen anmodes om gjennem Indhentelse af Ærklæringer fra Rigets Børskomiteer, Handelsforeninger og Sømandsforeninger at tilveiebringe yderligere Udtalelser og faktiske Oplysninger i Sagen."\nInden imidlertid denne mystiske Tiendejunibeslutning var blevet foredraget for H. M. Kongen, begjærede Ministeriet Steen den 29de Juni sin Afsked, idet det paaberaabte sig, at Kongen havde erklæret ikke at ville tage Beslutningen tilfølge.\nSaa kom den lange Ministerkrise, hvorunder Storthinget indstillede sine Forhandliger.\nStorthingets Præsidenter henvendte uden Bemyndigelse en truende Forestilling til Kongen, og Storthinget besluttede den 6te Juli atter en Dagsorden til Støtte for Ministeriet Steen.\nMinisteriets officielle Blad Dagbladet, udtalte sig saaledes:\n"Handles der ikke i Overensstemmede med Storthingets Udtalelse, saa vil det om kortere eller længere Tid vise sig, at Unionen er sprængt og Kongedømmets Saga ude i Norge."\nOg daværende Stortingspræsident Ullmanns Organ Varden skrev under Ministerkrisen:\n"Var det ikke bedst at blive kvit baade Unionen og Kongedømmet jo for jo heller?"\nTiden drog imidlertid ud. Forsøg paa at rekonstruere Ministeriet mislykkedes, og et andet Ministerium kunde ikke dannes.\nEndelig besluttede Storthinget enstemmig en Anmodning til Ministeriet Steen om at blive siddende. Forslaget til denne Beslutning blev fremsat af Hr. Michelsen og var saalydende:\n"Da Landets Interesser kræver, at den nuværende Krise snarest mulig bringes til en Afslutning, henstiller Storthinget til det Steenske Ministerium at efterkomme H. M. Kongens Anmodning om at tage de fremlagte Afskedsansøgninger tilbage, samtidig med at Konsulatsagens Behandling udsættes indtil videre."\nDette Forslag blev af Forslagsstilleren begrundet paa denne Maade:\n"Det sal kun være en Udsættelse i det sikre Haab, at Tiden vil kunne bringe en tilfredsstillende Løsning, som det nuværende Tidspunkt ikke har kunnet bringe."\nI det Statsraad, hvor denne Sag foredroges, foreslog Regjeringen, at Tiendejunibestutningens Afgjørelse skulde udsættes indtil videre under den Forudsætning, "at nævnte Spørgsmaal om Tilfølgetagelse ogsaa fremtidig bliver at behandle alene af norske Statsmyndigheter, og at det skal være den norske Regjering forbeholdt at fremlægge Sagen til fornyet Behandling." Nogen Tidsfrist for denne Fremlæggelse blev ikke da nævnt. -- Senere samme Dag bragte Statsminister Steen Storthinget Meddelelse om, at Regjeringen havde erklæret sig villig til paa den nævnte Forudsætning at tage sine Afskedsansøgninger tilbage, og han udtalte da, at Regjeringen havde\ntænkt, at Sagen paany skulde bringes frem inden samme Budgettermins Udløb.\nSaa langt var man da kommet. Det vil sige, man var lige langt.\nMange haabede imidlertid, at Sagen nu kunde komme i en bedre Gjenge, og at man kunde komme til at forhandle om Sagen, og at det ikke bare skulde blive en Strid om Behandlingsmaaden.\nI den officiøse Presse udtaltes der imidlertid tydelig, hvad andre mente om den Sag. Dagbladet lod sig tilskrive: "Man skuffedes, fordi man ønskede og haabede, at Krisen skulde ende med, at Kongen vilde frasige sig Tronen."\nOg umiddelbart efter Krisens Afslutning skrev Dagbladet: "Bare ved at sidde kunde Storthinget ikke bringe Krisen til Afslutning. Der maatte anvendes Magtmidler. Men for Venstre stillede det sig faaledes, at Begivenhederne, derved at Kongen er Sveriges Konge med den deraf følgende faktiske Magtstilling udenfor og uanseet Norges Forfatning og Grundlov, kunde udvikle sig derhen, at der maatte gribes til Midler udenfor de forfatningsmæssige. Men herpaa mente det, Landet ikke var beredt. Det fremgik af den dybe Splittelse, som havde vist sig under denne Krise. En Udsættelse var saaledes nødvendig for at famle Folket og befæste alle Magtlinier."\nKort Tid efter skrev det samme Organ, Dagbladet:\n"Lad os aldrig glemme, at i Unionen ligger vor Svaghed, og lad os indrette os derefter, saa vi næste Gang staar forberedt paa alle Muligheder. Da vil vi naa baade hurtigere og tryggere frem. Der kunde siges, at man ikke burde ført denne Sag (Konsulatsagen) saa langt frem, før man var forberedt paa alt. Vi er imidlertid bange for, at det ellers ikke vilde have lykkedes at skabe en slig Bevægelse i Folket, som den vi nu ser. Det maatte ad denne Vei lære at komme over fra Ordene til Handlingens Politik med alt det, som denne kræver og koster baade paa den ene og anden Maade."\nUllmanns Organ, Varden skrev senere paa Høsten:\n"Naar den Dag kommer, at der bliver Spørgsmaal om f. Ex. Kongedømmets Afskaffelse, vil Storthinget ikke beslutte dette ved en Grundlovsforandring; men det vil beslutte, at der sammenkaldes en grundlovgivende Forsamling, der -- ligesom Rigsforsamlingen paa Eidsvold i 1814 -- giver Norge en ny Grundlov."\nHr. Ullmann selv forklarede paa et Møde:\n"Storthinget gjorde ifjor alt, hvad det ifølge den norske Grundlov kunde gjøre for at drive Konsulatsagen frem til Seir. Storthinget kunde ikke gjøre mere, end det gjorde, uden at slaa ind paa en Politik, som vilde ført udenfor Forfatningen, og som let kunde ført til virkelig Revolution. Og dette Skridt ansaa Storthinget sig ikke berettiget til at tage uden først at høre Velgernes Mening om det. Folkets Repræsentanter havde ingen Ret til at gaa udenfor Forfatningen, og skulde Konsulatsagen drives igjennem ved et saadant Skridt, maatte Folket bemyndige sine\nRepræsentanter til at gjøre dette. -- Grunden til, at Udfaldet (ifjor) blev slig, var, at Thingmændene ikke paa egen Haand vilde resikere hvert Øieblik at staa udenfor Forfatningen."\nUdsigt til en Løsning syntes endelig at frembyde sig, da der fra Udenrigsministeren, i sammensat Statsraad 14de Januar iaar fremkom en Udtalelse af den største Betydning. Han udtalte:\n"Der er ikke ved nærværende Leilighet Anledning for mig til at optage til Undersøgelse Spørgsmaalet om, i hvilken Udstrækning det kan være muligt, med Bibeholdelse af det Fællesskab paa det diplomatiske Omraade, som er et Vilkaar for Foreningen, at indføre Forandringer med Hensyn til Konsulatvæsenet; men jeg betvivler ikke, at der ved gjensidig\nImødekommenhed kan opnaaes en for begge Riger tilfredsstillende Løsning saavel af Spørgsmaalet om Ordningen af den felles Udenrigsstyrelse paa Ligestillethedens Grund\nmed en felles Udenrigsminister, svensk eller norsk, som af Spørgsmaalet om Ordningen af det i Forbindelse med Udenrigsstyrelsen staaende Konsulatvæsen."\nDette var første Gang, at der i svensk Statsraad udtaltes Anerkjendelse af den Ligestillethed, som vi fra norsk Side i saamange Aar har stræbt efter at opnaa.\nHer kunde være Tale om at "smede, medens Jernet var varmt"; men Ministeriet Steen havde andre Tanker.\nDen Udsættelse, som Storthinget havde givet i Juli ifjor, passede ikke Regjeringen. Den Aabning, som kunde findes gjennem Protokollen af 14de Januar, passede den ikke. Ministeriet fandt det fordelagtigst atter at skabe en Krise og saa gaa af. Navnlig ansaaes det tjenligst for næste Valg, som nu snart forestaar, at Ministeriet døde en storartet Død iaar.\nUllmann skrev i Februar i sit Organ, Varden:\n"I Virkeligheden lever vi paa en Vulkan, og en vakker Dag kommer der et Udbrud, som sikkerlig vil gjøre 1893 til et Merkeaar i Norges nyere Historie."\nHr. Ullmann haabede altsaa aabenbart paa noget andet og mere end Udsigten for Valgene. Han haabede, at der allerede iaar maatte ske noget, som jeg ikke nærmere vil betegne.\nImidlertid førte Ministeriet i Begyndelsen af Februar vidtløftige Forhandlinger med sine Meningsfæller. Disse Forhandlinger blev af Bjørnstjerne Bjørnson i Verdens\nGang træffende betegnet saaledes:\n"I alle disse Overlægninger har man søgt en Dagsorden, paa hvilken Ministeriet med Værdighed kunde gaa af. En saadan fandt man da i den saakaldte Løvlandske Dagsorden".\nDer er saamange Dagsordener, saa hver maa have sit Navn. Dette er da den Løvlandske Dagsorden. Den lød saaledes:\n"I Tilslutning til Storthingets enstemmige Adresse af 23 April 1860 fastholder nærværende Storthing Norges Eneraadighed i alle Anliggender, der ikke i Rigsakten er betegnede som unionelle, og hevder, at Storthingets Beslutning af 10de Juni s. A. vedkommende Konsulatvæsenet maa blive at behandle udelukkende af norsk Statsmyndighed og denne Sag at afgjøre uafhengig af andre fra svensk Side i Protokol af 14de Januar d. A. reiste Spørgsmaal".\nDe konservative og de moderate Representanter stemte for en anden Dagsorden, som ogsaa fortjener at oplæses, da den indeholder et Program. Den lød saaledes:\n"I. Under Fastholden af Norges grundlovmæssige Ret, saaledes forn denne er hævdet i Storthingets Adresse af 23de April 1860, anbefaler Storthinget, at der indledes Forhandlinger med den svenske Regjering saavel under Forudsætning af Opløsning og Afvikling af det felles Konsulatvesen som under Forudsætning af Reform med Bibeholdelse af Fællesskabet".\nII. Storthinget finder efter den i sammensat Statsraad den 14de Januar d. A. fra den svenske Regjering fremkomne Udtalelse, at Forhandlinger bør optages angaaende en tilfredsstillende Ordning af de diplomatiske Anliggenders Behandling paa Grundlag af begge Rigers Selvstændighed og fuldt gjennemførte Ligestillen inden Unionen."\nHr. Ullmanns Organ skrev omtrent samtidig :\n"Storthingets Venstre maa altsaa være fuldt paa det rene med, at det kan fastholde dette Standpunkt i ethvert mulig Tilfælde. Samtlige Thingets Venstremænd maa være sikre paa, at nu skal der ikke bøies af, hvad saa end Kongen og Høire gjør. Der kan ikke være Tvivl om dette;\nthi ellers vilde den Beslutning, Storthingets Venstreforening nu har taget, være et meget letsindigt Skridt -- et beklageligt Skridt. Vi føler os overbevist om, at i det kommende Slag for vort Lands Selvstændighed vil Venstre i Nationalforsamlingen ikke vige en Haarsbred, ikke slaa af en Tøddel, hvad saa end Opretholdelsen af det norske Standpunkt i Konsulatsagen fører til."\nDen Steenske Regjering havde saaledes atter faaet slaaet en Bom for Konsulatsagens Fremme.\nFællesskabets Opløsning vilde bringe eget Konsulatvæsen for Sverige som for Norge. Hvis Sverige vilde forandre eller helt eller delvis ophæve Fellesstabet, var det en Sag, som angik Norge; og naar Norge vil have en Forandring i eller Ophævelse af Fællesskabet, er det en Sag, som angaar Sverige. Og Kongen er paa en Gang Konge i Norge og i Sverige.\nDen Steenste Regjering vilde have Veien for Konsulatsagen stengt; den vilde have en Konflikt.\nSom den havde begyndt med den Moursundske Dagsorden, endte den med den Løvlandske Dagsorden. Den vilde kjøre sig fast, og den kjørte sig fast. Fra først til sidst opstillede den uoverstigelige Vanskeligheder vedkommende Sagens Behandlingsmaade, forend Sagen forelaa.\nHavde den Steenste Regjering lagt en rimelig Grad af Dygtighed i Arbeidet for at fremme Konsulatsagen, havde den Sag ikke staaet, som den nu staar. Men hvad Regjeringen vilde, det var en unionel Strid -- med Konsulatsagen fik det gaa, som det kunde. Og at skabe Strid, det er lykkedes Ministeriet Steen godt, uagtet det ogsaa i Bestræbelserne herfor har vaklet frem og tilbage, eftersom dets Venner har puffet det hid og did.\nPaa den Løvlandske Dagsorden skulde altsaa Ministeriet Steen gaa af; og Miniseriet gjentog da, hvad det allerede havde gjort ifjor -- det indgav sine Afskedsansøgninger, forinden Sagen var foredraget for Kongen.\nSaa stod vi atter i April iaar paa samme Punkt som i Juli ifjor. Hvad der var opnaaet ved Storthingets enstemmige Henvendelse til Regjeringen ifjor, blev omstyrtet.\nAtter var vi oppe i den alvorligste Ministerkrise.\nUnder Debatten om den Løvlandske Dagsorden var det, Statsminister Steen havde udtalt disse bekjendte Ord:\n"Det er ikke Loven, men det er, hvad der ligger udenfor Retten og Loven, som staber Vanskelighederne, og den Slags Vanskeligheder maa overvindes ved Anvendelse af de lovlige Midler, saalangt de strækker, og derefter -- ja, derefter tvivler jeg ikke paa, at man vil vide at finde ogsaa de Former og anvende de Midler, som er nødvændige for at staffe sig Gehør", -- en lengere Pause -- "men inden Loven, inden Loven maa dette selvfølgelig ske."\nKort efter meddelte nuværende Statsminister Stang følgende :\n"Underhaanden har Hr. Statsminister Steen meddelt mig, at hans Tanke var den, at Følgen af, at det ikke lykkedes det norske Storthing at faa taget tilfølge Storthingets Beslutning af 10de Juni var, at man maatte betræde en Vei, som efter Hr. Statsminister Steens Mening skulde være "inden Loven", nemlig at opløse den mellem de forenede Riger bestaaende Union, som Hr. Statsminister Steen sagde til mig "i lovlige Former".\nNu, Ministerkrisen gik sin Gang, og efterat Kongen forgjæves havde henvendt sig til President Nielsen, udnævntes det nuværende Stangske Ministerium.\nDet tiltraadte med folgende Erklæring:\n"For at afvende den Fare, der vil opstaa, ved at Kongen lades uden Raadgivere og Landet uden Regjering, og for at der kan gives Folket Anledning til gjennem Valgene at udtale sig, inden Fædrelandet bringes ind i Forhold, der vil kunne blive af den alvorligste Betydning for dets Fremtid, har vi troet det at være vor Pligt at efterkomme Hs. Majestets Opfordring.\nVore Bestræbelfer vil -- med Fædrelandets Vel som eneste Formaal -- være rettede paa indad at arbeide for Næringsveienes Udvikling og overhovedet for tidsmæssige Fremskridt paa de forskjellige Omraader, og udad at hævde Norges selvstændige og fuldt ud likeberettigede statsretslige Stilling i Unionen. I de foreliggende Spørgsmaal om Konsulatvæsenenet og de diplomatiske Sagers Behandling vil vi, hvor vi ikke kan paaregne Støtte af denne Forsamling, undlade ethvert Skridt, der kan foregribe en fremtidig Løsning.\nDer skal fra vor Side intet mangle i Bestræbelserne for at muliggjøre det i Grundloven forudsatte Samarbeide mellem Statsmagterne".\nMinisteriet Steen havde opnaaet at gaa af paa den Maade, som det selv havde valgt, men har det været fornøiet med at gaa af, saa maa man tilstaa, at det har forstaaet at skjule denne Fornøielse ganske godt, og at det har spillet sin Rolle som overrasket udmerket. Der er derfor mange, som tror, at Ministeriet i det selvvalgte Dødøieblik fik ny Lyst til at leve. Det ligger i ethvert Fald paa sine Gjerninger.\nEn Regjering maatte Landet have; og Ministeriet Stang opfyldte en tvingende Pligt ved at overtage Regjeringen.\nJeg skal ikke opholde mig ved det Mistillidsvotum, hvormed Ministeriet blev modtaget, eller ved de voldsomme Talemaader og Ukvemsord, hvormed det senere stadig har været angrebet, eller ved de Trudsler om alt ondt, som det er blevet overhøljet med. Ministeriet Stang har kunnet tage det med Ro, og jeg tænker, at vi andre ogsaa kan tage det med Ro.\nDet ser i det hele taget ud til, at man fra radikal Side finder det at være et godt Middel til at opnaa sine Øiemed at kalde den store Del af det norske Folk, som ikke er enig med dem, for Svensker eller Undersvensker eller Personer, som kryber paa Maven for Svenskerne og lignende. Jeg vil om dette kun sige, at det forekommer mig at røbe stor Ringeagt for vort Folks sunde Sands og en overdreven Tillid til Løgnens Magt.\nJeg vil heller ikke opholde mig ved de Beslutninger, hvorved Storthinget har ladet denne Konflikt gaa ud over forskjellige af Landets Interesser med den Forklaring fra Ministeriets Modstandere, at i saadanne Tider faar det ogsaa gaa ud over de uskyldige, for at man ret kan føle, hvad det er for Forbrydere, som sidde i Regjeringen.\nStatsminister Stang har engang sagt, at udenfor ganske særegne Tilfelde er det ikke rimeligt og hensigtsmæssigt at søge at regjere mod et Flertal i Storthinget; men her er sandelig et særeget Tilfelde. Den forrige Regjering havde bragt Spørgsmaalet om Forholdet til et andet Rige til at staa fast og bragt Sagen i den uløseligste Forvirring. Spørgsmaalet havde aldrig været forelagt Velgerne, og Kongen har ikke Opløsningsret, som Tilfældet er i de fleste andre Forfatninger. Hvad andet var der da at gjøre end at lade Sagen udstaa til neste Valg?\nOgsaa efter Ministeriet Steens Afgang har imidlertid Storthinget gjort alt for at hindre Konsulatsagen fra at blive forelagt Vælgerne.\nTil Bevilgningen til Konsulatvæsenet knyttedes saaledes den Betingelse, at Regjeringen strax skulde opsige Fællesskabet fra 1ste Januar 1895 og forelegge næste Storthing udarbeidet Forslag til eget Konsulatvæsen. En saadan Opsigelse vilde være ensbetydende med Oprettelse af eget Konsulatvæsen.\nHer staar vi atter foran Spørgsmaalet om Behandlingsmaaden i Statsraad. Det er den Moursundske Dagsorden op igjen.\nDen nuværende Regjering kunde efter sit Program ikke gaa ind paa en saadan Betingelse; det vidste Storthinget. Det vidste ogsaa, at ingen anden Regjering kunde realisere dette, det havde Erfaring for, at den Steenske Regjering ikke kunde.\nPaa denne Maade har man i Virkeligheden nægtet Bevilgning til Konsulatvæsenet, medens Fællesskabet endnu bestaar. Man har, før Fællesskabet endnu er hevet, nægtet Bevilgning til den fælles Institution. Medens det fremdeles er bestemt, at norske Skibe skal betale disse store Afgifter i fremmede Havne, skulde man altsaa kunne fjerne de Personer, som skal modtage disse Penge, hvis man da ikke mener, at Pengene skal indbetales til de svenske Konsuler. -- Forøvrigt er det saaledes, at det væsentlige af Konsulatudgifterne er af den Art, at Vedkommende kan gjøre Retskrav gjeldende, faa at Pengene i ethvert Tilfælde maa udbetales af Statskassen.\nDenne Sag er saaledes drevet til den yderste Spidse, -- ikke selve Konsulatsagen, men et fint, formelt Spørgsmaal om Fremgangsmaaden, om Behandlingsmaaden i Statsraad, hvor Sagen endnu aldrig er kommet.\nDer begjæres Afvisning af enhver Forhandling med Sverige om Ophævelse af et Fællesskab, som ingen kan nægte er til, men som paastaaes ikke at angaa begge Riger. Man afviser enhver Forhandling og gjør denne Afvisning til et Livsspørgsmaal for vort Land.\nFor denne Sags Skyld skal alle Landets Interesser sættes tilside, for denne Sags Skyld raabes der: Ud af Unionen! Op med Republiken!\nDet Storthingsflertal, som har sat alt ind paa denne Sag, det er ganske knebent, og den, som kjender til forrige Valg i nogle af Østlandets Amter, vil vide, at Valgene tildels hang i et Haar, og at Udfaldet tildels ogsaa blev bevirket ved Feil, begaaede af dem, som havde med Valgene at gjøre.\nJeg tror ikke, at dette knebne Flertal i Storthinget i dette Øieblik har Vælgerne bag sig, og jeg haaber, at de snart vil faa et stort Flertal af Velgerne mod sig.\nSikkert er det, at deres Vælgere for 2 Aar siden ikke havde Anelse om, at denne Sag skulde blive fremmet paa denne Maade.\nDet Steenste Ministeriums Medlem, Hr. Konow, der sommetider udmærker sig ved en halvt ufrivillig og helt ubeleilig Aabenmundethed, har nylig i en Skriftveksling med Bjørnstjerne Bjørnson gjort den Bekjendelse, at Ministeriet Steen allerede ved sin Dannelse i Marts 1891 havde besluttet at bruge Konsulatsagen, saaledes som de har brugt den. Han oplyser nemlig:\n"Da Ministeriet Steen blev dannet i Marts Maaned 1891, skeede dette paa den utrykkelig udtalte Forudsætning, at Regjeringen ikke skulde foretage noget aktivt Skridt til Løsning af det reiste Spørgsmaal om Udskiftning af Fellesskabet inden den gjenstaaende Del af Storthingssessionen 1891. Men hvis Valgene gav Ministeriet Flertal, skulde Spørgsmaalet om eget Konsulatvæsen og eget Diplomati for Norge søges løst."\nOg det radikale, officielle Organ Dagbladet havde den 22de Februar 1892 allerede forklaret noget lignende og udtalt, at Statsminister Steen efter sin Stilling ikke kunde fravige det Program, som fra først af var stillet.\n"Ogsaa efter de øvrige Ministres Stilling", hed det videre, "er det uimodsigeligt, at det var Forudsætningen for deres Kaldelse, at gjennem dem skulde eget norsk Konsulatvæsen gjennemføres, hvis det fik Flertal i Stortinget. I Henhold hertil er Konsulatkomiteen nedsat. "\nEfter i al Hemmelighed at have opført denne Konsulatsag paa det ministerielle Program, hvor den skulde bruges som et Spektakelnummer og som en Kile i Unionen, modtog Ministeriet i Taushed senere samme Aar en Anmodning fra Storthinget om at give en faglig Udredning af Konsulatsagen, hvorvidt Oprettelse af eget Konfulatvæsen kunde ansees paakrevet, hvorvidt Konsulatafgifterne kunde nedsættes og Konsulatafgifterne overhovedet indskrænkes; og som allerede citeret, udhævede sogar Hr. Konow, at dette var Storthingets Mening, idet han erklærede, at det af Forhandlingerne fremgik, at der ikke stilledes Krav paa eget Konsulatvæsen.\nDa Konsulatkomiteen skulde nedsættes, skeede dette, som Dagbladet har udtalt i Henhold til Ministeriets Aftale ved sin Dannelse. Fra radikal Side, ogsaa af Hr. Konow, har det været fremholdt, hvor upartisk Regjeringen gik frem ved Nedsættelsen af denne Komite, idet Regjeringen sogar medtog Høiremænd og saaledes ikke havde tilsigtet at faa en Indstilling af bestemt Indhold. Man faar nok lade være at tale saaledes herefter. Man havde før Ministeriets Dannelse forberedt det Nummer, som til Verdens Overraskelse afsløredes med den Moursundske Dagsorden.\nHer staar vi nu i en oprivende politisk Kamp, som angaar Norges hele Ve og Vel og kanske dets Tilværelse. Der lægges ikke mere Skjul paa, at man er beredt paa Angreb paa Grundlovens § 1.\nMan taler om lovlige Midler, men der gives ingen lovlige Midler til at omstyrte Forfatningen, og denne Kamp, som gjelder hver eneste norsk Mand og Kvindes Velfærd, den er reist paa Spørgsmaalet om Behandlingsmaaden i Statsraad af en Sag, som i og for sig ikke har megen Betydning, og som først er trukket frem efter forrige Valg. Sagen er ny og berører kun et Mindretals Interesser.\nMen samtidig har man intet gjort for at fremme de store Spørgsmaal om Norges Ligestilling i Unionen ved diplomatiske Sagers Behandling.\nDenne Sag satte Sindene i stor Bevægelse ved sidste Valg. De Moderate og Høire har senere fremholdt Sagen i Storthinget i Modsætning til de andre Dagsordener. Lige overfor radikale Krav angaaende Konsulatsagens Behandling fremholdt de konservative og de moderate Repræsentanter Vigtigheden af, at man ikke opgav Bestræbelserne for en fælles Ordning af de diplomatiske Anliggender paa Ligeberettigelsens Grund.\nJeg har allerede citeret en Udtalelse af 10de Juni iaar; jeg skal citere en anden, nemlig de Moderates og Konservatives Dagsorden af 6te Juli ifjor. Den lød saaledes:\n"I Fortrøstning til, at det vil lykkes at finde en tilfredsstillende Løsning af Øieblikkets -- ved Konsulatsagens Behandling fremkomne -- Vanskeligheder, udtaler Storthinget, at en varig Fjernelse af de Farer, den nuværende Tilstand af de forenede Rigers indbyrdes Forhold medfører, alene kan opnaaes ved en fuldstændig Ordning af disse Forhold grundet paa begges Selvstændighed og fuldt gjennemførte Ligestillen inden Unionen."\nDette er et gammelt norsk Spørgsmaal, for hvilket der i mange Aar har været arbeidet. Allerede i 1837 fremholdt den norske Regjering sterkt dette Krav og paaviste, hvor utilfredsstillende den Ordning var, som vi endnu har. Statsraad Jørgen Herman Vogt skrev en Indstilling, hvori han fremholdt det, hvorfor de konservative og Moderate endnu arbeider. Han siger:\n"De diplomatiske Sager kan ikke ansees ordnet paa en for Norge fyldestgjørende Maade, da den Embedsmand, der forbereder og foredrager dette Slags Sager og besørger de derom afgivne Resolutioner bragt i Udøvelse, fremdeles kun er svensk uden tillige at være norsk Embedsmand, og saaledes 1) ikke har nogen konstitutionel Ansvarlighed ligeoverfor den norske kontrollerende Statsmagt, og 2) er Medlem alene af det svenstke og ikke tillige af det norske Statsraad. Den Omstendighed, at Norges Grundlov og Rigsakten ikke indeholder nogen Bestemmelse om Behandlingen af de diplomatiske Anliggender, hidrører formentlig ei derfra, at man ikke har villet have Grundsetningen om Ansvarlighed derpaa anvendt, men fra Mangel af Opmærksomhed paa denne Gjenstand, da Foreningsvilkaarene bestemtes og Rigsakten blev oprettet, eller fra Umuligheden af for Øieblikket at faa alle Punkter afgjorte, hvorom Bestemmelse var ønskelig, og derpaa grundet Nødvendighed af at lade enkelte af disse henstaa til fremtidig Afgjørelse. Efter Departementets Formenig er det nødvendigt, for at ethvert af Rigerne kan i Fremtiden være i lige Grad betrygget med Hensyn til de udenlandske Anliggenders Bestyrelse, at den Embedsmand, hvem samme overdrages, i strengeste Forstand er en for begge Riger ansat fælles Embedsmand, hvoraf følger, at hatt bør kunne være norsk og svensk af Fødsel, at han udnævnes og afskediges i kombineret norsk og svensk Statsraad, at han aflægger Ed til begge Rigers Konstitution, samt at han er Medlem af begge Rigers særskilte Statsraad med samme Rettigheder og Forpligtelser som ethvert Riges øvrige konstitutionelle Raadgivere og saaledes ogsaa har konstitutionel Ansvarlighed i ethvert af Rigerne."\nDet har gjentagende været forsøgt at faa istandbragt en tilfredsstillende Ordning, og mange Forhandlinger har været førte. Det har altid været Norges Opgave at faa Tingene ordnet saaledes, at man fik en fælles Udenrigsminister svensk eller norsk, men ansvarlig for begge Riger.\nMan havde foreløbig søgt, indtil man fik en fælles Udenrigsminister, at faa det ministerielle Statsraad sammensat af et lige Antal Medlemmer fra begge Riger. Det var ogsaa denne Ordning, som den Sverdrupske Regjering arbeidede for i 1886, og under Forhandlingerne om en saadan Ordning var det, at Sverdrup i Storthinget udtalte, at han aldrig havde stillet som Formaal en norsk Udenrigsminister ved Siden af den svenske, og han tilføiede:\n"Da jeg staar paa Foreningens Grund, da jeg tror, den har en Betydning af første Rang for Norden og for de nordiske Interesser, da jeg mener, at den kan udvikles i en for begge Folk tjenlig Retning, uden at de behøver at lade sig afkorte noget i sin Frihed og Selvstendighed, er det, at jeg staar fast paa dette Standpunkt og for min Del ikke kan deltage i nogetsomhelst Forslag, der peger i Retning udover Unionen."\nJohan Sverdrup og jeg har ikke været Meningsfæller. Og hans og vore Meningsfæller har i mangt og meget staaet mod hinanden. Nu staar vi alle sammen i dette Punkt, og jeg tror, det viser, at vi har en god Grund at staa paa.\nI 1886 vedtog Storthinget en Dagsorden, som sluttede sig til disse Sverdrupske Udtalelser, og det erklæredes da baade af Johan Sverdrup og af Statsminister Steen, at der var fuld Overensstemmelse mellem Regjeringen og Storthinget om, hvad Norges statsretlige Stilling i Unionen krævede.\nEfterat det første Stangste Ministerium var kommet til Roret, fik det istand et Forslag, der var saadant som det, Johan Sverdrup ønskede at faa frem, nemlig et ministerielt Statsraad af lige mange Medlemmer for hvert af Rigerne, og uden at Udenrigsministerens Nationalitet skulde "rigsaktfæstes".\nDer blev paa den Tid -- i de sidste Dage af Januar 1891 -- holdt et Venstremøde til Vedtagelse af Program. Da under den første Dags Møde Programmet blev opstillet, udtalte man sig der om en Ordning af de diplomatiske Sager i meget almindelige Udtryk. Man vilde, at der paa Programmet skulde opstilles "en Ordning af de diplomatiske Sagers Behandling, der indfører betryggende konstitutionel Ansvarlighed for norsk Statsmyndighed". Da der imidlertid Dagen efter kom Rygter om, at den Stangske Regjering havde faaet istand et Forslag, som skulde akcepteres fra svensk Side, og som indeholdt hvad alle i 1886 havde været enig om, saa erklærede paa Venstremødets sidste Dag Hr. Steen paa Foranledning af Bjornstjerne Bjornson, at disse almindelige Ord i Programmet, de sigtede til egen Udenrigsminister.\nDa man havde hørt, at den Stangske Regjering havde faaet istand den Ordning, som alle var enige om i 1886, saa forandrede man Signalerne og sagde: "Nu vil vi have egen Udenrigsminister".\nDette skeede, forinden de Radikale endnu havde opdaget det, som siden gav Anledning til det Mistillidsvotum, hvorpaa Ministeriet Stang gik af, nemlig at de i Stockholm tilstedeværende Statsraadsmedlemmer, som det paastodes, havde tiet til Udtalelser fra svensk Side, som de ikke i Taushed skulde have paahørt. Om dette vidste man dengang endnu intet. Man havde blot hørt, at Ministeriet Stang havde faaet istand den Ordning, der af alle i 1886 betegnedes som det, man vilde have.\nDet Stangske Forslags Skjebne i Storthinget vil enhver erindre.\nForslaget forelaa ikke til Behandling, det skulde først forelægges for et senere Storthing efter nye Valg. Men af Berner blev der fremsat en Dagsorden, der indeholdt en Reservation mod den foreslaaede Ordning, men som sigtede mod Ministeriet. Forslagsstilleren forklarede, at han vilde ikke have fastslaaet noget om Udenrigsministerspørgsmaalet; han vilde have det holdt aabent. Da han imidlertid af mig i Storthinget blev foreholdt de merkelige Udtalelser af Bjørnstjerne Bjørnson og Statsminister Steen kort Tid forud om 2 Udenrigsministre, saa svarede han:\n"Saa naiv tror jeg ikke, nogen af os er, at han skulde indbilde sig, at der vilde være Spor af Mening i nu at ville opstille egen Udenrigsminister paa Programmet, og Hr. Schweigaards Udtalelser gik dog virkelig ud paa, at dette skulde være Programsag for Venstre ved kommende Valg. Nei, som jeg før har sagt, hidtil har vi gaaet langsomt frem, maattet gaa langsomt frem, om det end, efter min Mening, er gaaet altfor langsomt; jeg er overbevist om, at Gangen frem mod Maalet endnu i en Række af Aar vil blive meget langsom".\nOg Hr. Ullmann, han forsikrede om muligt i endnu sterkere Udtryk det samme. Han sagde:\n"Jeg har væsentlig kun taget Ordet for at hævde og det saa stærkt, jeg kan, at den Udtalelse, som vi her har hørt dels fra Regjeringens Chef og dels fra Hr. Schweigaard, at der i vort Forslag skulde ligge som Formaal, som et skjult Formaal endogsaa, egen Udenrigsminister, hvorved man saa skulde narre Folk bagefter, at denne Udtalelse, denne Beskyldning er i Bund og Grund grundløs og intetsigende."\nDet var en skjændig Beskyldning mod uskyldige Mennesker at tale om, at de vilde opstille egen Udenrigsminister som Program ved neste Valg.\nDa nu denne uskyldige Dagsorden havde faaet en saadan Attest, blev den vedlaget ogsaa med de Moderates Stemme, som troede, at Sagen ikke havde noget paa sig. Dette medførte, at Ministeriet Stang gik af, og Hr. Berner kom ind i Ministeriet Steen.\nSaa gik det udover, indtil Valgkampen fik Fart; da dukkede de to Udenrigsministre igjen op. En vakker Dag befandt Hr. Konow sig sammen med to andre Medlemmer af Statsraadet paa et Folkemøde paa Jernbanestationen Skarnæs. Han sagde:\n"Jeg kan forsikre, at hvis Ministeriet Steen faar Flertal ved Valgene, saa skal Spørgsmaalet om egen Udenrigsminister være afgjort, inden Storthingsperioden er slut. Egen norsk Udenrigsminister, egne norske Gesandter, kunne vi sette op, hvad Dag det skal vere, efter Afgjørelse i norsk Raad."\nI en Avis forklarede Hr. Konow siden, at han ikke netop havde sagt, at man skulde forcere Sagen for enhver Pris og derved paa Forhaand sprænge Unionen. At Sprængning ikke skulde ske paa Forhaand, synes at være en tarvelig Trøst, og det var den eneste Forklaring, han havde at give.\nDet officielle Organ Dagbladet forklarede ogsaa straks:\n"Vi deler Statsraad Konows Opfatning, at der neppe vil være noget til Hinder for, at allerede inden Valgperiodens Udgang vil Spørgsmaalet om en egen Udenrigsminister være afgjort, hvis Ministeriet Steen faar Flertal ved Valgene."\nJeg stal ikke citere den saakaldte Vikste Afsløring af seneste Datum om to Udkast til Dagsordener, som blev sendt daværende Rektor Steen i Stavanger. Disse Afsløringer er kun saa som saa dementerede; men de er ganske unødvendige for dem, som ikke vil lukke Øinene for,\nhvad der ligger aabent i Dagen. Det er fuldstændig bragt paa det rene, hvorledes den Steenske Regjering efter en hemmelig Forhaandsaftale brugte Konsulatsagen. Der kan heller ingen tro, at de 2 Udenrigsministre sprang fuldt rustede ud af Hr. Konows Hoved paa Skarnæs.\nIngen kan nu tvivle om den rette Betydning af, hvad Hr. Berner og Hr. Ullmann forklarede i Storthinget, da Berners Dagsorden blev vedtaget. Paa Skarnæs kom Hr. Konow til at forsnakke sig; det var det eneste, som der passerede.\nDe 2 Udenrigsministre blev saaledes Programsag for de Radikale, noget, som ingen før havde tænkt paa, og som kom ganske uforberedt paa Vælgerne. Da Ministeriet Steen fik et snaut Flertal, var det ikke paa 2 Udenrigsministre, -- nogle vilde have direkte Skat, nogle Udvidelse af Stemmeretten, og over det Hele laa der en Røg fra den Åkerhjelmske Svenske-Snak.\nMinisteriet Steen fik imidlertid sit Flertal.\nForst svigtede man det gamle norske Formaal og satte op et nyt, der er det samme som Unionens Sprængning. Saa opgav man hele Sagen, afviste enhver Forhandling og benyttede den lille Konsulatsag til at skabe en Konflikt. Man har kjørt Sagen ganske fast og er saa gaaet fra det Hele.\nDe Konfervative og Moderate har sluttet sig sammen for at gjenoptage Arbeidet for Norges fulde Ligeberettigelee inden Unionen, ikke udenfor Unionen.\nVi vil ad Forhandlingens Vei søge at faa Udenrigsministerspørgsmaalet og Spørgsmaalet om de diplomatiske Sager løst, saaledes som alle Normænd til 1891 var enige om, at disse burde løses. Og vi vil ogsaa se at faa ordnet den lille Konsulatsag paa den for Norge tjenligste Maade.\nVi slutter os sammen i Kamp for vor Forfatnings Bevarelse.\nDer kan være mange Spørgsmaal, som skiller mellem de Konservative og de Moderate, men i dette store Spørgsmaal holder vi sammen, og i denne Kamp haaber vi Tilslutning fra mange, som for har været skilt fra os i forskjellige Spørgsmaal.\nDet er en stor og skjæbnesvanger Kamp, vi staar oppe i, det er en Kamp for et frit, selvstændigt, udeleligt og uafhændeligt Kongerige Norge, forenet med Sverige under en Konge.\nTil denne Kamp gaar vi med et Leve Fædrelandet!\nGud bevare gamle Norge!


Iværksættere kæmper om 100 millioner | TV MIDTVEST\nIværksættere kæmper om 100 millioner\nI dag samledes 26 af landets mest lovende iværksættere i Holstebro. De deltager i projektet Accelerate for at få del i 100 millioner kroner.\n12. sep 2012, kl. 14:17\nEn midtjysk iværksætterfond vil investere 100 millioner kroner i de mest lovende nye virksomheder. Det har fået 26 iværksættere til at tilmelde sig projektet Accelerate, som idag startede i Nupark i Holstebro. Ideen er at hjælpe nye iværksættere igang, og give de bedste af dem en økonomisk startpakke.\n- Vi vil køre virksomhederne gennem et struktrureret forløb, hvor vi træner dem, udvikler dem og arbejder med dem i dybden. Mens vi gør det, så kigger vi også på, om det er nogen, vi tror så meget på, at vi vil investere nogle millioner kroner i dem, siger direktør i Nupark Innovation, Peter Kjeldbjerg.\nFor at kickstarte projektet var den amerikanske iværksætter-guru Ted Zoller blevet hentet ind. Han skulle give gode tips og tricks til de håbefulde iværksættere. En af dem, der var mødt op, for at få amerikanerens guldkorn, var Holstebro virksomheden NeoLine, der laver lystofrør med LED-pærer.\n- Han har været igennem den her mølle før, og kender alle faldgruber. Han har en del erfaring, og det kan jo gøre min afstand til succes kortere ved at drage erfaring af ham, siger indehaver af NeoLine, Peder Pedersen.


Borgere går sammen om at bygge ny købmandsbutik | TV SYD\n26. maj 2017, kl. 18:23\nBorgere går sammen om at bygge ny købmandsbutik\nBrian Duedal driver købmanden i Stenderup Kroager - og han kan snart se frem til en ny og større butik. Foto: Per Colstrup Vinkel\nStenderup Kroagers borgere løfter i flok, og snart kan en ny og større købmandsforretning være på vej.\nTilbage i 2013 lukkede Coop den lokale Dagli’ Brugs i Stenderup Kroager og i et halvt år havde byen ingen handlemuligheder.\nMen så gik byens blot 654 borgere sammen og indsamlede 1,3 millioner kroner, så de kunne købe butikken og drive den videre.\nSiden er det faktisk gået så godt for købmanden, at man nu vil bygge en ny og større butik.\n- Det handler om, at vi vil være på forkant med tingene. Vi kan godt lade købmanden kører i 2-3 år endnu, men hvad så? Det handler om fremtidssikring og byen og købmanden i stedet for at vente og lade stå til. Det er ligesom at drive en virksomhed, hvis man bare lader stå til, og man bare lader være med at investere i det, jamen så lukker det jo af sig selv, siger Torben Madsen, der er bestyrelsesmedlem i investeringsforeningen bag købmanden, til TV SYD.\nBrian Duedal, der er købmand i Stenderup Kroager er naturligvis glad for støtten.\n- Det er jo den eneste måde, det kan lade sig gøre på. Hvis ikke de støttede op om det her, så kunne det ikke lade sig gøre. Vi har prøvet at spørge banker og alt muligt, og der er ikke nogen af dem, der synes, det er en god idé. Så uden de lokale kunne der ikke være en butik herude, siger han til TV SYD.\nKøbmanden i Stenderup Kroager var været udsat for røveri den 12. september 2016 og igen den 16. februar i år. Derfor gør Brian Duedal sig også tanker om, hvordan den nye butik kan blive indrettet, så livet bliver sværere for eventuelle røvere. Det kan du høre mere om i denne video:


For de fleste mennesker er datteren ophørt med at personificere et sted med endeløse senge, som du skal arbejde utrætteligt på næsten hele sommeren. Nu er forstadsområdet et område for afslapning og æstetisk nydelse. Landskabspleje vil bidrage til at sikre en harmonisk enhed mellem mennesket og naturen. For gode haveideer, se vores artikel.\nFunktioner i landskabsdesign\nLandskabspleje er i skæringspunktet mellem byggeri, arkitektur og afgrødeproduktion. For et kompetent landskabsdesign er det også nødvendigt at have visse oplysninger om stilretningerne og reglerne for formens harmoni..\nLandskabsdekoration er en ægte kunst, der har været praktiseret af fagfolk i mange århundreder. Men hvis du ønsker at omdanne sommerhusets område på egen hånd, skal du bare gøre dig bekendt med det grundlæggende i planlægning og færdige projekter for at omsætte de ideer, du kan lide.\nSå før arbejdet påbegyndes, skal du være opmærksom på følgende bestemmelser:\n– både objekter af levende og livløs natur og objekter skabt af mennesker bruges til at transformere stedet, og hver af dem skal passe ind i den overordnede sammensætning;\n– det er nødvendigt at passe på den færdige have, så hvis du ikke regelmæssigt kan bruge tid på dette, skal du stoppe ved enkle løsninger;\n– tænk over hovedideen og arbejdsplanen, opret et grundskema og tilføj det dekorative elementer;\n– ikke alle projekter kan implementeres i praksis. Overvej jordens kvalitet og lysets grad – hver plante kræver særlige betingelser for normal udvikling.\nDet er lettest at arbejde i et emne, som vil bestemme geometrien for landingenes placering. Bemærk, at dets valg påvirkes af bygningernes arkitektur..\nEn traditionel have kaldes også almindelig. Først og fremmest er det præget af konsekvent orden og symmetri. Ideelt set er retningen legemliggjort i landejendomme med et stort territorium, men det er ganske muligt at gennemføre sådanne projekter i små åbne områder af en sommerbolig..\nPlant buskede buske og træer, der senere kan formes. Pas på dem og skær dem rettidigt. Læg stier lige, og arranger blomsterbed, stræder, græsplæner, damme og parterres i geometriske konfigurationer (polygoner, ovaler og cirkler er egnede).\nKlassikeren kræver valg af naturmaterialer og implementering af resten af bygningerne i en lignende retning. Farvepaletten er fastholdt, grundlæggende nuancer vil gøre. Du kan supplere dekorationen med et springvand i midten af kompositionen, topiære planter samt smukke skulpturer i antik stil..\nEnkelheden og hyggen i rustikke haver og haver ser søde og afslappede ud. Det er denne retning, der har været kendt for menneskeheden siden umindelige tider, hvor alle repræsentanter for samfundet boede i kunstløse huse med beskedne, men pæne græsplæner..\nFor land er følgende elementer karakteristiske:\n– frugttræer, grøntsagsbede;\n– frodige blomsterbed med gratis design\n– stier lavet af træsnit, sten, grus, almindelige jordmuligheder;\n– dekorative detaljer lavet med egne hænder;\n– lysthus og bænke i træ omgivet af vegetation\n– et lille reservoir af naturlig form;\n– kombination af naturlige farver med brogede og muntre nuancer.\nTendensretningen blødgør modsætningerne mellem det teknogene miljø og naturlige motiver. Målet med Eco Garden er at genskabe et vildmarksområde i et privat område. Derfor er hovedreglen naturlighed og lethed, start op:\n– naturlige materialer;\n– dyrkede sorter sammen med mark, skovplanter;\n– markiser og hytter;\n– træbroer, bænke, hamp- og savsnit;\n– kreativt håndværk og lamper;\n– havemøbler i hårde konfigurationer.\nEn lidt eksotisk strøm til vores åbne rum. Det kræver passende minimalistiske finish til bygninger, som ikke altid er typiske for sommerhuse. Og alligevel kan individuelle motiver helt organisk falde på standardbasis..\nFor at organisere en have med japansk tradition skal du bruge:\n– vandløb, skåle med vand, små søer;\n– stenhaver med småsten;\n– lette, asymmetriske rum, der fremmer kontemplation;\n– lave nåletræer, mos, sand;\n– bambus hække;\n– kombineret belægning;\n– konsistente farver (sort, hvid, sandet, grøn, brun, grå);\n– fokuserer på harmoni, naturlighed.\nDen minimalistiske stil kommer fra indretning. Det står på de samme grundlag – enkelhed og koncis i alt. Med et begrænset sæt værktøjer er det nødvendigt at udføre maksimalt funktionelle opgaver, for at udtrykke hovedideen, skabe lethed og plads.\nDet minimalistiske landskab er kendetegnet ved følgende funktioner:\n– stedet ligner en studiolejlighed;\n– spor har lige og lige linjer;\n– rektangulære former;\n– sort, hvid, grå, beige, terracotta og grønne nuancer;\n– abstrakte skulpturer;\n– spejle, spotter;\n– møbler af aluminium og plast.\nFor at starte landskabspleje skal du udarbejde en plan og beslutte plantesorter til plantning og deres placering. I denne situation er det bedst at bruge den traditionelle zoneringsalgoritme:\n– Ydersiden er et hegn, som kan være et hegn eller en hæk;\n– Internt – placeret direkte ved siden af hovedbygningen;\n– Mellemliggende – hvilesteder og områder til rådighed for øjet, der skal adles.\nHvad angår den ydre del, kan du plante grønt efter behag. Installer et smukt hegn og en låge, og komplementér derefter hegnet med en hæk over hele flyet eller delvist. Vegetation til hegnet er anderledes: frugttræer eller buske i en eller to linjer. Høje træer plantes i en række, det kan være: cedertræ, gran, fyr, blomme, mulberry eller æbletræ.\nFor en to-række plantning, vælg buske: rose, ribs, lilla. Du kan også arrangere lodret landskabspleje, hænge urtepotter på et hegn eller plante klatreplanter i nærheden af det. Sådan vegetation vil give et fremragende æstetisk udseende og en uovertruffen lugt..\nI området nær huset skal du plante underdimensionerede buske eller organisere et pænt blomsterbed. I dette område ser en grænsen blomsterhave, mono blomst eller mixborder organisk ud. Tegn grænser og vedligehold dine blomster regelmæssigt, og du vil skabe et muntert billede af din veranda..\nMellemzonen er den vigtigste og besværlige. Placer en græsplæne over hele området. Så afhænger det hele af dine planer. Kombiner for eksempel lækkert grønt græs med et alpint rutsjebane eller sten. Strukturer i form af gynger, lysthuse, pergolaer kan transformeres med vedbend eller bindweed. Alle typer blomsterbed vil være passende for denne zone, det er kun vigtigt at kombinere dem korrekt med resten af designdetaljerne. Dekorer stedet med originale blomsterbed: flerdimensionel, i form af en å, i forhøjninger, i kasser, kurve, gamle sko, træstammer og så videre..\nReservoirerne er fortjent placeret på en af hovedpositionerne inden for landskabsdekoration, der understreger egenskaberne og opfattelsen af rummet, samt fylder det med funktionalitet. Moderne design tilbyder mange forskellige variationer af reservoirer, som du kan henlede opmærksomheden på, når du planlægger: springvand, pool, å, dam (klassiker, landskab), haveakvarium, mini-reservoir i enhver kapacitet (du kan gøre det selv), multi- niveau (inklusive vandløb og vandfald).\nNår du vælger typen af reservoir, skal du starte fra dens funktioner såvel som det generelle koncept for dit sommerhus. Inden du planlægger, bør du se nærmere på landskabets naturlige relieffer. Brug dem til at skabe kunstige damme – det vil se så naturligt og harmonisk ud som muligt..\nFormen og størrelsen kan være absolut enhver. Når du beslutter dig for disse parametre, skal du tage højde for stilen i hele haven, placeringen af vandområdet og det funktionelle formål..\nHavestier er en nødvendig del af det moderne design af gården til et privat hus. På trods af at stiernes hovedfunktion er at skabe sikre betingelser for at bevæge sig rundt på dit websted, giver de også mulighed for at zonere og dekorere gårdområdet. Havestier kan laves af forskellige materialer, såsom store flade sten, en række mursten, små grus- eller betonplader. Takket være kombinationen af materialer, blokering af stier med små grænser eller dekoration med ekstra elementer, kan du ikke kun opnå den ønskede funktionalitet, men også dekorere territoriet.\nAfhængigt af ejerens ønsker og det generelle koncept kan visse geometriske former bruges. Lige eller snoede stier i selskab med rektangulære eller ovale blomsterbede vil skabe et unikt billede af rummet..\nNogle gange har en privat ejendom ikke en helt flad overflade, men bakker og huller. Du bør ikke kæmpe med naturen og udjævne stedet, det er bedst at bukke under for hendes vilje og kombinere stier med trin. Dette vil diversificere stierne, der forbinder zoner i din ejendom..\nLandskabspleje indebærer oprettelse af bygningsstrukturer til friluftsliv:\n1. Pergolaer giver dig mulighed for at organisere smukke blomsterbuer, let sol og vindbeskyttelse ved poolen og ved spisebordet, og også zonere rummet. Disse kan være buede strukturer, baldakiner nær hovedbygningen, fritliggende strukturer.\n2. Alle kender lysthusets funktionelle formål, mens det kan legemliggøres i forskellige konfigurationer: åben eller lukket, flettet af vegetation, placeret separat eller ved siden af huset. Lysthusene er skabt i klassiske, orientalske, skov- og rustikke stilarter. Der er også eksklusive muligheder med gyngestole i form af et skib, en kæmpe kedel, en iglo med et hul i toppen til røg fra en brand osv..\n3. Gyngen vil glæde både meget unge og voksne ejere af private husstande. Bliv kreativ og placer gynger, sofaer, bænke, lænestole eller en rund gynge med en madras i haven.\nTænding af et websted er ikke en vanskelig opgave, du skal bare væbne dig med hårdt arbejde og tålmodighed. Den korrekte tilgang til installation af lamper giver dig mulighed for at understrege de nødvendige områder og skjule grimme steder. Belysning vil give designet et helt nyt udseende, farve strukturen i dit hus, og det tilstødende område vil komme til live og gnistre med varme og gæstfrihed.\nBemærk – du behøver ikke oversvømme hele området med stærkt lys, det giver ikke komfort, men tværtimod reducerer det og rammer dit budget. Hovedbelysningen er altid fokuseret på både strukturen og hovedelementerne på stedet. Baggrundsbelysningen er organiseret fra top til bund, fra bund til top, stier, reservoirer fremhæves, det kan være kontur (for at skabe skygger) og pege.\nDu kan købe lamper af glas, plast eller metal i isenkræmmere samt skabe eksklusive muligheder på egen hånd: dåser eller lommelygter med lysdioder; apparater fra tøjnåle, dåser; flasker med lamper indeni; mini træskulpturer med belysningskonstruktioner; håndværk fra små stammer; fe lys; hængende krukker med lys.\nVideo: DIY forstæder design\nSuuri hedelmäinen lajike tomaatteja Khlebosolnyi ottaa oikeutetun sijan sängyissäsi\nDIY kolmitasoinen alppiliukumäki\nValg af den bedste elektriske frugt- og grøntsagshakker til dit hjemmekøkken\nOpskrifter til forberedelse af emner fra japansk kvæde til vinteren\nCalendula i haven – vi bekæmper skadedyr smukt\nGødning magnesiumsulfat: applikationsfunktioner til tomater\nHvilken form for pleje har en hibiscus brug for derhjemme?\nMiellyttäviä joulukuun askareita kukkapuutarhassa ja sisäkasvien lähellä\nKesäasukkaiden kalenteri: kausityö puutarhassa toukokuussa


Inkluderet med Netkiosk 2019\nChrome sikker kiosk tilstand.\nLås dine pc'er ned.\nInkluderer gratis opdateringer og opgraderinger.\nGratis e-mail, telefon eller fjernsupport.\nSingle PC License. Gælder for brug på 1 PC.\nKøb Netkiosk 2019\nKøb yderligere licenser hvis du allerede har købt Netkiosk 2019.\nKategori: Netkiosk 2019 Versioner\nNetkiosk imperi (Chrome Kiosk-tilstand)\nNetkiosk imperi (Chrome Kiosk) til Windows XP (SP3), NT, Windows 7, 8 og 10.\nHvad kan jeg gøre med Netkiosk imperi?\nMed Chrome Kiosk kan du øjeblikkeligt låse dine pc'er ned og køre Google Chrome i sikker, fleksibel kiosk-tilstand. Netkiosk imperi er specielt designet til at køre Google Chrome i en sikker kiosk-tilstand. Via et sikkert administrationspanel kan du begrænse webstedsadgang med et indbygget hvidlistefilter. Selv om Chrome kan køre i kiosk-tilstand som standard, giver det dig ikke muligheder for at sikre indstillingerne eller låse dine Windows-enheder. Det er her, hvor Netkiosk imperi vil gavne dig.\nEn brugerdefineret version af Netkiosk Imperi blev først implementeret ved December 2015 Spanish Elections på omkring 4000 Windows Tablets. Se venligst Video side for mere information og for at se Netkiosk imperi i aktion. En anden unik tilpasset Netkiosk-version vil blive brugt på 7th of June 2018 ved Ontario Elections (Canada) på omkring 25000-enheder. Netkiosk fungerer lige så godt på bare 1 PC.\nHvad er unikt om Netkiosk imperi?\nNetkiosk imperi er en 100% Google Chrome kiosk mode løsning.\nNetkiosk imperi har indbyggede låsfunktioner for at holde Google Chrome i sikker kiosk-tilstand.\nIndbygget tomgangstidtimer for at rydde browserhistorikken, når brugeren logger ud, eller når idletidstimeren går i.\nBrugerdefineret flydende menulinje eller tastatur til berøringsskærmen.\nSikker Admin panel (Ctrl + i eller Ctrl + Shift + k)\nNetkiosk hjemmeside i Netkiosk imperi (Chrome Kiosk)\nVed første installation skal du blot trykke på Login. Indstil derefter dit brugernavn og adgangskode\nFørst og fremmest skal du downloade og installere den nyeste version af Google Chrome.\nVideoen nedenfor viser dig hvilke indstillinger i Chrome du skal ændre for at tillade, at Chrome fungerer korrekt med Netkiosk imperi.\nSådan åbnes Admin panel.\nFor at få adgang til Netkiosk Imperi admin panel skal du blot trykke på Ctrl + i eller Ctrl + Shift + k\nVed første installation, når administratorpanelet åbnes, skal du blot klikke på Login.\nI Netkiosk Imperi admin panel\nIndstil dit admin brugernavn og adgangskode.\nVis eller skjul det tilpassede Netkiosk-berøringspanel.\nBrugere kan bruge Netkiosk-berøringspanelet til at søge fremad, tilbage og slette nulstil browsinghistorikken.\nAktivér Netkiosk Process Watcher. (Valgfri)\nI tilfælde af at Netkiosk kan gå ned, genstarter Netkiosk automatisk, når procesvagteren er aktiveret.\nIdle-time-reset-timer fjerner automatisk al browserhistorik, når pc'en er ledig i x minutter.\nÆndre indstillinger for tomgangstimer for at passe til dine behov.\nChrome-kioskparametre. Kun til eksperter!\nChrome-kioskparametrene er nødvendige for at køre Chrome i kiosk-tilstand.\nDu må ikke slette eller ændre disse, eller Netkiosk fungerer ikke korrekt.\nNogle enkle indstillinger er nødvendige i Chrome for korrekt brug af kiosker.\nGoogle Chrome 2019 (Indstillinger). Brug en Google Chrome-ældre version? Opdater venligst din Chrome-version.\nKør videoen i fuld skærm.\nHvis videoen ikke er klar, ændres dine youtube kvalitetsindstillinger nederst til højre.\n© 2017 Google Inc, der bruges med tilladelse. Google og Google-logoet er registrerede varemærker tilhørende Google Inc.\nLæs venligst installationshjælpsiden før eller efter at du installerer Netkiosk.\nNetkiosk fungerer på alle enheder, der kører Windows XP (Service Pack 3), Windows 7, 8 og 10.\nNetkiosk kan installeres på pc'er, bærbare computere eller Windows tabletter.\nNetkiosk imperi kræver Google Chrome.\nMindste skærmopløsning for begge Netkiosk-versioner:1024 X 768\nAlle Netkiosk-versioner kræver Microsoft Netframework 4.5\nHvis ikke installeret, vil Netkiosk forsøge at installere dette automatisk.\nWindows 8 og 10 har indbygget Netframework 4.5. Så det er ikke nødvendigt at installere.\nMICROSOFT NETFRAMEWORK 4.0 (Direkte download links til Microsoft hjemmeside)\nHvis du har problemer med at køre Netkiosk, skal du installere Microsoft Netframework 4.5 (FULDE VERSION)\nAdobe Acrobat Reader og Flash Player (Valgfrit)\nDu skal sørge for, at du har Adobe Acrobat Reader installeret, hvis du vil tillade korrekt adgang til PDF-filer, og din Flash-afspiller er opdateret.\nBemærk: Sørg for, at du ikke installerer og forsøger at køre, hver Netkiosk-version på samme pc, samtidig.\nDKK179.96 / År Start abonnement\nDKK914.75 Tilføj kurv\nDKK34.99 / År Start abonnement