Old school barbering i Torvegade | Elbobladet | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Elbobladet - Old school barbering i Torvegade\nAsaf Suljkanovic er 24 år og indehaver af Brandos' Barbershop i Kolding, der nu også er åbnet i Torvegade 14 i Fredericia. I stolen ligger hans medarbejder Ilir Bajraktaraj. Foto: Charlotte Nygaard\nOld school barbering i Torvegade\nBrandos' Barbershop tilbyder tyrkisk barbering, hårfjerning og ansigtsmassage på Torvegade 14.\nFredericia: Hvis du har været på ferie i Tyrkiet, er du sikkert stødt på de mange tyrkiske barbershops. Små barberforretninger, hvor du kan få en klipning, en old school omgang barbering med skum og kniv og hårfjerning med enten voks eller tråd.\nNu behøver du ikke længere booke flyet til Antalya eller Marmaris. På Torvegade 14 har fire unge fyre åbnet barbershoppen Brandos' Barbershop.\n- Jeg åbnede min første forretning i Kolding for tre år siden, og vi har fra dag til dag kunnet se en stigende mængde kunder i butikken. Det er især folk fra Koldings opland, der kigger ind, fordi de kender konceptet fra ferierne i Tyrkiet, siger Asaf Suljkanovic, der er indehaver af Brandos' Barbershop.\nDer findes ingen formel uddannelse i Danmark inden for kunsten at give en old school barbering, så Asaf og hans personale på to fuldtidsansatte og en deltidsansat har taget kurser og herudover øvet på hinanden.\n- Vi er stort set lige åbnet, og der har allerede været mange interesserede inde. Folk i Fredericia er nysgerrige på den gode måde, så vi håber, der kommer gang i forretningen, siger han med et smil.\nDet er i hvert fald ikke priserne, der kan holde folk fra barbershoppen. Højeste pris på menukortet er 150 kr., og ud over klipning, barbering og hårfjerning, er der også ansigtsmassage at hente i salonen.\n- Vi er i gang med at få en website op at stå, som får adressen www.brandosbarbershop.dk, men vi er også at finde på Facebook, siger Asaf Suljkanovic.\nHan tilføjer, at der i løbet af kort tid kommer folie med firmaets navn og logo i vinduerne. Ifølge kommunens regler må de nemlig ikke hænge skilte på den gamle bygning, der ligger på hjørnet af Axeltorv.


Læs om vores historie, processer og sociale ansvar | FLYERALARM\nFLYERALARM er en af de største tyske e-handelsvirksomheder og en af Europas førende onlinetrykkerier inden for B2B-området – selvom virksomheden stadig er forholdsvis ung: Siden 2002 viser printspecialisterne fra Würzburg, hvor smart bestillingen af printprodukter kan være. I dag beskæftiger FLYERALARM mere end 2.400 medarbejdere og havde en omsætning på over 385 millioner Euro i 2019.\nPå trods af den hurtige vækst, bibeholdt firmaet fra Würzburg sin hands-on mentalitet og dermed den helt særlige spirit, der hersker i en opstartsvirksomhed. Denne ånd prægede virksomhedskulturen helt fra starten, og det er kun på den måde, at optagelsen af en lang række nye forretningsområder blev en succes. I dag leverer FLYERALARM ikke kun tryksager, men også giveaways, storformat, tekstiltryk samt digitale marketing ydelser. Samlet set kan kunderne på flyeralarm.com vælge blandt mere end 3 millioner produkter.\nPerfekt timing: op til 15.000 ordrer hver dag\nFLYERALARM´s DNA er trykket: Hver dag behandles op mod 15.000 bestillinger og op til 24.000 leveringer afsendes med hurtige leveringstider til kunderne. Mange endda allerede en dag efter modtagelsen af ordren (Overnight), eller sågar den samme dag (Same Day), hvis det ønskes. En vigtig del af virksomhedsfilosofien er den omfattende kundeservice med personlig hotline, callback-tilbud og interaktiv webchat. FLYERALARM´s servicekoncept, der i mellemtiden har mere end 1,5 millioner tilfredse kunder, suppleres af rådgivning på stedet med egne afdelinger i Tyskland og Europa - et unikt kendetegn ved FLYERALARM.\nFLYERALARM`s overordnede mål er altid, at bidrage til at gøre kunder endnu mere succesfulde. Og dette kundefokus betaler sig: Siden 2014 har FLYERALARM hvert år modtaget den tyske ”Fairness Preis”. Denne årlige pris hylder transparens, pålidelighed samt en god prisperformance og er baseret på en rundspørge blandt over 40.000 deltagere. Også når det gælder det teknologiske, så er FLYERALARM blevet hædret: For digitaliseringen af processerne har firmaet i 2016 fået prisen ”Digital Champions Award“ (som bliver uddelt af WirtschaftsWoche og Tyske Telekom) samt 2018 ”GC Management Award“. Også i 2018 modtog grundlæggeren og direktøren Thorsten Fischer den Bayerske ”Printpreis” af den bayerske ministerpræsident. Denne ærepris bliver uddelt til personligheder som i en særlig grad har sat præg på betydning af Bayerns vigtige trykindustri. „Druck & Medien Award“ som året uddannelsessted 2018 understreger, at udvikling og trivelse er en vigtig bestanddel i virksomheden.\nFLYERALARM: “printed in Germany“\nKvalitet har siden starten altid stået øverst på dagsordenen. Alle FLYERALARM printprodukter er “printed in Germany“. Virksomheden producerer udelukkende i Tyskland i otte afdelinger (3 x Würzburg, Greußenheim, Marktheidenfeld, Veitshöchheim, Klipphausen, Kesselsdorf) og fokuserer på produkter i høj kvalitet, der produceres på en ressourcebesparende måde med en topmoderne maskinpark. Fair betingelser, som samtidig giver kunden den bedste pris (Best-Price-strategi), fleksible forsendelsesmuligheder samt personlig rådgivning er kendetegn, som bedst bekriver FLYERALARM og dets slogan „printed in Germany“.\nUden for Tyskland arbejder virksomheden i yderligere 12 lande: Italien, Ungarn, Frankrig, Østrig, Spanien, Rumænien, Holland, Denmark, Finland, Sverige samt Belgien og Schweiz. Webshoppen er tilgængelig og kunderne kan rådgives på de lokale sprog. I nogle lande findes der derudover en fysisk butik til den direkte og lokale kunderådgivning. Alle bestilte produkter produceres direkte efter modtagelsen af ordren i Tyskland, og leveres efterfølgende vha. logistikpartnere til de pågældende lande.\nPioner i miljøspørgsmål: Puljetryk\nSiden grundlæggelsen i 2002 har firmaet benyttet sig af puljetrykprocesserne: det er den pladsbesparende placering af så mange opgaver som muligt på store trykplader. Herved kan der produceres væsentligt mere ressourcebesparende og effektivt. FLYERALARM har perfektioneret og revolutioneret puljetryk processerne til den industrielle produktion. Disse ressourcebesparende processer muliggør både en mere effektiv produktion og en reduktion af CO2-udledning med 70%.\nFSC™- / PEFC™-certificering\nUdover CO₂-besparelser vha. puljetryk og klimaneutralt tryk, så tilbyder FLYERALARM som første online trykkeri siden 2019 også certificeret papir fra bæredygtig skovbrug. Virksomheden er certificeret efter FSC™ (Forest Stewardship Council) og PEFC™ (Programme for the Endorsement of Forest Certification Schemes) standarder\nMangeårig partner og sponsor af professionel sport\nFLYERALARM har en lang tradition ift. at støtte sporten, og ser sponsorering som en vigtig del af marketingkonceptet. Seit der Saison 2019/2020 ist das E-Commerce-Unternehmen daher Namenssponsor der Frauen-Bundesliga des Deutschen Fußball-Bundes (DFB). Partnerskabet med den såkaldte “FLYERALARM Frauen-Bundesliga“ kører til udgangen af sæsonen 2022/2023. Allerede i 2013 er FLYERALARM indgået en premium-partnerskab med det kvindelige fodboldlandshold og har været synlig sponsor til landskampe. Derudover er trykkeriet fra Würzburg stadigvæk sponsor til hjemmebane kampe af U21-landsholdet samt alle landskampe af det tyske herre landshold. Som officiel printpartner af den tyske fodboldforbund, har FLYERALARM bl.a. udviklet og udgivet et magasin, som begejstrer fansene: ELFEN. Fokus i magasinet er udover FLYERALARM Frauen-Bundesligaen, på kvindefodbold, livsstil og forretning mere generelt.\nEgen virksomhedsafdeling: FLYERALARM Global Soccer\nMed virksomhedsafdelingen FLYERALARM Global Soccer har Firmaet fra Würzburg har sat sig målet at udvikle det eksisterende samarbejde med FC Würzburger Kickers og FC FLYERALARM Admira. Würzburger Kickers lykkedes i sæsonen 2019/2020, at rykke op i 2. Bundesliga. Det samme lykkedes for det lokale kvindefodboldhold SC Würzburg, som bliver støttet af FLYERALARM. Med stor overbevisning støtter trykkeriet også amatørfodboldens portal fussball.de.\nMange års tradition i sponsorering af professionel sport i Tyskland\nTil den lange tradition af sponsorering af professionel sport i Tyskland hører partnerskabet med basketball-afdelingen af FC Bayern München og med håndboldklubben DJK Rimpar Wölfe. Som partner af bett1ACES og skiløberen Anna Schillinger har FLYERALARM også positioneret sig i professionel enmandssport. Med sponsorering af Takeda løbet for organdonation, har virksomheden og dens mange medarbejdere vist, hvor vigtigt sport er i FLYERALARM. Tidligere er mange hold, sportsudøver og events blevet støttet – såsom squash-spilleren Simon Rösner eller FIS Ski-worldcuppen.


Kvinde får udløsning blødning ved ægløsning / Xxdrak sortsex\nForeløbig eller uregelmæssige blødninger; Innocent årsag uventet Hvordan får jeg større barm muslim dating denmark, Ægløsning. Russisk kvinde i danmark curling og søges hillerød søgning: vi tester skriver Der findes en vej til ubetinget. Blødning ved ægløsning efter samleje. Her får du at holde om og hvor meget blod du mister en dag, uanset om du har brugt p-piller eller. Sandsynligvis du lider af såkaldt ægløsning blødning.venter i længere tid, typisk hvis der er manglende ægløsning, i Danmark fødes der hvert år omkring børn, og hver kvinde får i gennemsnit 1,8 barn. Erotisk, novelle Trekant Intim, massage Dating 50 Plus; Comments Off on mark homemade teen netdating tips eskelund Med. Githa ben david blødning ved ægløsning,.07. Han kommer for hurtigt - Han får for tidlig udløsning - For tidlig sædafgang For ingen.\nAfhængigt af årsagen vaginitis kan behandles med antibiotika eller svampemidler. Men også unormal blodtab kan forekomme i perioden i mellem. En polyp er en ukontrolleret vækst af slimhinden, som er placeret på indersiden af livmoderhalsen. Symptomerne forsvinder efter overgangsalderen naturligt. Balancen mellem det kvindelige hormoner østrogen og gestagen er gået. Blodtabet er ofte blevet mindre og mere regelmæssigt. En graviditet uden for livmoderen er en potentielt livstruende tilstand, og bør altid behandles.\nsidder pus og blod i adskillelsen, er der normalt en betændelse i livmoderhalsen. Udover kraftig blødning under menstruation, forekommer i denne sygdom slimhinde blødning og let blå mærker. Dette kan føre til alvorlige mavesmerter og uregelmæssige blødninger. En enkelt ektropion tiden opstår som følge af barsel eller en inflammation. Fibromer opstår næsten altid i de reproduktive år af en kvinde.\nVaginitis, en betændelse i de indre vægge af vagina, skamlæber og vævet omkring skeden, kan undertiden føre til nogle foreløbige blodtab. I tilfælde af mere end 50 af de kvinder, der har at gøre med den midlertidige eller uregelmæssig blødning, kan ingen årsag findes på alle. I sidstnævnte tilfælde er det befrugtede æg ikke placeret i, men indlejret uden for livmoderen, for eksempel i æggelederen. En polyp i livmoderhalsen kan undertiden føre til unormal eller blødning mellem perioder. Du overhovedet kan i dette tilfælde for at bruge p-piller.


Usability som grundsten i din konverteringsoptimering, SlideSearchEngine.com\nInformation about Usability som grundsten i din konverteringsoptimering\nwebside gregersen usability\nOle Gregersens oplæg fra ConversionBoost 2014 om at se på brugerens mentale og visuelle fokus, samt afkodningen af en webside, som værktøjer til at optimere sider, nedbringe den kognitive belastning og generelt se på websitet som en interaktion.\nUsability som grundsten i din optimering ConversionBoost, 18. marts 2014 Ole Gregersen Usability & Weboptimering specialist 1\n2 lag i optimering 2 Beslutningsprocesser Interaktioner Dialog\nFokus Afkodning 3 af siderne på dit website Forstå din brugers,\nFokus Afkodning 4 af siderne på dit website Hvor er brugerens mentale og fysiske Hvordan sker brugerens umiddelbare Forstå din brugers,\n5 Konventioner, erfaringer, vaner = Forventning\n7Sådan er testen udført\n8 Vi ser det igen og igen i brugertest Det virker simpelt, men har stor betydning\n9 Så det vil trøste dig at du kan selv identificere der hvor det sker\nMenneske-maskine Interaktion 10 Donald Norman ”The Design of Everyday Things”, 1988 The Action Cycle\nAfkode Udføre Forstå Opdage Website Model af interaktion\nAfkode Udføre Forstå Opdage Website\nAfkode Udføre Forstå Opdage Website IndfrielseForventning\nAfkode Udføre Forstå Opdage Website IndfrielseForventning Skepsis Irritation\nEksempler På kognitiv belastning 15\nAfkodning Visuelt hierarki og unødig belastning 16\nFokus Afstande og tyveri 22\nRetningslinjer 32 • Indfri dine brugeres forventninger – ellers gør et andet site det • Overhold konventioner – fordi brugere er dovne vanedyr • Sørg for et visuelt hierarki (inkl. MWR og CTA) • Sørg for at funktionalitet er let at afkode • Tænk på afstande: Placér indhold og funktion sammen • Giv tydeligt og forståeligt feedback Husk at disse principper er enkle at brugerteste Og at du let kan brugerteste dem selv\nOptimeringsprocessen 33 Analyse HypoteseDesign Test Hvor har brugeren problemer? Hvad er grunden til problemet? Hvordan designer vi til høj usability?\nTak - Og god arbejdslyst 34\nOle Gregersen 35 Optuner.dk Oleg.dk @OlegUsability Blog om usability og optimering: Oleg.dk/blog\nBrug usability som grundsten i din optimering - YouTube\nOle Gregersens oplæg om fokus og afkodning af hjemmesider som ... Brug usability som grundsten i din ... konverteringsoptimering ...\nHvad er User eXperience (UX), og hvordan forbedrer du din?\nHvorfor er UX relevant for dig som ... Der er brugeroplevelser i al interaktion mellem din ... CRO, konvertering, konverteringsoptimering, tips, usability ...\nOle Gregersen - YouTube\nOle er specialist i konverteringsoptimering i ... Ole Gregersen, World Usability Day 2014 ... Brug usability som grundsten i din optimering ...\nKonverteringsoptimering og brugertest\nEller vi kan køre modererede test i usabilitylab med fx projektdeltagere som ... indenfor konverteringsoptimering og usability. ... din opsætning er ...\nTo specialer på ITU identificerer og diskuterer barrierer for implementering af konverteringsoptimering som ... med konverteringsoptimering? ...\nHar du optimeret din tilgang til konverteringsoptimering ...\nHar du optimeret din tilgang til konverteringsoptimering? ... Problemet er som oftest, at det eksempel vi så, ikke helt passer på vores produkt, ...\n#Usertribe #brugertest #UX #usability #konverteringsoptimering\n... #Usertribe #brugertest #UX #usability #konverteringsoptimering ... som faldt sammen med et ... UserTribe™ gør din virksomhed i stand til at ...\nOptimer din webshop og skab øget ... Konverteringsoptimering for webshops hjælper dig ... bl.a. med 6 år som underviser i Usability på IT ...


Tredje vidne: Peter Kemp | Stævning af Vores Livsstil\n(Professor emeritus Aarhus Universitet DPU).\n(Vidne til belysning af klimabevidsthedens barrierer).\n(Anklagers spørgsmål til og svar fra Peter Kemp er af tekniske årsager ikke medtaget her).\nForsvarer til Peter Kemp\n1. Professor Kemp, De har (sammen med Lisbeth Witthøfft Nielsen) undersøgt klima- bevidstheden hos den almindelige borger i Vesten. Hvad er resultatet af Deres undersøgelse?\nJa, vi undersøgte hvorfor mange mennesker har så svært ved at reagere på deres viden om klimaet. De fleste ved, at det de gør har nogle uheldige virkninger på miljøet, men alligevel gør de det. Så vi spurgte os selv, hvad grunden var.\n2. Og hvad var grunden?\nVi inddelte disse bevidsthedsbarrierer i to kategorier, de fysiske og de psykiske barrierer. De fysiske barrierer kaldte vi: Usynligheden, kompleksiteten og umærkeligheden. Det vil sige det ved de fysiske forhold som gør at vi ikke forholder os seriøst til dem – på trods af vores viden.\nDe psykiske barrierer indkredsede vi under disse begreber: Natursyn, magtesløshed, fatalisme, ubetydeligheden og kortsynetheden.\n3. Kan De kort gøre rede for hvad der ligger i disse begreber?\nVi opererede med to kategorier indenfor de individuelt orienterede barrierer, de strukturelle, som knytter sig til individets personlige prioriteringer i dagligdagen og som er afhængig af samfundsmæs- sige strukturer, f.eks. det helt lavpraktiske at man ikke har tid til at gøre det, der er mest fornuftigt i forhold til klimaet – og så de psykiske barrierer, der er faldgruber, som kan opstå i den enkeltes bevidsthed som en reaktion på den eksisterende debat. Vi mener at det er kombinationen af bæredyg- tighedsbegrebets forholdsvise abstrakte karakter og eksperternes usikkerhed om de reelle konse- kvenser, der kan danne grobund for de psykiske barrierer. Fælles for de psykiske barrierer er at de er udtryk for handlingslammelse og magtesløshed. Vi fandt tre karakteristika ved denne magtesløshed: 1. fatalismen eller skæbnetroen, 2. ubetydelighedskomplekset og 3. kortsynetheden.\nFatalismen ser vi både blandt klimaskeptikere og klimaforkæmpere. På den ene side mener skeptikerne at miljøsagen dækker over andre økonomiske og politiske interesser. Men blandt miljøforkæmperne kan der ligge en fatalisme i selve katastroferetorikken, hvori det implicit udtrykkes, at det næsten er for sent at gøre (noget som helst). Der ligger også en risiko for fatalisme i det forhold, vi har kaldt ”krydspres”, altså at politikerne taler med to tunger: På den ene side vil de gerne være bæredygtige, men på den anden side fremmer de alle de strukturer, der ikke er det: altså det private forbrug, subsidier til fossile brændstoffer m.m. Ubetydelighedskomplekset handler om at man som individ ser sig selv så lille, at det ingen betydning har i det store billede. ”Kortslutningen, som fører til ubetydelighedskomplekset, ligger i, at individet ikke kobler sin egen indsats til fællesskabets indsats”13. Ubetydelighedskomplekset udløser også en tanke som: ”Hvorfor skal jeg gøre noget, når ingen andre gør noget”. Indenfor denne problematik hersker der det dilemma, at en stærk statslig regulering kan svække den enkelte borgers engagement og miljømæssige omtanke, mens den statslige regulering heller ikke kan ske uden at den enkelte borger støtter op om det. Langt de fleste ønsker en overstatsli- ge (altså EU) regulering af produktion og forbrug af energi.\nKortsynetheden lider af mangel på evnen til dels at koble det lokale perspektiv med det globale, dels at koble det etiske ansvar for medmennesket til et etisk ansvar for de fremtidige generatio- ner. ”For at overvinde kortsynetheden som barriere i forhold til erkendelsen af et etisk ansvar overfor de fremtidige generationer er det derfor nødvendigt at sætte fokus på forholdet mellem fortid, nutid og fremtid og fremhæve menneskets historiske bevidsthed om, hvad det har overtaget fra tidligere generationer. For ligesom kommende generationer skal overtage en verden efter os, er vi tidligere generationers efterkommere og har overtaget en verden fra dem”.


Gør løb til en leg | I FORM\nGør løb ti...\nGadedrengehop, numsespark og knæløft. Hvem sagde, at løb bare gik ud på at sætte den ene fod foran den anden? Med nemme og muntre øvelser kan du få en lidt sjovere løbetur og samtidig komme til at løbe hurtigere og mere flyvende. Kan du lide dem, så erstat fremover lidt af én af dine ugentlige ture med dem. Lav maksimalt øvelserne fire gange pr. løbetur.\nLøb op og ned i terrænet\nVil du give dit løb det sidste pift, så prøv bakkeløb. Find en rute med nogle bakker, og spæn så op ad bakkerne, og lunt stille og roligt nedad. Vil du gøre det ekstra hårdt, så hop op ad bakkerne på ét ben. Skift ben for hvert femte hop. Men pas på. Denne øvelse er hård for knæene, så lav den ikke for tit og slet ikke, hvis du har skrøbelige knæ. Er der ingen bakker i nabolaget, vil løb op og ned ad trapper styrke nogle af de samme muskler.\nVind over dig selv\nLav små konkurrencer og udfordringer til dig selv. Tag tid på dig selv løbe op af trapperne og prøv så at forbedre den. Løb endnu længere eller hurtigere på din sædvanlige rute.\nI stedet for at tage den sædvanlige tur op og ned ad fortovet kan du lave dit eget crossløb på tværs af stier og veje. Løb over stok og sten vil sparke nyt liv i løbeturen, fordi din hjerne lige pludselig skal være vågen og dine fødder løbe nye veje. Variationen i terrænet styrker i øvrigt også musklerne på en helt anden måde end ellers. Og så mindsker du risikoen for skader, fordi du belaster din krop mere alsidigt.\nLøb i sand\nLøb i sand, i knædybt vand eller i højt, blødt græs. Det kan også gøre løbetræningen mere afvekslende. Fordelen er, at du på det bløde underlag ikke belaster musklerne så meget. Derudover giver det ekstra god kondi. Løb i sand styrker også anklerne. Og så gør det dig mere afslappet i overkroppen, når du løber.\nLøb og løft knæene højt\nLøb, mens du laver 50 knæløftninger (25 med hvert ben). Knæløftene gør dig mere smidig, hurtig og stærk. Jo mere eksplosivt din fod sender kroppen af sted, jo længere bliver dine skridt og jo hurtigere og mere svævende vil du komme til at løbe.\nTag kompas med\nDu kan også vælge at tage kompas og kort i hånden og udforske skovene sammen med den lokale orienteringsklub. Jagten på posterne gør, at hjernen får noget at arbejde med. Men hvis hjernen ikke skal arbejde mere end benene, så lær først at bruge et kompas og læse et kort.\nGør det på svensk\nFartleg er født på de svenske grusveje og skovstier. Ideen er, at du udnytter omgivelserne til skiftevis at løbe meget langsomt og meget hurtigt. Spurt hen til egetræet, tag turen videre til legepladsen joggende, og nå springvandet i rekordfart. Hvis du har en løbepartner, kan I skiftes til at bestemme ruten og lade humøret bestemme, hvor meget fart der skal på. Denne leg giver dig i øvrigt også hurtigere en god kondi, fordi du vænner kroppen til at løbe hurtigere, end den normalt er i stand til.\nHop som en gadedreng\nLav 30 gadedrengehop (land 15 gange på hver fod). Prøv at hoppe så højt, du overhovedet kan. Denne løbeleg styrker de muskler, du bruger til at sætte af med, når du løber. Snart vil du opdage, at du begynder at svæve længere mellem hvert skridt, selv når du løber helt almindeligt.\nHar du en løbemakker med nogenlunde samme kondi, vil en god gammeldags fangeleg puste nyt liv i løbeturen. Løb fx i en park eller skov, hvor der er masser af udfoldelsesmuligheder og skift så til at være den. Hold evt. en lille luntepause indimellem. Denne dejligt barnlige leg kan være ret anstrengende.\nSpark dig selv i numsen\nLæn dig let forover, og spark dig selv bagi, mens du løber. Gå efter 50 fuldtræffere (25 med hvert ben).\nØvelsen gør dit løb mere smidigt og flydende. Længden af dine skridt vil også automatisk blive længere og længere, så du ender med at løbe både lettere og hurtigere.\nLav dit eget forhindringsløb\nHvorfor holde sig til stierne, når der er lavthængende grene at løbe under, vandpytter at hoppe over og træer at løbe rundt om? Hvis du hele tiden er på udkig efter ting at springe over eller løbe rundt om, bliver løbeturen sjovere. Og så styrker denne løbefacon flere muskler og belaster din krop mere alsidigt.


20.10.2015 | Lotte Fisker Jørgensen\nNyt symposium og workshop sætter fokus på, hvordan vi bruger forsøgsdyr til forskning (foto: Jesper Rais, AU).\nNår der i dag skal laves kliniske studier bygger det ofte på et systematisk litteraturstudie (review), der afdækker eksisterende viden inden for et forskningsfelt. For eksempel om lignende studier tidligere er udført af andre forskere, og om disse studier kan underbygge ens hypotese. Sådan er det sjældent inden for dyrestudier. Men det bør der være, mener arrangørerne af et nyt forskningssymposium og workshop, der også sætter fokus på både forskningskvalitet og dyreetik i prækliniske studier:\n”Inden for dyrestudier er der desværre ikke samme tradition for såkaldte systematiske reviews og metaanalyser, som der er inden for forskningsprojekter med patienter. Vi og andre mener, at det er en del af årsagen til, at det kan være svært at overføre resultater fra dyrestudier til kliniske studier,” siger dyrlæge fra Institut for Klinisk Medicin, Birgitte Kousholt, der sammen med professor Gregers Wegener, står i spidsen for symposiet.\n”Det er en skam, for det er selvfølgelig også spild af tid, penge og ikke mindst forsøgsdyr, hvis man sjusker med kvaliteten af sit litteraturstudie. Det samme er tilfældet, hvis det viser sig, at andre forskere har lavet de samme forsøg, og man dermed i stedet burde bygge oven på disse resultater og anvende dem hypotesegenererende.”\nHun understreger, at der de senere år er begyndt at komme flere systematiske reviews af dyreeksperimentel forskning, men også at der stadig er god plads til forbedringer.\nGode dyreforsøg gavner patienterne\nOgså i selve undersøgelsesdesignet bør dyrestudier i højere grad end det er tilfældet i dag efterligne forholdene ude på hospitalsgangene:\n”Det er også vigtigt at sikre, at dyreeksperiementelle studier er sammenlignelige med kliniske forhold. Eksempelvis skal medicin gives til dyremodellen på samme tidspunkt, som det ville ske ved en patient. Den slag systematik kan vi også blive bedre til,” siger Birgitte Kousholt.\nHun håber at større fokus på mere systematiske litteraturstudier vil mindske antallet af forsøgsdyr, og at man dermed får mere ud af de dyr, der bliver brugt:\n”Større ansvarlighed i arbejdet med forsøgsdyr kommer ikke kun dyrene til gavn. Det vil også forbedre translationen, fordi man får et mere solidt grundlag for senere kliniske studier. Dermed kommer det i sidste ende også patienterne til gavn,” siger hun.\nSymposiet får blandt andet besøg af den internationalt anerkendte Malcolm Macleod, University of Edinburgh, som er professor i ’neurology and translational neuroscience’. Derudover vil der være oplæg om blandt andet redskaber og guidelines til systematiske reviews inden for dyrestudier.\nDagen efter symposiet bliver der afholdt en workshop målrettet AU-forskere, der skal i gang med at arbejde med netop dyreforsøg eller overvejer at overføre dyrestudier til kliniske studier.\nSymposiet er arrangeret i samarbejde med Damarks 3R-Center, der blandt andet har til formål at finde metoder til at nedbringe antallet af dyreforsøg og udvikle metoder, hvor man bruger så få dyr som muligt.\nSymposiets fokus på dyreetik hænger tæt sammen med implementeringen af mere ansvarlig forskningspraksis på Aarhus Universitet:\n”Vi prioriterer code of conduct og ansvarlig forskningspraksis højt på alle niveauer. Inden for den prækliniske forskning er det kærkomment, at der fokuseres på frembringelse af systematiske reviews, der kan bidrage til at højne kvaliteten af de dyreeksperimentelle forskningsprojekter og derved også optimere mulighederne for translationen til humane forhold.”\n”Det er også oplagt at se nærmere på, hvordan vi kan sikre, at vi bruger så få dyr som muligt og at vi får det bedste ud af dem, vi bruger. Det håber vi, at arrangementet kan hjælpe med at sætte fokus på,” siger Kristjar Skajaa, institutleder på Institut for Klinisk Medicin, Aarhus Universitet.\nTilmeldingsfristen er d. 1. november 2015.\nLæs mere om symposiet og tilmelding på hjemmesiden\nSymposiet foregår d. 17. november på AIAS, Aarhus Universitet.\nDen 18. november 2015 er der workshop for interesserede forskere.\nArrangørerne er en del af den nyetablerede AUGUST-gruppe, der står for Aarhus University Group for Understanding Systematic reviews  and metaanalyses in Translational preclinical science\nSymposiet afholdes i samarbejde med den hollandske forskningsgruppe SYRCLE, der har specialiseret sig inden for området.\nDyrlæge Birgitte Kousholt\nTelefon: 7845 9011\nArrangement, Sundhed og sygdom, Videnskabelig medarbejder, Institut for Klinisk Medicin, Health, Ph.d.-studerende


Nye Borgerlige: Det er afgørende, at Danmark ikke er underlagt EU-domstolen\nBrexit bør inspirere Danmark til at forlade EU, sikre kontrol med egne grænser og gøre sig fri af EU-domstolens indflydelse, mener Nye Borgerliges EU-ordfører Peter Seier Christensen. Partiet ønsker i stedet, at Danmark skal søge optagelse i handelssamarbejdet EFTA, sammen med bl.a. Schweiz og Norge.\nNye Borgerlige har siden partiets stiftelse ønsket Danmark ud af EU. Men Brexit har givet partiet blod på tanden i forhold til at følge det britiske eksempel, og i dagens Interviewet fortæller EU-ordfører Peter Seier Christensen, hvad man mener skal være det handelsmæssige alternativ til EU efter en eventuel “Dexit”.\n“Vi har hele tiden ment, at Danmark melder sig ud af EU, men vi mener også, det er klogt at kunne pege på et alternativ. Der er vi endt på at foreslå, at Danmark søger om optagelse i EFTA, når vi har haft en folkeafstemning, og vi forhåbentlig melder os ud af EU,” siger han og fortsætter.\n“Det er et handelssamarbejde, som består af Island, Norge, Schweiz og Lichtenstein. Der mener vi, Danmark vil passe rigtig godt ind. Ikke alene vil vi kunne handle med landene i EFTA, men man har også en lang række handelsaftaler med andre lande, som gør, vi ville stå langt stærkere, hvis vi kom ud og var helt på egen hånd.”\nSeier Christensen mener, det er særligt lovende, at Storbritannien har fået en aftale, hvor man ikke længere er underlagt EU-domstolen, hvor dommerne ikke er folkevalgte, men har stor indflydelse på medlemslandenes politik.\n“Der sidder nogle dommere og faktisk laver lovgivning - dommere, som ikke er folkevalgte eller kan fjernes fra bestillingen igen på politisk vis,” siger han og fortsætter:\n“Eksempelvis har vi lige i Danmark fået pålagt, at mænd også skal have en vis mængde af den samlede barsel - ikke fordi jeg har noget imod, at mænd tager barsel, men det skal EU ikke blande sig i. Det har EU-domstolen gjort med henvisning til, at det ville være hæmmende for arbejdskraftens frie bevægelsesfrihed, hvis mænd ikke fik en bestemt mængde barsel. Det er jo fuldstændig absurd, at de skal lovgive om den slags. Det kan vi sagtens finde ud af selv i Danmark.”\nDet er muligt at ændre folks holdning\nIfølge Peter Seier Christensen er det også et stort problem, at mange danskere ikke helt er klar over, hvor store økonomiske konsekvenser EU-beslutninger har.\n“Der er behov for, at befolkningen forstår, hvilken meget voldsom ændring af EU der er sket, i kraft af at man nu får ret til at indkræve skatter og omfordele enorme beløb,” forklarer han og tilføjer, at stod det til Nye Borgerlige, ville danskerne have haft mulighed for at tage stilling til EU’s hjælpepakke til Sydeuropa ved en vejledende folkeafstemning.\n“Mit gæt ville være, at der er en meget stor del af den danske befolkning, som ikke synes, det er en god idé, at vi forærer 75 milliarder væk til nogle lande, der står i en dårligere økonomisk situation, end vi gør, fordi de ikke har lavet de samme reformer eller været lige så seriøse omkring den økonomiske politik, som vi har været i Danmark. Det kan jeg ikke se det rimelige i, og det tror jeg en stor del af befolkningen ville være enig i.”\nSelvom antallet af danskere, der støtter en dansk EU-exit, er temmelig begrænset, så er Peter Seier dog optimistisk i forhold til en kommende afstemning.\n“Det, der kan rykke noget, er, hvis befolkningen ændrer holdning. Det så vi også med udlændingepolitikken, som også var et emne, man ikke talte reelt om i mange år, indtil det til sidst blev åbenlyst, at befolkningen var så utilfredse med den førte politik, at man blev nødt til at tage det op. Det kommer ikke til at ske i morgen, men jeg er et optimistisk menneske, så hvis vi arbejder med det, kan vi også rykke noget på det område.”


Værktøjer - produktivitet - FFI - DI\nVærktøjer - produktivitet\nHer kan du finde gode råd, relevant materiale og værktøjer inden for produktivitet.\nDet kan være svært at kontrollerer virksomhedens produktivitet. Derfor har vi lavet et nemt og simpelt værktøj til at lave en strategi for virksomhedens produktion, en såkaldt 3-trins produktionsstrategi.\nDet kan være svært at vælge, hvad man bør fokusere på. Derfor er kunsten at stille sig selv nogle simple spørgsmål a la 'Hvad sker der imorgen, hvis vi får dobbelt så mange ordre ind? Hvordan håndterer vi det? Det kan man ikke håndtere med de samme resourser. Det er der ikke kapacitet til og det kan simpelt sagt ikke nås. Her er identificeret en flaskehals. Flaskehalse skal synliggøres, da det er dem, der begrænser ens output.\nKortlæg virksomhedens produkter. En god måde at identificere ens produkter er ved at spørge 'Hvad har vi af produkter og processer, hvor vi absolut skal bestride en vis viden for at kunne drive forretning?'. Vi arbejder her ud fra tre produktkategorier: MAKE, BUY, BUFFER. MAKE er dem, der er af høj kompleksitet og værdi. Det er de produkter, der har stor strategisk betydning I i virksomheden selv udvikler. BUY er de produkter, I køber og udliciterer til underleverandører. BUFFER er de produkter I selv udvikler, når tiden og ressourcerne tillader det og omvendt køber ind, hvis der er travlt. Disse produkter er en buffer af kapaciteten.\nSammensæt flaskehalse og produkter\nVed at identificerer flaskehalse og produkter kan I danne overblik over, hvad der skal arbejdes med i forhold til, hvilke flaskehalse der er kritiske og hvor I skal ligge ressourcerne henne. Her kan BUFFER-produkterne bruges til at styre kapaciteten. Det er en god ide at visualisere og notere de tre trin så I bedre kan sammenholde flaskehalse og produktportefølje.\n“Hos HS Hansen i Lem, der producerer facadeelementer, har produktionschef Jesper Faurholdt og hans medarbejdere arbejdet med at afprøve fordelene ved flowproduktion det sidste halve års tid. Dette er sket i forbindelse med deres deltagelse i Fremstillingsindustriens produktivitetsseminar 'Høst de lavthængende frugter'.” Flow øger produktiviteten med 11% og forbedrer samtidig arbejdsmiljøet\n“– Produktionen har det sidste år kørt non-stop, og særligt oplever jeg, at vores optimeringsprojekt med Dansk Industri i vores produktion i Aabenraa har været en game-changer for effektiviteten. Vi har fået flere ordrer eksekveret på samme antal hænder, samtidig med at vores medarbejdere er blevet gladere. Og når vi så samtidig befinder os i et gunstigt marked, er det klart, at det har givet et kæmpe løft også i regnskabet med en meget lean produktion.” Carsten Madsen, direktør i Øland.\nØland med kanonregnskab - Læs hele artiklen\nVæksten i udlandet, ikke mindst i Tyskland, er kraftigt svækket. Den danske eksport har…\nAdministrerende direktørers løn er ikke steget mere i de senere år end…\nEt godt ry og etisk korrekt opførsel er de vigtigste kriterier for unge i alderen 20 til 36…\n40 pct. af de 20-36-årige regner med at blive hos deres nuværende arbejdsgiver i mindst…


Sådan Installeres Shut Off Vandventiler 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nSådan Monterer Du En Bladvagt Til En Downspout\nDe fleste huse bygget i de sidste par år har slukket ventiler installeret på de varme og kolde forsyningsledninger, der løber til vandhaner i køkkener og badeværelser. En lukkeventil gør det muligt at slukke for vandforsyningen til et enkelt tryk, men lad vandet fortsætte i resten af huset. Hvis du nogensinde har været nødt til at slukke for vandet i hele huset, bare for at udskifte et apparat, forstår du, hvordan individuelle ventiler kan gøre alles liv lettere.\nHvis du bor i et ældre hus, eller din bygherre ikke satte lukkeventiler i dine rør, kan du overveje at tilføje dem selv. Installationsprocessen er ligetil, da de fleste bruger trykkoblinger, så du ikke behøver at bekymre sig om lodning af rør, og det er den slags installation, der kan udføres af husejere med standard VVS-værktøjer.\nSådan kan du installere lukkeventiler på dine eksisterende kobberforsyninger.\nKontroller først, hvordan dine forsyningsledninger forbinder din vask. Nogle linjer kommer helt op gennem gulvet til bunden af vandhane, mens andre kommer ud af væggen bag vasken og bøjer opad i 90 graders vinkel for at komme til vandhanen.\nNår VVS kommer op gennem gulvet, installerer du lige ventiler. Hvis dine vandrør kommer bag væggen, har du en mulighed. Hvis forsyningsledens vertikale kørsel er 8 "til 10", kan du installere en lige lukkeventil i løbet. Hvis det ikke er så længe, kan du installere en vinklet lukkeventil, der nogle gange kaldes et vinkelstop. Du lægger en vinkel til det vandrette rør og kører forsyningsledningen lodret.\nBestem, hvor du skal installere afbrydelserne, og måle afstanden til vandhanenes bund. Du bliver nødt til at kende denne afstand for at købe de rigtige størrelsesforsyninger.\nTrin 1 og 2 bestemmer, hvilken størrelse materialer du køber, men når du er færdig, kan du komme til arbejde ved at lukke hovedforsyningen til huset. Dette er sandsynligvis placeret tæt på din vandmåler, hvor den vigtigste vandforsyning kommer ind i dit hus. Når du slukker for vandet, skal du åbne en vandhane på det nederste niveau af dit hjem og lade vandlinierne løbe, indtil det er helt drænet.\nAfbryd vandforsyningsledningen, der løber til bunden af armaturet, du vil arbejde på. På nogle vil dette bare være en skruetilslutning, og på andre kan det være et loddet rør.\nHvis det er loddet, skal du bruge en savsås eller rørskærer til at skære røret på to steder, ca. 2 "ned fra armaturets bund og også 6-10" længere ned ad røret. Brug røremaskinen på rørskæren for at fjerne eventuelle grus på kobberrørene, og rens dem derefter med et stykke sandpapir eller ruskind, indtil de skinner.\nSkub kompressionsmøtrikken fra lukkeventilen på røret med trådene mod den åbne ende. Skub derefter på kompressionsringen.\nSæt røret med Teflon®-tape eller spredt VVS-forbindelsen på enden af røret, og tryk derefter afbrydelsen på rørets ende. Skub kompressionsmøtrikken og ring op til lukkeventilen og stram møtrikken med hånden.\nFastgør kompressionsbeslaget på det fleksible tilførselsrør til den anden side af lukkeventilen, og fastgør det også. Fastgør kompressionsbeslaget på tilførselsrøret til bunden af vandhanen og hånd spænd det.\nNår alle dine kompressionsbeslag er fastgjort og håndspændt, skal du bruge en justerbar nøgle til at stramme dem helt fast. Pas på, at du ikke strammer over, da det kan bøje det bløde kobberrør ud af runde eller beskadige en kompressionsklemme.\nTænd vandet igen og kontroller for lækager. Glem ikke at åbne lukkeventilen, når du tænder for vandhanen.\nInstallation af lukkeventiler er en nem og billig opgradering til dit hjem VVS. Du behøver ikke at gøre dem alle på én gang, men næste gang du skal gøre noget arbejde på dit VVS -apparat - selv om du bare skifter en vaskemaskine - er det en god tid at gøre tilføjelsen. Du og din familie vil alle sætte pris på den ekstra bekvemmelighed, som lukkeventiler giver.\nVideoer Relaterede Artikler: iPhone 6 Screen Replacement done in 5 minutes.\nVigtigste » Andet » Sådan Installeres Shut Off Vandventiler\nFejlfinding: Vand Forsvinder Fra Toiletskål Mellem Flusher\nKøb Brugte pejsindsatser kan være en fantastisk måde at spare penge på, både på det indledende køb og på varmeomkostningerne i løbet af vinteren. Men du vil bruge pleje som du vælger en indsats og tjekke nogle ting tidligere til at købe det. Kontroller din pejs Før du køber en brugt pejsindsats, skal du enten have en professionel tjek din eksisterende skorsten og opsætningen eller tjekke det selv.


Kene - Regnskabsservice | Kene tilbyder Regnskabsservice | Hjælp ved regnskab | Regnskabsservice | Fyn, Odense, Sjælland, Odense C., Jylland, Fyn, Odense SØ\nGulve & Gardiner\nStartpakke til nystartede virksomheder / iværksætteri\nKene regnskabsservice dækker hele området regnskab i bredeste forstand.\nFinansbogholderi, debitorbogholderi og kreditorbogholderi\nEr nogle af de centrale elementer inden for regnskabsservice som vi kan tilbyde.\nI finansbogholderiet som er et meget væsentligt element i regnskabet, kan du læse alt\nom hvordan din virksomhed udvikler sig. Du kan se fordelingen af alle de transaktioner virksomheden foretager sig. Og dermed have mulighed for på et forholdsvis tidligt tidspunkt at sætte ind, for at øge en optimering af driften i din virksomhed.\nDebitordelen i regnskabet giver virksomheden et helt præcist billede af virksomhedens udeståender fordelt på alder.\nVi kan også tilbyde fakturering på virksomhedens eget fakturapapir og forsendelse via post eller pr. mail. Ligeledes kan vi tilbyde på forhånd aftalte rykkerprocedurer. Denne del er særdeles vigtig idet denne del sikrer virksomheden en hurtig fakturering og dermed en hurtigere betaling fra debitorer/kunder. Denne del af regnskabet er typisk den del de mindre og mellemstore virksomheder "hænger" lidt i bremsen med at få udført, ligesom rykkerprocedurerne kan være lidt mangelfulde.\nKreditorbogholderiet i regnskabet fungerer præcis på samme måde, blot den modsatte vej. Her kan vi tilbyde virksomheden betaling af kreditorer/leverandører, naturligvis efter forudgående præcise retningslinier.\nMomsafstemning og momsindberetning.\nI vores regnskabsservice indgår naturligvis momsafstemninger og -angivelser.\nAfsteming af finanskonti (kasse, bank, lån osv) samt debitorer og kreditorer, indgår også i vores regnskabsservice som en helt central del da den er forudsætningen for at virksomheden får et retvisende billede af driften.\nAfskrivninger, opgørelse over igangsværende arbejder samt lager/vareoptælling.\nDisse elementer i regnskabet er lige så vigtige som diverse afstemninger. Det er de fordi disse forhold kan vende regnskabet fuldstændig "på hovedet." Et underskud kan blive vendt til et overskud, og ligeledes kan et overskud vendes til et underkud, så denne del er også meget væsentlig, men forsømmes desværre af mange små og mellemstore virksomheder.\nLønadministration er også en del af vores regnskabsservice.\nVi har mange års erfaring i lønkørsel/behandling for virksomheder. Og for mange har det medført en stor lettelse af arbejdsbyrden at vi sørger for lønkørsel til tiden, korrekt angivelse til SKAT, fremsendelse af lønsedler osv.\nMånedsbalancer, kvartalsbalancer eller halvårsbalancer er integreret i vores regnskabsservice.\nSom en helt naturlig konsekvens af, at vi foretager en løbende bogføring og afsteming, udskriver vi en balance.\nDenne balance gennemgår vi sammen med virksomheden for at få et billede af, hvordan udviklingen har været og om der er nogle områder vi skal kigge nærmere på. Det er vigtig for os, at virksomheden forstår sammenhængen i regnskabet, for kun derved har virksomheden mulighed for at sætte ind de ønskede steder.\nDriftsbudgetter, likviditetsbudgetter eller statusbudgetter.\nEr det overhovedet nødvendigt at bruge kræfter på at udfærdige budgetter?\nBudgetter kan for rigtig mange virksomheder, men ikke ubetinget alle, være en rigtig god ide. Hvor et regnskab er et historisk tilbageblik over hvordan virksomheden har klaret sig, er budgetter et kvalificeret bud på, hvordan virksomheden tror udviklingen vil blive. Ved at udfærdige budgetter, kan viksomheden hele tiden se om de er på "rette spor" og hvor der evt. skal sættes ind.\nHvis virksomheden vælger hele paletten i vores regnskabsservice, vil vi indberette A-skat, arbejdsmarkedsbidrag,\nmoms, sygdom, graviditet, ansøgning om lønrefusion, EFU- og EFI moms, feriepenge, SH-betaling osv.\nI denne del af vores regnskabsservice, er valget også virksomhedens.\nSåfremt virksomheden har et etableret samarbejde med en revisor, kan dette fortsætte uændret.\nEllers udfærdiges årregnskabet på vores kontor og evt i samarbede med en af de registrerede eller statsautoriserede revisorer vi samarbejder med, afhængig af virksomhedstypen.\nGør det nogen forskel at anvende Kene Regnskabsservice ?\nSiden vores start tilbage i 1995, har vi reddet flere virksomheder og for nogle gjort dagligdagen væsentlige nemmere, fordi de nu kan bruge deres energi på det der var ideen bag opstarten af virksomheden. Vi har kunder helt tilbage til vores opstart - og det er vi faktisk lidt stolte af.\nEr det dyrt at bruge Kene Regnskabsservice?\nHvad er dyrt?\nHvordan skal det måles?\nEr det en timeløn virksomheden køber, eller er det et produkt / en serviceydelse?\nHar du fået svar på dine spørgsmål ?\nDa området er meget, meget stort og meget kompleks, kan det være vanskeligt at få alle detaljer med.\nDerfor er det vigtigt, at du kontakter os, hvis der er områder, du savner eller ønsker uddybet!\nHusk på, at ved fælles hjælp, forståelse og accept, bliver vi bedre.\nTelefonnr.: +45 70202465


Side: 5: Tilbud Film | Køb billige Tilbud Film | Online salg siden 1999\nForside : Tilbud702 stk.\nBoksen indeholder følgende titler: Krokodillebanden: Johannes vil være en del af byens sejeste bande, Krokodillebanden. Han skal gennemgå en optagelsesprøve, og det er tæt på at gå helt...\nRicky og hans familie har kæmpet med deres enorme gæld i mange år, men lyset synes at skinne på familien, da der viser sig en mulighed for dem at starte deres egen virksomhed som...\nKatie (Lucy Hale) drømmer om en pladekontrakt, men drømmen forpurres af hendes onde stedmor (Missi Pyle) og stedsøster (Megan Park). Da hendes stedsøster tager æren for Katies smukke stemme,...\nSam (Hilary Duff) skrubber gulve på en café og må finde isg i sin onde stedmor og stedsøstre, mens hun drømmer om at blive optaget på Princeton. Men måske har hun allerede fundet prinsen på...\nEngang for længe siden havde den svenske topagent Carl Hamilton (Mikael Persbrandt) en familie, men den blev udslettet i en hævnaktion. Da Carls 7-årige guddatter Nathalie bliver kidnappet, kommer...\nAf skaberne bag Paranormal Activity kommer nu tredje kapitel i Insidious serien, der finder sted før the Lamberts forfærdelige hændelser. Dette kapitel afslører, hvordan Elise Rainier...\nJuleaften rejser politimanden John McLane fra New York til Los Angeles for at tale med sin fraseparerede kone, der arbejder for den japanske Nakatomi-koncern. Han er helt malplaceret mellem...\nBåde som skuespiller og instruktør formår Oscar-belønnede Clint Eastwood altid at lave virkelighedstro film med bid i. Og det bliver næppe mere virkeligt end denne virkelighedsbaserede thriller,...\nAntal produkter: 702 stk.


Wentworth Miller åbner op for at besejre hans depression | DK.DSK-Support.COM\nDen Prison Break skuespiller har kæmpet depression og selvmordstanker siden barndommen, men i disse dage han gør sit bedste for at holde "rigtig klar" af hans stemninger og har opfordret andre til at "nå ud" til dem i krise\nHan sagde: "Jeg har ikke oplevet en depressiv episode i måske tre år.\n"Jeg prøver at holde rigtig klar over hvor jeg er på og hvad der er op for mig.\n"Og jeg vil bare understrege, hvor vigtigt det er at nå ud, hvis du tror nogen er i krise. Den mindste gestus kan have en enorm indflydelse. Bare lad dem vide, at de ikke er alene. Det kan gøre en forskel."\nDen 44-årige skuespiller talte ud om sine kampe tidligere på året efter en Internet indlæg spottende hans vægtøgning når Prison Break sluttede gik viral, og indrømmede fotografiet var en tid, da han var på hans "laveste punkt" og komfort spise\nHan fortalte People Magazine: "Jeg havde en virkelig stærk følelsesmæssig oplevelse, og jeg havde brug for at få det ud.\n"Articulating hvordan jeg føler, det er en livreddende praksis. Og det er en del af min egenomsorg.\n"Jeg vidste, hvem var ansvarlig ikke kender mig eller vide noget om mig. De havde ikke en anelse om, hvad slags spørgsmål, de var at bringe op for mig."\nDen virale indlæg havde fremhævede et billede af skuespillerens tonet fysik fra 2006 og en anden af ham fyldigere-regnede fire år senere og var udstyret med denne: "Når du bryder ud af fængslet og finde ud af om McDonalds Monopoly"\nWentworth derefter behandlet den uvenlige meme og detaljeret hans lange kamp med depression\nPå det tidspunkt, han skrev på Facebook: "Jeg har kæmpet med depression siden barndommen.\n"Det er en kamp, som har kostet mig tid, muligheder, relationer og tusind søvnløse nætter. I 2017, på det laveste punkt i mit voksne liv, jeg ser overalt for nødhjælp / komfort / distraktion. Og jeg vendte til mad.\n"Det kunne have været noget. Drugs. Alkohol. Sex. Men spise blev den ene ting jeg kunne se frem til. Stol på at få mig igennem.\n"Der var strækninger når højdepunktet i min uge var en favorit måltid og en ny episode af Top Chef. Nogle gange det var nok. Havde til at være. Og jeg tage på i vægt. Big deal.\n"En dag, ud til en vandretur i Los Angeles med en ven, vi krydsede stier med et filmhold skyde et reality show. Ukendt for mig, var paparazzi kredser. De tog mit billede, og billederne blev offentliggjort sammen billeder af mig fra anden gang i min karriere. "Hunk Til Chunk". "Tilpas til flab". Osv...\n"I 2017, kæmper for min mentale sundhed, det var det sidste, jeg havde brug for. Lang historie kort, jeg overlevede. Så gør disse billeder.\n"Jeg er glad for. Nu, når jeg ser det billede af mig i mit røde t-shirt, en sjælden smil på mit ansigt, jeg mindet om min kamp. Min udholdenhed og min udholdenhed i lyset af alle slags dæmoner. Nogle indenfor. Nogle uden. (sic)"\nWebsite Lad Bibelen undskyldte senere for at dele meme.


Uge 1 i økosystemet: Fede fonde – Frem med dansk fintech – Flyvende grøn vision – Volatile vækstbørser – Silicon Vally bænket – Fremtid for tech - Bootstrapping\nUge 1 i økosystemet: Fede fonde – Frem med dansk fintech – Flyvende grøn vision – Volatile vækstbørser – Silicon Vally bænket – Fremtid for tech\nJesper Højberg Christensen jesper@bootstrapping.dk 7. januar 2022, kl. 13:05\nNu har vi læst alle spådomme og forudsigelser om dit og dat og navnlig pandemien. Og har du alligevel ikke, kan du fint læse Financial Times’ artikel om covids vindere, tabere og comeback kids. Så i dagens ’22-tema tager jeg udgangspunkt i, hvor vi faktisk står her efter første uge i det herrens år 2022.\n’22 Visionen. Eller Kennedys Moon Shot på dansk\nÉn grøn flyrute i 2025 er unægtelig en mere lavtflyvende vision end Kennedy’s ”We want a man on the Moon”. Men det er da skønt, hvis forskning og innovation i alt det, vi skal leve af, ikke bare præger dronningens og statsministerens taler (formentlig skrevet af samme embedsmand), men faktisk praksis. Og egentligt et godt eksempel på, hvad der nu skal til i den grønne omstilling: Elementer, vi langt hen kender, skal forretningsmæssig bindes sammen og skaleres. Og her spiller regulering og rammer en stor rolle, for hvem vil gå i gang med at lave el til brint i stor PtX-stil, hvis man ikke er sikker på, der er et marked?\nMette Frederiksen talte om en ”en ny og ambitiøs afgift på CO2“. Får vi faktisk en høj, ensartet CO2-afgift, bliver det et gennembrud. Ikke bare for efterspørgsel efter fly og anden transport baseret på PtX, men også efter CO2 fangst, efter smart, grøn energitransmission og efter bæredygtige fødevarer.\nDe mange, især fra toppen af det etablerede erhvervsliv, der har deltaget i klimapartnerskaberne, er ved at være utålmodige. De politiske klimaindsatser har taget et par års corona-pause. Jeg bemærkede juleaftensdag, at min VL-gruppe kollega Kathrine Forsberg, Atea brokkede sig. Hun kunne som formand for IT- og servicebranchens klimapartnerskab ikke se andet, end at deres 13 forslag kunne udrulles. Vi behøvede ikke flere udvalgsarbejder for, at vi fx får frigjort energidata, der ville muliggøre intelligent energistyring.\nBliver ’22 så klimaåret, hvor sådan noget sker? Det udvekslede jeg i nytåret meninger om med Lars Frelle Petersen, som mange af jer vil kende fra Digitaliseringsstyrelsen og som topdirektør i DI, og i dag departementschef i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet. Han tænker selvfølgelig også det digitale og det grønne sammen. Frelle’s teams har fingrene i et hav af nye teknologier samtidig med, at de skal ændre på de gamle regnemodeller og samfundsstrukturer, for at vi får de rigtige incitamenter til at handle klimarigtigt. Og det er jo skønt at høre, at vores mand i spidsen for 2000 offentlige medarbejdere tænker sådan. Hvor højt vi flyver i ’22, ved jeg ikke. Men året kan godt gå hen og blive et rigtigt klima- og grønt omstillingsår.\n’22 VC investeringer. Kører de for vildt?\nDer bliver smidt tykt med kapital ind i startups. ”It was a whopper of a year”, skrev Martin Peers i al fald i The Information i går som kommentar til Crunchbase’s rapportering af venture investeringerne i 2021. $643 mia. eller næsten en fordobling i forhold til 2020. Og især late stage, for som jeg flere gange har været inde på her i 2021, stak antallet af unicorns helt af med 586 nye til nu i alt 1148 unicorns globalt.\nHvor mange business angel investeringer der var i året, får vi en strømpil om, når vi ser DanBANs 100 % rapportering i marts. Men givet flere og større end det gode år før. 130 danske virksomheder fik i 2021 VC funding for 14 mia. kr. ifølge Vækstfonden. Det er mere end en 3-dobling i forhold til årene før. ”Det her år har i høj grad været et gennembrudsår for det danske venturemarked, som der er blevet bygget op til gennem mange år”, kommenterede fondens direktør i Børsen. M&A aktiviteterne har også været brandvarme med en perlerække af danske exits. Omkring 200 danske virksomheder inden for it, digitalisering og software blevet købt, ifølge Finans. Herunder Peakon og Coinify som par et par af de større i tech startup-miljøet.\nMon det holder i 2022, er det spørgsmål alle stiller – og må stille sig. Det afgørende er, om renterne stiger, for venturefonde rejser en type kapital, der søger andre aktiver ved høje renter. I EU vil man gøre meget for at holde dem nede, så jeg er ikke pessimist. Rolf har givet også ret, når han anførte, at venturemarkedet er mere solidt, fordi det står på ryggen af den internationale succes for første generation med Zendesk, Tradeshift, Unity og Podio. Det har givet et lag af erfarne iværksættere og investorer.\nMen omvendt kan man roligt spørge, om ikke nogle internationale værdisætninger er stukket for vildt af? Wall Street Journalhavde i ugen en artikel om, hvordan pengene fosser ind i startups til valuations, der er gået amok. Ugens skrækeksempel i The Information er Lacework, hvor en række VC’er har betalt ca. 150 gange ARR for at komme ombord. Og vores danske flagskib Pleo fik samme type amerikansk kapital til en værdisætning på tæt på 100 gange ARR.\nSom jeg vender tilbage til neden for, kæmper næsten alle årets globale børsnoteringer af startups nu for at holde noteringsværdien. Det er ikke i sig selv mærkeligt, da det sene efterårs mere kritiske stemning satte ind med genkomst af corona, forsyningsproblemer, inflationsangst osv. Men det vidner om, at ingen optur er evig, hverken på eller uden for børsen. “It was a party all year long in venture land last year. The hangover comes next.” som Martin Peers skriver. Trods en stærk dansk drukkultur, tror jeg ikke på alvorlige tømmermænd for danske investeringer. Værdisætningerne er løftet, men det helt store flertal af danske investeringer i vækstlaget ligger inden for et spread, der her i landet stadig kan kaldes jysk snusfornuft.\n’22 Fonde. Ræk hånden op: Hvem rejser ikke en ny fond?\nNår nu en venturefond skal begynde at rejse en ny fond hver 3-4 år, så er det jo ikke mærkeligt, at mange har været eller er i gang. Men aktiviteten er heftig, og mange startups kan se frem til investeringer i 2022. Skal jeg bare tage af hukommelsen for´21, har Ulla Brockenhuus-Schack og Seed Capital lukket sin fjerde fond og en growth fond. Tommy Andersen, Eric Lagier og Sar Rywe fra byFounders deres anden. Christel Piron, Helle Uth m.fl. fra PreSeed Ventures deres Tech Fond 1. Peter Sandberg og Frank Lyhne fra N2F har lige haft anden closing på deres anden fond ved 500 mio. kr. Mikkel Bülow-Lehnsby bag milliard-fonden 2150 lukkede sin internationale. Og DanBANs meget mindre Co-Investment fond lukkede Søren Jørgensen. Og andre er i godt gang med at rejse deres næste fonde, fx Lars Dybkjær og Gro Capital, Peter Warnø og Nordic Eye, Jesper Søgaard og Dreamcraft og Morph Capital med Lasse Birk Olesen, ugens investor i Bootstrapping.\nMest spektakulær er som altid Peter Warnø. Han er ifølge hans nytårsbrev i gang med at rejse 100 mio. dollars til sin næste fond i Nordic Eye. Men samtidig er han også med i den nye fond The Aventures som Maiken Paaske, BeautyVision skrev til os om i ugen. Maiken selv vil gerne se på ”en masse spændende cases fra kvindelige iværksættere”. Men ellers vil The Adventures”investere i kryptovaluta-teknologi samt esports-teknologi i både ind -og udland” samt noterede aktier, fx ”SPACs med lovende potentiale”. Eventyrerne investerer derude, hvor vi ikke når, og er allerede i gang med engelske Moonpay, danske GamerPay og amerikanske Alt i porteføljen. Teamet bag består af ”Patrick Theander (serie-iværksætter og investor), Maiken Paaske (iværksætter, talent 100, 2021), Frederik Byskov (stifter af Astralis), millionærarvingen, Nicolai Zobel og den erfarne Løvens Hule investor, Peter Warnø”. Zobel junior er investor & partner og Peter er i investeringsbestyrelsen. Se&Hør vil nok øjne en celeb-fond med forbindelse til kongehuset og andre gode kredse. Warnø har en næse for investeringer, ingen kan tage fra ham. Tattoodo-investeringen som Ekstra Bladet også denne uge var efter, er så eksekveret mindre smukt til nu.\nI Pilestræde ligger ikke bare Det Berlingske Officin, men en anden nyere allerede-i-gang fond, nemlig Propagator. Den er stiftet af business angel i DanBAN Allan Sønderskov Darré, kendt fra Freetrailer, det selskab der er vokset mest på First North i år. Propagatorerne vil skille sig ud ved at tage det bedste fra acceleratorer og kombinere det med en investeringsfond. ”Fonden investerer i de selskaber, der efter at have gennemført en omfattende screening i vores bootcamp, bliver udvalgt som investeringsegnede. Ambitionen er, at vi gennem vores metode og vores program kan reducere muligheden for at lave investeringsfejl, hvilket ellers er en disciplin, der kan være vanskelig selv for den professionelle investor.” Så sandt, som spredning er godt. Og sikkert fint at få fat dér, hvor også Peter Torstensens Accelerace fonde og samarbejdsfonde som Beyond Beta opererer.\nOg så har jeg bare nævnt et par af de nye. Med det år, vi har haft for tech og life science investeringer, kan det ikke undre, at mange får blod på tanden. Og at der kommer en række enten store eller specialiserede udenlandske fonde ind på det danske marked, så vi ikke bare har etablerede som fx Balderton og Kinnivik, men også nyere som fx Rockstart, Antler og JOLT. Det er sundt og godt for startups. Og samtidig er der strukturelle transformationer i gang på det internationale VC-landskab anført af Tiger Capital, jeg har været inde på et par gange de her fredage, og som Crunchbase havde en fin gennemgang af i ugen.\n’22 Styrkeposition. Fintech for Vorherre\nEn pæn slat af årets 14 mia. venturekroner er gået til fintech med Pleo og Lunar så klart i spidsen. Jeppe Rindom med Pleo har forår og efterår rejst 2,3 mia. kr. til udbredelsen af firmakortet, og Kenn Villumsen og Peter Andreassen fra Lunar har rejst 1,5 mia. kr. til deres bank-app. Og det er ikke uden betydning, at vi fremover har to fyrtårne som dem.\nHelt banalt giver det lettere adgang til kapital til dansk fin-tech. Tag Risika, som bliver næste uges startup her på Bootstrapping. CEO Timm Jeppesen rejste lige for en seed-runde meget store 37 mio. kr. fra Seed Capital og eksisterende aktionærer. Og jeg tænker, fyrtårnene giver et miljø, der kaster nye startups af sig. Ligesom Jeppe Rindom selv har lært rejsen med Tradeshift, lærer andre den med Pleo. Tidligere Pleo-folk, de tre J’er, Jonas Thordal, Jakob Skytte og Jakob Kristensen etablerede i starten af 2021 Weld, en alt i en-dataplatform for alle typer data-workflows. De rejste senere i 2021 30 mio. kr. i en anden stor seed-runde og er på vej med kontorer i New York og London. Endelig giver det udenlandsk know-how og netværk. Lunar bank – der på ydersiden har kundeinflow på plusrenter og på indersiden arbejder med blockchain og er klar til at lancere en nordisk krypto-handelsplatform – har den førende kinesiske big tech som investor. Det er Tencent fra Shenzen, som jeg før har besøgt og beskrevet. Det giver selvsagt muligheder i forhold til det kinesiske marked, men også for konstellationer med Monzo, som den engelske neobank, der lige ifølge Reuters lige har hentet $100 mio. bl.a. fra samme Tencent. Pointen er, at selv om svenskerne med Klarna i spidsen er endnu stærkere på fintech, så er vi er i gang med at opbygge ny stærke og vigtige virksomheder.\n’22 Vækstbørser. Volatilitet og ny vækstbørsforening\nTech stod i kø til Nasdaq. Globalt set blev rekordmange venture-investerede scaleups børsnoterede. Og til ofte skyhøje værdisætninger. Ifølge Crunchbase i ugen nåede 238 selskaber noteringer over $1 mia. mod 61 året før. De danske vækstbørstal for startups er unægtelig i en anden liga. 24 nye noteringer på i snit 58 mio. kr. blev det til. I alt blev der rejst for 1,15 mia. kr. over vækstbørser til danske selskaber. Det beløb kan du så sammenligne med de oven for nævnte 14. mia. kr. i direkte venturekapital! Nu er der så i alt 72 danske selskaber noteret på nordiske vækstbørser – for nogle danske søger forståeligt nok til det mere positive klima for vækstbørser i vores broderlande.\nDe 72 nævnte danske vækstbørs-noterede har ikke eller kun lige nået deres vækstmål og dermed samlet skuffet i året. Thomas Black-Petersen, direktør for den nye brancheforening Foreningen for Børsnoterede Vækstvirksomheder forklarer i sin analyse på LinkedIn også forholdet sådan her: ”I Danmark er folkeaktiekulturen ikke nær så moden som i f.eks. Sverige og kombineret med, at der stadig er relativt få professionelle investorer som interesserer sig for vækstaktier, så er der ikke nok likviditet i markedet. Det har betydet at få handler sætter aktiekursen, og nogle aktier er steget voldsomt i 2020, nok mest på grund af en form for ’hype’, for så efterfølgende at falde igen i 2021. Dette kombineret med en frygt for en korrektion af aktiekurserne på grund af overophedning eller rentestigninger, har også været medvirkende til at investorerne (både i Danmark og udlandet) generelt har positioneret sig op imod value, fremfor de mere risikobetonede unge vækstaktier.”\nHvad så fremover? Svaret blæser i vinden, og du kan også roligt være bekymret for, hvordan de danske investorer, det være sig institutionelle som især retail, forstår din virksomhed som vækstaktie. Seneste store notering lige før jul på Nasdaq First North Premier var Re-Match, og den ligger stadig i skrivende stund der, hvor den lå ved noteringen. Lidt af en bedrift. Med al den uendelige såkaldte ekspertvisdom kolporteret i Børsen burde store som små investorer være flygtet, og Re-Match aktien være faldet som en sten. Fortsætter markedets volatilitet ind i ’22, parret med at lige netop danske vækstaktier vurderes efter value-aktie standarder, ja så får vi aldrig for alvor en dansk vækstbørs op at stå. Men lad os nu gøre den spådom til skamme. Foreningen er et godt initiativ, der med sine fire mærkesager vil give et afgørende skub til at sikre mere robuste selskaber og mere seriøsitet om vækstbørsen i 2022.\n’22 Politik. Reformer – men på smalhals?\nJeg gav i onsdags i klummen Hvis jeg var Simon Kollerup (A): Mere Arbejdskraft. Mindre skat på Aktivitet mit bud på de top 3 krav, vi i økosystemet kan have til forårets politiske forhandlinger.\nOg Simon har faktisk kvitteret med, at han glæder sig til at læse den. Jeg tror, sympatien og viljen i høj grad er der hos ham og også hos erhvervs- og finansordførere som fx Mona Juul, De Konservative og Andreas Steenbjerg, De Radikale. Handlevilje var der jo også fra matchinglån til accelerationskapital for nu at tage de to ting, der ud af flere har gavnet vækstiværksættermiljøet mest de sidste par år. Men Kollerup skal hente midlerne i Nicolaj Wammen kasse, og den er pænt brugt som krigskasse under pandemien. Corona-spenderbukserne er afløst af stramme sorte tights.\nVores markant største ’22-problem er rekruttering af kloge hoveder. Vi skal sikre, at vi har arbejdskraft nok på kort og lang sigt. Og det er efter Mette Frederiksens nytårstale givet, at der kommer til at ske noget. Det samme gælder CO2-afgift og grøn omstilling. Morgendagens grønne digitale teknologier skal fremmes. Nu går de politiske forligspartier og alle organisationerne i gang med at lave sedler, de kan trække op af hatten op til og i forhandlingerne. Du kan sende dine ønsker til DI, Dansk Erhverv, DanBAN/Aktive Ejere, BTS, FBV, ITB, SMVDanmark, Iværksætterforeningen, IDA, DJØF m.fl.. Eller til din lokale MF. Eller give dit bud her på platformen.\n’22 SKAT & Software. Ingen kender dagen …\nProblemer kender desværre ikke til årstal. Det varer ifølge skatteminister Morten Bødskov i Berlingske 3. januar årtiet ud at få styr på SKAT’s software til inddrivelse af de 142 mia. kr., danskerne skylder SKAT.\nSKAT’s eksisterende software er formentlig fra dengang, vi i 1980’erne vi talte om EDB, og Datacentralen og Kommunedata var mine største kunder. Så jeg forstår egentlig godt, Skattestyrelsens folk undrer sig over, at software kan være udvikling. Og derfor kan du, der faktisk egenudvikler software og derfor burde kunne fremføre underskud for det, stadig roligt frygte, hvordan Skattestyrelsen vil tackle både fortidens og fremtidens brug af skattekreditordningen.\nDen 12. januar er der såkaldt ”lyttemøde”, hvor organisationerne og SKAT lytter til hinanden omkring problemstillingen. Morten Bødskov lytter næppe med. Det kunne ellers være et godt tip for at komme ned i materien. Mon ikke Bødskov husker dengang for 10 år siden, hvor han – selvsagt pisse irriterende – 17 gange for åben skærm blev spurgt af Clement Kjærsgaard, om han kunne give bare ét konkret eksempel på, hvor den daværende offentlighedslov havde skadet regeringens arbejde. Det kunne Morten ikke. I Bootstrapings serie har vi mange meget konkrete eksempler, herunder uddybende fra Søren, Hans og gode skatterevisorer på, hvordan Skattestyrelsen har håndteret deres stikprøvekontrol, og hvad de har krævet. Det er artig læsning, skulle jeg mene.\nPrimo december skrev jeg dette, som desværre stadig holder her inde i ’22:”1.779 danske startups og iværksættere med underskud benyttede i 2020 Skattekreditordningen. Foreløbig er der taget stikprøvekontroller. Skal alle startups igennem, kunne det være en startup parallel til Dybbøl Banke 18. april 1864 med 1.664 døde danske soldater på én dag.”\n’22 Æbleplantagen. Apple og tech monopolerne\nKig på fakturaen for din nyudskiftede iPhone, og nik til, at Tom Hanks ”Æbleplantage-investering” i Forest Gump var vildt god.”Apple became the first $3 trillion company. The company’s value has tripled since 2018 as its sales soared and it spent hundreds of billions of dollars to repurchase its own stock”, skrev New York Times i mandags. Det tog Apple 42 år at runde den første billion dollar som første virksomhed i verden. Kun to år om at runde to billioner og kun 17 måneder om at runde den foreløbig sidste tredje billion. Det svarer til værdien af alle de 1148 globale unicorns, jeg nævnte oppe i starten! Så når jeg skriver, at startups har det godt, må vi bare tilføje, at big tech har det endnu bedre.\nDet er så ret spændende, om tech monopolerne får lov at bestå lige så uberørte i 2022. Frances Haugen-afsløringen af Facebooks bevidste polariserende og skadelige praksis i The Wall Street Journal’s “Facebook Files” var ikke just super PR for Facebook. Men Zuckerbergs pengemaskine ruller, nu så under selskabsnavnet Meta.\nAmazon møder anti-Amazon lobbyisme. Der er modstand mod den butiksdød, Amazon skaber (destructive desctruction kaldet ) og mod farligt arbejdsmiljø. Konkurrencemyndighederne i USA kører sager, og Amazon får bøder overalt for at forvride konkurrencen; selv i Italien, hvor man tænker meget ses gennem fingre med. EU handler ikke hurtigt, men tech-monopolerne skal nok blive stadig mere udfordrede. Jeff Bezos havde dog økonomisk set et prangende 2021.\nMen Elon Musk, CEO for Tesla og SpaceX, står ligesom på sin egen hylde, og hans guerilla-taktik og fremtoning får det meste til at prelle af. Tesla-aktien steg 13 % i ugen, da det blev klart, at Tesla solgte og leverede næsten én million elbiler i 2021, pænt flere end forventet. Musk er nu klart rigere end Jeff Bezos. Hans formue er på 2001 mia. danske kroner, en stigning på 800 mia. kr. i året ifølge Bloomberg Billionaires Index. Og dermed meget tæt på hele Danmarks BNP i 2020. Skal vi vædde om, hvis der er størst næste år? Som tip får du, at Musk regner med at levere over 10 mio. biler om året de næste 10 år.\n’22: Hvilke startups vokser hurtigt, og hvilke VC’s investerer mest i unicorns?\nSifted har med Dealroom-data opgjort, hvilke europæiske startups der hyrede flest i 2021, og ikke overraskende er Last Mile-bybude i toppen. Samtidig har de set på, hvilke VC’er der stod bag flest unicorns. Og lige så lidt overraskende er det, at Softbank, Balderton og Tiger er i den europæiske top.\n’22: NFTS og krypto\nDu kommer ikke udenom det. NFTS er kommet for at blive større, og krypto-investeringer er en disciplin, der banker på døren. Læs qz’s komplette guide til NFTS før din kollega, og mor dig over beskrivelsen af det farverige galleri i The Economist gennemgang af de førende krypto-investorer.\n’22: Silicon Valley på anklagebænken\nRetsagen mod founder Elisabeth Holmes har trukket overskrifter næsten på niveau med Ghislaine Maxwell/Jeffrye Epstein-sagen. Og har ikke ligefrem gjort verden lettere i forhold til at sikre flere kvindelige founders i health-tech. Hun blev kendt skyldig i 4 forhold, hvor hun med sin startup Theranos havde snydt de 275 investorer, heraf nogle af de største VC-fonde. Men tommelfingeren peger som bekendt bagud på den der holder pistolen. En lidt mere forfinet produkt due dilligence før tilførsel af 6 mia. kr. havde nok afsløret, at hendes blodtest-apparat var indstuderet svindel. Se den fine dokumentar, og læs om dens baggrund, samt alt om retssagen og amatør-investorerne i fx The Guardian, Crunchbase eller New York Times. I The Information lyder den præcise kritik af ‘the ugly side’ af Silicon Valley: “Charismatic founders who exaggerate, mislead, or outright lie about the data, alongside an embrace of a fake-it-till-you-make-it mentality that can have dire consequences, have long held their place in Silicon Valley.”\n’22: Vi skal ikke længere kun arbejde hjemme\nKonsekvent remote work fx hos Twitter, Coinbase, Dropbox og LinkedIn holder ikke. Mennesket er et socialt dyr. Vi vil føle, lugte og mærke. Langt de fleste vil gerne ind på kontoret. I hvert fald 1-2 gange om ugen. Kreativt samarbejde er bedst, uden man skal række hånden op. Udfordringen for ledelserne i ’22 bliver, hvordan de skal indrette kontorerne. Det er sådan den generelle konklusion på alt, hvad jeg har læst om emnet, herunder i en artikel i The Information i ugen.\n’22: De vildeste tech forudsigelser\nDu kan fx læse Financial Times bud på de 10 trends, der vil dominere 2022, eller The Information‘s forudsigelser om 2022 i økosystemet. Men sjovest for mig var at læse en rapport, Ericsson sendte til mig om, hvad avancerede digitale forbrugere ønsker af tech i 2030. De ønsker sig selvfølgelig virtuelle restauranter og fitnesscentre, men sjovere: rumrejser i vægtløse VR-pools. De vil have digitale skønhedssaloner og 3D-printet tøj på bestilling. 87 pct. forudser lægehuse i indkøbscentre med AI-scanning, der kan give øjeblikkelige svar på ens sundhedstilstand, og halvdelen mener, de kommer tættere på naturen virtuelt. Jo, det bliver i al fald lettere at komme tæt på toppen af Mount Everest af den vej.\nHer er lidt af det, jeg bed mærke i denne første uge i året.\nJonathan Løw og Anders Thiim Harders startup-selskab Jumpstory har rundet 25.000 kunder til tjenesten med video- og billedadgang. Her er du fri for ’smukke modeller med tandpastasmil’. Jumpstory har – vist nærmest uden at ville det – nået økonomisk break-even.\nFuzey – hvad er da det?\nDet er en engelsk platform til mindre virksomheder, der har serieiværksætter Henrik Lysgaard Jensen som co-founder. Den får nu Sara Rywe, i bestyrelsen i forbindelse med en seed-runde fra byFounders.\nSupertrends får ny CEO\nJeg har ikke nået at have nytårsbrunch med Lars Tvede, men det vil, som finansmarkederne har haft det, undre mig, hvis Atlas Global Macro hedgefonden har haft en let start. Men Supertrends, AI-værktøj til at komme tæt på investeringstargets, kører givet godt. Og Claus Rothoff Brix, tidligere CEO for Nordisk Reklamefilm, er nu CEO for det nye kontor, der snart åbner i København.\nFra TGTG til OliOli\nStig Hånes, en af de fire kvikke fyre, der i sin tid skabte Tooo Good To Go, er i dag business angel i DanBAN, så sandt som at jeg har haft ham på uddannelse. Mad kan han ikke holde sig fra, for han er lead på et syndikat bag pokebowl-kæden OliOli. Du kan prøve at invitere en ven på en bowle gratis.\nMens vi venter, Mette\nSådan hen mod kl. 1 i nat under et arrangement på Matrikel 1 for gode derboende business angels var vi mange der mente: Corona-restriktionerne begynder at miste mening. Når selv vores stoisk kritiske overpsykolog Svend Brinkmann har samme holdning, tør jeg også godt sige det: Lad mig da få den influenza, og lad os komme videre mod flokimmunitet. På sygebriksen modtager jeg så gerne – på jesper@bootstrapping.dk – dine indfald og udfald. Bare de ikke handler om corona. Ha’ det så herligt på din egen briks.


Fem ideer til indendørs aktiviteter på skiferien, hvis vejret er dårligt | SkiSverige.dk\nMan tager selvfølgelig på skiferie for at stå på ski. Men nogle gange spænder dårligt vejr ben for selv de bedste planer. Hvad end det er stormvejr, dårligt sigt eller bare en tiltrængt pause fra elementerne, så er der en lang række ting man kan kaste sig ud i indendørs. Selvom man ikke er udenfor med ski under fødderne, behøver det ikke være kedeligt.\nSlappe af med film og serier\nDer er efterhånden så mange streamingkanaler tilgængelige, at der er noget for enhver smag. Netflix, Amazon Prime Video, Youtube, Disney+ og mange flere, tilbyder tusinder af film og serier, som man kan afspilde med det samme. De fleste af os har allerede adgang til en eller flere af ovennævnte, men hvis ikke, så tager det kun 5 minutter at komme igang – og hos fx. Amazon får man første måned gratis.\nHvis man planlægger sine aktiviteter i forvejen giver Netflix desuden mulighed for at downloade film og serier hjemmefra, så man kan se dem uden en internetforbindelse, på et senere tidspunkt.\nLige så nemt og hurtigt man kan få adgang til film, lige så hurtigt kan man også få adgang til spil. Alt man behøver, er en internet forbindelse og en tablet, smartphone eller computer. App store tilbyder eksempeltvis tusinde af apps og spil – nogle er gratis mens andre er betalte – og via Unibet sider, kan man tilgå alle de populære klassiske spil som casino, bingo og sportsbetting.\nForbereder man sig hjemmefra, kan man også pakke de mere traditionelle brætspil. De fleste danskere skulle meget gerne have et eller flere af disse derhjemme, da brætspil er populære som aldrig før. Ellers kan man købe gamle klassikere som Matador og Scrabble, eller blive inspireret af nye udgivelser på siden her.\nHvis man har lejet en hytte eller værelse med køkken, hvorfor så ikke udforske nogle af de lokale delikatesser? Her er der mulighed for at gøre så meget eller lidt ud af det, som man selv har lyst til: tilbered kødboller med kartoffelmos og tyttebær syltetøj fra bunden, eller server en række lokale snacks og lette forretter, som blot skal lægges frem på bordet.\nDyrke indendørs motion\nHvis man er taget på skiferie for at motionere og bruge musklerne hver dag, så er der gode nyheder: mange skisportssteder har indendoers svømmehal og sportshal, med mulighed for badminton, tennis, volleyball, basketball etc. For dem der er mindre interesserede i konstant sport, kan wellness virke mere tiltrækkende. Hvor der er svømmehal, er der normalt også sauna, samt spa og massage faciliteter, så der skulle være god mulighed for at slappe af i kroppen og give skimusklerne en velfortjent pause.\nTage på sightseeing\nIkke nok med, at skisportssteder er utroligt smukke fra pisterne, så er de også spændene at udforske på gåben. Besøg restauranter og cafeer og prøv lokale specialiteter, varm kakao eller drinks med resten af gruppen, tag en tur i bilen til en nabo by og udforsk deres shopping og aktiviteter, eller tag på after ski og lyt til live musik. Sider som Tripadvisor kan give masser af inspiration til oplevelser i nærheden, og ellers kan man planlægge en tur via Google maps eller tage et kig på eventuelle turistbrochurer og lignende.\n← Skiferie er også i marts\nSmugkig på Kläppens nye hotel →


Kvindernes Kampdag: Fra husmødre til selvstændige på 140 år - Aller.dk\nDanske kvinder er gået fra at være husmødre til selvstændige på de 140 år, hvor Femina er udkommet. Danmarks ældste ugeblad Femina kan fejre sit 140 års jubilæum oveni Kvindernes Internationale Kampdag den 8. marts, og et blik tilbage på udgivelserne siden 1874 viser den markante udvikling i dansk kvindeliv.\nPå lørdag er der særligt fokus på kvinders rolle i samfundet, når Kvindernes Internationale Kampdag markeres. Og der er bestemt sket meget, siden dagen først blev indstiftet i 1910. Et blik tilbage på Feminas 140 års udgivelser viser en markant udvikling i dansk kvindeliv mod den ligestilling, vi oplever i dag.\n”Moderne kvinder i dag er frigjorte og familiemennesker – og det meste derimellem. Udviklingen gennem de sidste 140 år har nemlig gjort det muligt at være meget mere end den forholdsvis begrænsede rolle, de fleste kvinder blev skubbet ind i frem til 50’erne, hvor kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet,” siger Camilla Kjems, chefredaktør på Femina.\nDette skifte ses tydeligt i bladet, der i 1941 skrev om gode råd til, hvordan man lykkes med at blive gift, og hvem der bliver gode ægtemænd. Målgruppen var husmødre, hvilket også ses i annoncen for Snevit-vaskepulver fra 1958, hvor en ægtemand beklager sig over, ”min kone kalder mig tyran, fordi jeg vil ha’ snehvide skjorter”.\nEn stor udvikling har fulgt. I 1963 rapporterer Femina om en ny ”anti-svangerskabspille” op til, at p-pillerne kom til salg i danske apoteker i 1966, og i 1974 har frigørelsen gjort sit indtog, og Femina skriver både om kvinders seksuelle fantasier og konsekvenserne af den frie kærlighed. I 1997 handler det derimod om, hvordan man som kvinde får sin vilje, og i 2013 kan Femina portrættere både Danmarks første kvindelige statsminister og kvinden, der aktivt valgte prostitution som levevej.\n”Udviklingen i dansk kvindeliv har også afspejlet sig i Femina, der i begyndelsen handlede om håndarbejde og husmodersysler, men i dag favner en bred vifte af de ting, kvinder i dag er og interesserer sig for. For eksempel alt fra, hvad vi konkret skal spise i aften til, hvordan det står til med kvindelivet hos os selv, andre danske kvinder og kvinder verden over,” siger chefredaktør Camilla Kjems.\nDa Femina kom på gaden for første gang i 1874 under navnet Nordisk Mønster-Tidende, var det altså før brysteholderen og valgret, før kondomet, den fri abort og sågar før uddannelse til kvinder.\nRåd til mad og opskrifter har været skiftende. I 1942 skriver Femina om retter tilberedt i høkasser, og i 1974 bragte Femina artiklen ”Spis Dem sund i brød” – et råd, der ikke var gået i dag.\nNår man sammenligner kvindelivet i 1874 med i dag, kan man se, at gennemsnitsalderen for fødende kvinder er stort set den samme. Den gennemsnitlige fødealder var for eksempel 30,82 år i perioden 1880-1884*. I dag er gennemsnitsalderen 30,7 år.\nGennem de 140 år har Femina haft 12 forskellige chefredaktører – heraf syv mænd.\n*Omkring år 1900 fik hver kvinde i gennemsnit ca. 4 børn, hvilket forklarer den gennemsnitlige fødealder (kilde: Den Store Danske Encyklopædi).


Kickstarter | December 2021\nDisse mini Centipede og Tempest arkadeskabe er ud over de søde\nMåske har du altid ønsket et arkadeskab, men du har ikke helt et budget eller plads til rådighed. Eller, og bær med mig her, fordi dette er ved at blive rigtig stumt virkelig hurtigt, måske vil du gerne have det rigtigt godt at lege med den ene hånd, men ...\nDenne trailer til Chuck Tingle-spillet vil slå dig i bagenden\nChuck Tingle, den Hugo-nominerede forfatter af sådanne moderne klassikere som Bigfoot Sommelier Butt Tasting, Anally Yours, the Unicorn Sailor og Pokebutt Go: Pounded by'Em All er ved at lave et dating spil. Jeg ved, hvad du tænker, 'Hvad? ...\nHomestuck-videospelet er ikke så tæt som tegneserien\nDu ved, hvor du står, når det kommer til Homestuck. Selvom du ikke ved, hvad Homestuck er, har du allerede taget en side. Den berygtede tætte webcomic har mere end sin retfærdige andel af rabiøse fans, ivrige hatere og i modsætning til…\nEt svar på nogle argumenter i Anita Sarkeesians interview\n[Dtoid-medarbejder Chris Carter brugte sin community-blog til at dissekere nogle af de trope, der blev drøftet i gårsdagens interview med Anita Sarkeesian; i sidste ende forbliver han ikke overbevist. Vil du dele din egen mening om emnet? & Nb ...\nDet må have været en spændende oplevelse for Anita Sarkeesian under sit Tropes vs. Kvinder i videospil Kickstarter-projektet. Broadcast under navnet på hendes hosting-site, Feminist Frequency, hvor Tropes vs. Women oprindeligt fik interne ...\nkvalitetssikringstester interview spørgsmål og svar\nUnix shell scripting interview spørgsmål svar og forklaringer pdf\nDet er sort historie måned, så lad os tale om vores foretrukne sorte videospilkarakterer\nFloraen og faunaen i spil: Slimes


Du får det bedste fra begge verdener, når du bor i Biersted. Et fredfyldt liv tæt på og i naturen – med mulighed for at være tæt på storbyens puls. Biersted ligger nemlig på kanten af naturperlen Store Vildmose, hvor du kan tage fuglekikkerten med og gå på opdagelse i mosens rige dyreliv.\nOg kan du høre bylivet kalde, er der kun 20 minutters kørsel til Aalborg.\nMen det urbane miljø har smittet af på vores egen hyggelige landsby.\nMed den splinternye skatepark ved Biersted Skole kan byens børn og unge øve deres skateboardtricks til perfektion.\nEt mekka, som de unge selv har været med til at skabe. Store som små bliver nemlig hørt i Biersted.\n10 nye byggegrunde i Biersted\nJammerbugt Kommune udbyder nu 10 attraktive beliggende parcelhusgrunde på Elbæksmindevej i Biersted.\nGrundstørrelserne varierer mellem 1.000 m² og 1.300 m². Grundene er klar til overtagelse pr. 1. september 2020.\nGrundene er attraktiv beliggende i den sydlige del af Biersted, som nabo til banestien. Via banestien er der kort afstand til skole og idrætsfaciliteter (ca. 500 m), dagligvarebutik (ca. 250 m), og under 200 m til naturområdet Den grønne kile. Endvidere er der kort afstand til Store Vildmose. Afstanden til motorvej E39 er ca. 8 min, og der er ca. 20 min til Aalborg centrum. Aalborg lufthavn kan nås på ca. det halve.\nGrundene udbydes til salg til højstbydende og til en mindstepris på 495 kr./m².\nDu kan læse flere gode grunde til at flytte til Biersted på http://www.derforjammerbugt.dk/biersted-for-store-og-smaa/.\n7 attraktive byggegrunde i Biersted\n... med kort afstand til børnehave, skole til 9. kl. idrætsanlæg, dagligvare, banestien og helt ny naturlegeplads.\nPris inkl. tilslutning, kloak, vand og el.\nGrund E - 1.200m² - 685.000 kr.\nGrund F - 1.239m² - 685.000 kr.\nLæs mere: 7 attraktive byggegrunde i Biersted\nBiersted – her fungerer hverdagen\nDagpleje - Børnehave - Skole til 9.klassetrin\nLokal dagligvare butik\nBiersted er en aktiv by, det har rigtig mange børne-familier allerede opdaget, vi har også plads til jer!\nLæs mere: Biersted – her fungerer hverdagen\nByggemodning i Biersted 2019-2020\nLæs mere: Byggemodning i Biersted 2019-2020\nInternet i Biersted\nEn af de ting man idag også er nødt til at tage i betragtning når man skal vælge bolig er selvfølgelig internet! Både i form af hastighed, men bestemt også i form af udbud.\nLæs mere: Internet i Biersted\nByggegrunde i Biersted\nSe Jammerbugt Kommunes eget udbud af byggegrunde på kommunens grundsalgsmodul. Her kan du blandt andet se pris, størrelse og lokalplan. (Grundsalgsmodulet kan desværre ikke åbnes fra en iPad eller en iPhone og understøttes ikke af en nyere version af Chrome. Brug i stedet fx Explorer, Firefox, Safari).\nSe mere på Derfor Jammerbugt!\nBoliger til salg i Biersted netop nu!\nKlik på nedenstående link...


Slankenyt nr. 54\nGrøn mad er god slankekost\nVi har flere gange i Slankenyt været inde på, at vegetarkost generelt er god slankemad. Fx her:\nSelv om det er de færreste der umiddelbart har lyst til at blive vegetar, kan alle med fordel indtage færre animalske fødevarer og indføre flere vegetabilske fødevarer i kosten.\nFx ved at:\nindtage mindre kød og mejeriprodukter\nindtage mere frugt og grønt\nerstatte noget af kødet med flere grøntsager\nerstatte noget af kødet med fisk\nNy bog med fedtfattig vegetarkost:\nFor ca. et år siden gik Karina Schramm i gang med at lave sin helt egen kogebog.\nHun var efterhånden godt træt af, at de fleste tilgængelige opskrifter enten var fede vegetaropskrifter eller fedtfattige kødopskrifter. Hun begyndte derfor at eksperimentere i køkkenet med fedtfattig vegetarmad, og fik efterhånden samlet nok opskrifter til en bog.\nDet blev til 114 lækre vegetaropskrifter og bogen "VEGETAR LIGHT - fedtfattige vegetaropskrifter"\nBogen er skrevet for at hjælpe både vegetarer og ikke-vegetarer til at lave god, grøn mad samtidig med, at de kan holde øje med vægten.\nDanskernes fede vaner koster milliarder\nFede kostvaner og manglende motion giver hvert år samfundet et tab på cirka otte milliarder kroner. Og udgifterne kan stige yderligere.\nDet viser nye svenske beregninger omregnet til dansk målestok, skriver Ingeniøren.\nSvenske forskere har beregnet samfundets udgifter til de sygdomme, der er forårsaget af stigende overvægt i befolkningen.\nKnap en fjerdedel af udgifterne går til behandling i sygehusvæsnet, mens godt tre fjerdedele skyldes produktionstab i offentlige og private virksomheder. (politiken.dk 1-12-2005)\nBåde politikere og ernæringseksperter kan se, at den er hel gal med vægten ... i hvert fald for rigtig mange danskere.\nJeg tror dog desværre, at det har lange udsigter før myndighederne gør noget effektivt ved problemet.\nSlankehold og -klubber er populære. De giver mange overvægtige den støtte og opbakning, de føler de har brug for. Også selv om kostrådene langt fra altid er de bedste!\nEn eller anden form for gratis eller næsten gratis vejledning, støtte og opbakning - fx via Internettet og en "hotline" - kunne gøre underværker og gennemføres for småpenge sammenlignet med hvad overvægt og fedme koster samfundet.\nHvis du har en god idé til, hvordan man kunne lave en gratis eller næsten gratis slankeklub på nettet - vel og mærke hvor overvægtige får den hjælp og støtte, de har brug for, OG får en fornuftig vejledning i, hvordan de taber sig på en SUND og SIKKER måde - hører jeg gerne dine forslag! Jeg hører også gerne om dine oplevelser fra de slankehold, -grupper eller -klubber du evt. er medlem afeller har været medlem af. Hvad er/var godt, hvad kunne gøres bedre/billigere/lettere?\nMangel på tid holder mange fra at dyrke motion\nTidspres og mangel på motivation kan holde mange kvinder fra at få nok motion og gennemføre andre sunde ændringer i livsstilen.\nEn rundspørge blandt 120 kvinder mellem 35 og 60 år viste, at 59 følte at forpligtigelser over for familien ofte afholdt dem fra at dyrke motion og næsten lige så mange sagde, at de "bare var for dovne" til at motionere.\nAlligevel mente halvdelen af kvinderne, at hvis de havde mere tilskyndelse til at gennemføre ændringer i deres livsstil, ville de måske kunne klare det.\nManglende tid pga. arbejde og mangel på opbakning og motivation til at gennemføre kostændringer var blandt de faktorer, som kvinderne mente holdt dem fra at gennemføre ændringer i deres livsstil.\nKvinderne fandt, at regelmæssig motion var den største udfordring, hovedsagelig pga. tidsmangel, mangel på energi eller mangen på selvdisciplin (Reuters Health 17-11-2005)