Persondata politik | Nilfisk\nNilfisk til din virksomhed\nNilfisk til dit hjem\nKontakt Salg Få en demonstration eller et tilbud på din næste rengøringsmaskine.\nBestil Service Har du brug for service af din maskine?\nKontakt Kundeservice Har du spørgsmål om vores produkter?\nHar du brug for service af din maskine?\nVenligst udfyld nedenstående formular og vores kundeservice team vil kontakte dig hurtigst muligt.\nUdfyld hvis leveringsadressen er en anden end leveringsadressen.\nFor- og efternavn * Kontakt der opretter tilkaldet\nFor- og efternavn * Kontakt på leveringsadressen\nRekvisition nummer / PO nummer *\nE-mail (leveringsadresse) *\nVirksomhed (leveringsadresse) *\nAdresse (leveringsadresse) *\nPostnummer (leveringsadresse) *\nBy (leveringsadresse) *\nTelefonnummer (leveringsadresse) *\nUdfyld nedenstående formular og vores kundeservice team vil kontakte dig hurtigst muligt.\nE-mail til faktura eller EAN-nummer\nFortæl os om din maskine:\nVælg * StøvsugerGulvvaskerHøjtryksrenserPolermaskineFejemaskineKombinationsmakineAndet/Ved ikke\nMaskinens placering: Eks. Bygning 3\nFejlbeskrivelse / Detaljer vedr. ønsket reparation *\nØnsker du at modtage et tilbud på serviceaftale vedr. ovenstående maskine?\nDit privatliv – det er meget vigtigt for os at beskytte dine personoplysninger og dit privatliv. Vi har forpligtet os fuldt ud til at respektere og beskytte dine personoplysninger. I denne politik om beskyttelse af personoplysninger beskriver vi praksis i forbindelse med indsamling, brug, opbevaring og videregivelse af personoplysninger. Den dataansvarlige for behandlingen er Nilfisk A/S, og begrebet "websteder" henviser samlet til www.nilfisk.com såvel som til andre websteder, hvorfra Nilfisk-koncernen driver virksomhed. Vores politik om beskyttelse af personoplysninger informerer dig også om dine rettigheder og om, hvordan loven beskytter dig.\nDINE RETTIGHEDER SOM FØLGE AF, AT VI OPBEVARER DINE PERSONOPLYSNINGER\nNår som helst, mens vi er i besiddelse af eller behandler dine personoplysninger, har du ret til:\nIndsigt i dine oplysninger – du har ret til at anmode om en kopi af de oplysninger, vi har om dig.\nBerigtigelse af oplysninger – du har ret til at få rettet oplysninger, som vi har om dig, og som er ukorrekte eller ufuldstændige.\nSletning af dine oplysninger – under visse omstændigheder kan du bede om, at de oplysninger, vi opbevarer om dig, slettes fra vores optegnelser. Hvis vi er juridisk forpligtede til at opbevare oplysningerne, eller hvis det er umuligt eller uforholdsmæssigt vanskeligt at slette dem, sletter vi dem ikke, men vi gemmer dem kun, så længe det er nødvendigt, og vi har tidsbegrænsninger på vores datasystemer.\nBegrænsning af behandlingen af oplysninger – hvis visse betingelser er opfyldt, har du ret til at begrænse behandlingen af dine oplysninger.\nOverførsel af oplysninger – du har ret til at få overført de oplysninger, vi har om dig, til en anden organisation.\nIndsigelse mod behandling – du har ret til at gøre indsigelse mod visse typer af behandling af dine personoplysninger, f.eks. direkte markedsføring.\nIndsigelse mod automatiseret behandling, herunder profilering af data – du har også ret til at slippe for, at en computer træffer direkte beslutninger om dig (dette omfatter ikke generel markedsføring baseret på din alder eller dit køn).\nRetlig prøvelse – hvis vi afviser din anmodning om indsigt i dine oplysninger, vil vi begrunde afslaget. Du har ret til at klage.\nVi er ikke ansvarlige for websteder, der ikke ejes eller kontrolleres af os, f.eks. sociale medieplatforme/-tjenester. Vi opfordrer dig til at være opmærksom på og læse disse websteders politik om beskyttelse af personoplysninger, da det er meget sandsynligt, at de indsamler, gemmer, bruger og videregiver dine personoplysninger.\nVORES REGLER FOR INDSAMLING AF DATA\nVi respekterer og værdsætter dit privatliv og beder kun om de oplysninger, vi mener, er nødvendige for, at du kan få en fantastisk kundeoplevelse. Når vi indsamler kundedata, sørger vi for følgende:\nVi beder om tilladelse til at indsamle data\nVi bruger kun oplysningerne til det aftalte formål og i den periode, det er nødvendigt\nVi vil som minimum overholde den lokale databeskyttelseslovgivning i det land, hvor vi leverer en service til dig via vores hjemmeside eller vores applikationer\nVi opbevarer oplysninger, som vi er juridisk forpligtet til at gemme\nVi forklarer, hvorfor vi har brug for oplysningerne, og hvordan vi vil bruge dem\nVi kontrollerer og opdaterer jævnligt oplysninger om beskyttelse af personoplysninger\nVi deler ikke oplysninger med nogen, medmindre vi har en lovlig eller legitim grund til det, eller vi har tilladelse fra dig.\nVi indsamler dine personoplysninger og anonyme oplysninger om dig, når du besøger et af webstederne på vores Nilfisk.com-domæne, eller når du bruger en af vores applikationer. Vi modtager også oplysninger via tredjeparter, når du besøger vores side på sociale medier eller kanaler (f.eks. LinkedIn, Facebook, Twitter, YouTube, Instagram osv.).\nDe oplysninger, vi kan indsamle, er:\nRegistreringsoplysninger, som vi bruger til at hjælpe dig med at oprette en konto (f.eks. navn, land, køn, fødselsdato, e-mailadresse, brugernavn og adgangskode).\nBetalings- eller transaktionsdata, som vi bruger, når du køber produkter eller bruger onlinetjenester (f.eks. postadresse, telefonnummer eller betalingskortnummer).\nLokationsdata eller din IP-adresse, som vi bruger til at give dig relevant lokalt onlineindhold baseret på, hvor du befinder dig.\nOplysninger, du deler på vores fora eller via vores applikationer\nOplysninger, du sender til en enkeltperson eller gruppe ved hjælp af vores besked-, chat- eller posttjenester\nOplysninger, du afgiver, når du bruger vores egne onlinekanaler eller tredjepartskanaler, eller hvis du knytter din Nilfisk-konto til en tredjepartsplatform.\nDERFOR SKAL VI BEHANDLE DINE PERSONOPLYSNINGER\nUdtrykket "behandling af personoplysninger" omfatter, at vi indsamler, gemmer, bruger, deler og sletter de oplysninger, vi modtager fra vores kunder og onlinebrugere af vores websted. Når du deler dine personoplysninger med os, behandler vi dem i henhold til denne privatlivspolitik.\nVi er nødt til at behandle dine personoplysninger, så:\nVi kan give dig den bedste onlineoplevelse på tværs af vores platforme\nVi kan skræddersy kommunikation til dine behov og ønsker\nVi kan bede om feedback om vores tjenester via spørgeskemaer og undersøgelser\nVi kan tilbyde relevante markedsføringsoplysninger om vores produkter.\nVi kan sende oplysninger, vores kunder beder om, og besvare spørgsmål fra kunder\nDu kan købe produkter i vores netbutik\nDu kan bruge de Nilfisk-oplevelser, vi tilbyder online/offline\nDu kan oprette konti/tilmelde dig tjenester\nDu kan dele oplysninger på tværs af vores fora/platforme\nNår du besøger vores onlinekanaler, eller når du bruger tredjepartswebsteder eller -platforme, anvender vi teknologier som cookies, flash-cookies og pixels til at behandle dine personoplysninger med.\nVores cookie-politik indeholder flere oplysninger, herunder oplysninger om, hvordan du sletter cookies, der oprettes på din enhed, og hvordan du forhindrer dem i overhovedet at blive oprettet. Vær opmærksom på, at hvis du aktiverer en funktion, der forhindrer oprettelse af cookies på din enhed, vil nogle af vores tjenester og funktioner på webstedet ikke længere fungere.\nGenerelt opbevarer vi dine personoplysninger, så længe din konto er aktiv, eller så længe det er nødvendigt for at yde en service over for dig. Hvis du ønsker at lukke din konto, eller at vi skal slette dine oplysninger, gemmer vi kun oplysninger, som vi er nødt til at opbevare af juridiske årsager, for at løse tvister eller for at håndhæve vores aftaler.\nVi gemmer dine personlige oplysninger (e-mail, navn, telefon nummer mv.), så længe vi er i kontakt med dig om vores produkter og tjenester, eller indtil du pålægger os at slette dine oplysninger, eller hvis der foreligger et juridisk stridsmål i forhold til dig, hvorefter oplysningerne slettes eller anonymiseres.\nHvis du ønsker adgang til de oplysninger, vi har om dig, bedes du klikke her og udfylde formularen, så vi kan identificere dig og finde dine oplysninger. Hvis der er fejl i de oplysninger, vi har om dig beder vi dig informere os om det, hvorefter vi vil rette dem.\nHvis du ønsker, at vi sletter dine oplysninger i vores system, bedes du klikke her.\nKlik her for at læse Nilfisk’s meddelelse til sine forretningspartnere om beskyttelse af persondata.\nCookies er små datafiler, som din browser opretter på din computer eller enhed. En cookie indeholder eller indsamler ikke oplysninger i sig selv. Men når den læses af en server via en webbrowser, kan den hjælpe et websted med at levere en mere brugervenlig service – for eksempel ved at huske loginoplysninger og indstillinger/præferencer for webstedet.\nSom de fleste websteder indsamler vores onlinekanaler/-applikationer (apps) visse oplysninger (f.eks. IP-adresser, browsertype, internetudbyder, browserhistorik, operativsystem, dato- og tidsstempler og clickstream-data). Disse oplysninger knyttes ikke til andre oplysninger, som vi indsamler om dig, medmindre du har givet samtykke hertil.\nBåde vi og vores tredjepartspartnere, der leverer sporingsfunktioner, bruger browserlagring, applagring, cookies, pixels, scripts og tags til at analysere tendenser, administrere webstedet, spore brugernes bevægelser gennem webstedet og indsamle overordnede demografiske oplysninger om vores brugerbase. Du kan finde flere oplysninger om cookies i vores cookiepolitik.\nOVERFØRSEL, OPBEVARING OG BEHANDLING AF DATA\nDa vi er en global virksomhed, kan det ske, at vi overfører dine personoplysninger til individuelle datterselskaber i Nilfisk-koncernen eller tredjeparter rundt om i verden med de formål, der er beskrevet i denne politik om beskyttelse af personoplysninger.\nNår dine personoplysninger overføres, gemmes eller behandles af os eller af virksomheder, der udfører sådanne opgaver på vores vegne, tager vi rimelige skridt til at beskytte dine personoplysninger.\nSom global organisation ønsker vi at sikre, at vi som absolut minimum lever op til de standarder for databeskyttelse og -sikkerhed, der er beskrevet i EU's generelle forordning om databeskyttelse (GDPR).\nDenne standard anvender vi overalt i verden, hvor vi indsamler, opbevarer og bruger dine personoplysninger, og/eller hvortil vi overfører dine personoplysninger. Hvis de lokale lovkrav på det sted, hvor du befinder dig, er strengere end de regler, der er fastlagt i GDPR, tilpasser vi vores praksis for at sikre, at dine data håndteres og opbevares sikkert hos os, uanset hvor i verden du befinder dig.\nDu er velkommen til at kontakte os, hvis du har spørgsmål om vores politikker, ønsker indsigt i de personoplysninger, der opbevares om dig, eller har bekymringer vedrørende Nilfisks brug af dine personoplysninger.


Løbesko: Sådan ved du, at det er tid til at skifte dem | Femina\n12/17/2015 - 08:30 Af Ida S. Richardt, Foto: Pantherstock\nDu har ikke brug for meget udstyr, når du løber – så længe du har et par gode løbesko, der passer til din fod og din løbestil samt en sports-bh, der støtter, handler resten om komfort. Men til gengæld betaler det sig også at koncentrere sig lidt ekstra om sko og bh, så man undgår smerter eller skader.\nÉt er at købe de rigtige sko, når man skal have nye – noget andet er at huske at udskifte dem, når de er for slidte. Det kan nemlig være svært at se, hvis man ikke ved, hvad man skal kigge efter. En tommelfingerregel er, at en løbesko holder cirka 1000 km. Men eftersom det ikke er alle, der holder styr på, hvor mange kilometer de har løbet, og din løbestil, din vægt og løbeunderlaget også betyder noget, kan man ikke helt regne med 1000-kilometer-reglen.\nHold øje med mellemsålen i din løbesko\nMed mindre du har en tendens til at trække sålen hen af underlaget, når du løber, vil det som regel være mellemsålen, der bliver slidt først. Mellemsålen er fyldt med små huller, ligesom en badesvamp, og den virker derfor stødabsorberende. Den bliver mast sammen af din vægt, hver gang du tager et skridt, men når den bliver slidt, mister den evnen til ”at rejse sig” igen. Derfor vil det være langt hårdere for dine led, når du løber i en slidt sko.\nLæs også: Sports-bh: sådan vælger du den rette\nDu kan tjekke, om din mellemsål er slidt ved at gribe fat med en hånd i hver ende af skoen og vride den. Den skal helst give dig lidt modstand – er den for blød, er det fordi mellemsålen er slidt.\nEt tydeligt tegn på en slidt mellemsål er også, hvis du begynder at få ondt i for eksempel begge knæ eller begge ankler.


Antboy 3 DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nPelle nyder lige i fulde drag. Han er endelig blevet kæreste med Ida, og Antboy har besejret alle superskurke i byen. Pelle overvejer at lægge myredragten på hylden og tage på efterskole med Ida,... Læs mere.\nPelle nyder lige i fulde drag.\nHan er endelig blevet kæreste med Ida, og Antboy har besejret alle superskurke i byen. Pelle overvejer at lægge myredragten på hylden og tage på efterskole med Ida, men sommerferien tager en uventet drejningm da en ny og mystisk superhelt melder sig på banen og stjæler spotlyset fra Myredrengen.\nOg som om det ikke er slemt nok bliver Antboys ærkefjende, Loppen, pludselig sat på fri fod! Pelle opsøger sin trofaste sidekick Wilhelm, men tegneserienørden er vred over, at Pelle vil forlade Middellund og livet som superhelt, og nægter at hjælpe ham. Pelle aner ikke sine levende råd. Især ikke da en ny og skræmmende superskurk gør sin entré, Antboy får dog hjælp fra en uventet kant, idet hans største og farligste kam skal til at begynde.\nNår man handler på Internettet er sikkerheden kolossal vigtig, og det er selvfølgelig noget, vi prioriterer højt. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Derfor er det også fuldstændig sikkert at handle og foretage betaling hos os.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi har 30 dages fuld returret på alle typer varer. Kort sagt, skulle du fortryde købet, så send blot din vare tilbage til os, og du vil få dine penge tilbage. Det er altid en god ide at tage kontakt til os, før du vælger at returnere din vare.\nAt du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både sikkert og hurtigt, betyder meget for os. Hvis din vare er på lager, så vil du som regel modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du kan se den nøjagtige lagerstatus på den individuelle vare. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail til os, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden.\nHos Gucca.dk er der flere forskellige betalingsmuligheder at vælge imellem. Her kan du altid vælge netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Uanset hvilke af vores betalingsmuligheder du benytter, kan du altid købe trygt og sikkert hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Vælger du betalingskort, har du den fordel, at pengene først trækkes fra din konto, den dag dit produkt sendes afsted til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, beder vi dig tage fat i os omgående. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem 10-15 alle hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den assistance du ønsker, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHandler du hos os, har du mulighed for at tracke din forsendelse hele vejen, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Når du har gennemført købet, kan du tilgå din personlige ordreside. På din ordreside vil du kunne se, hvornår vi har sendt din forsendelse. Når pakken forlader vores lager og er på vej, får du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nVores brugere har bedømt Antboy 3 DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 6 bedømmelser og 3 anmeldelser\ndet er en god og sjov børnefilm for hele familien\nHar nydt at se Antboy 3 . Fin balance med de gode og onde kræfter . Vi kommer hinanden ved !! God moral og godt spillet !\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__danskefilm path__antboy path__antboy3\n79,95 krAntboy - DVD


HASH KOKAIN OG ANDRE RUSMIDLER BEHANDLINGSTILBUD TIL UNGE OP TIL 30 ÅR - PDF\nHASH KOKAIN OG ANDRE RUSMIDLER BEHANDLINGSTILBUD TIL UNGE OP TIL 30 ÅR\nDownload "HASH KOKAIN OG ANDRE RUSMIDLER BEHANDLINGSTILBUD TIL UNGE OP TIL 30 ÅR"\n1 HASH KOKAIN OG ANDRE RUSMIDLER BEHANDLINGSTILBUD TIL UNGE OP TIL 30 ÅR\n3 STOFRÅDGIVNINGEN TILBYDER BEHANDLINGSFORLØB TIL UNGE OP TIL 30 ÅR, DER HAR ET SKADELIGT FORBRUG AF ILLEGALE RUSMIDLER SOM HASH, KOKAIN OG ECSTASY. Stofrådgivningen har mere end ti års behandlingserfaring med unge med skadeligt forbrug af rusmidler. Vores behandlere er psykiatere, psykologer, terapeuter, socialrådgivere og pædagoger. Vores mål er, at hjælpe unge til gode ungdomsliv uden skadeligt forbrug. Vi tror på, at det bedst gøres gennem en anerkendende tilgang, hvor vi sammen med de unge arbejder på reduktion eller ophør af forbrug samtidig med, at vi støtter dem i at udvikle deres kompetencer, så de kan indgå i sociale netværk, uddannelsesforløb og på arbejdsmarkedet på lige fod med andre unge. Motivation og stoffrihed er ikke et krav for at komme i behandling hos Stofrådgivningen.\n4 VI HJÆLPER Unge fra 15 til 30 år. Unge, der har brug for en helhedsorienteret indsats. Unge, med dobbeltdiagnoser eller med mistanke herom og med brug for en psykiatrisk og psykologisk udredning. Unge, der fremstår umotiverede og har manglende tro på eller lyst til forandring af deres forbrug. Unge, der udadtil fremstår velfungerende og f.eks. er i arbejde eller under uddannelse. Unge, der har/har haft skadeligt forbrug og har behov for støtte til at komme i arbejde eller uddannelse. VI TILBYDER Behandlingsforløbene i Stofrådgivningen er individuelle og tager udgangspunkt i den enkelte unges behov, ressourcer og barrierer. Det konkrete indhold aftales mellem den unge, den visiterende myndighed og Stof\n5 rådgivningen. Forløbene består oftest af en til to ugentlige tilbud og sammensættes af: Individuel samtaleterapi med psykolog, psykoterapeut eller psykiater. Psykiatrisk og psykologisk udredningsforløb. Udgående socialpædagogisk misbrugsbehandling. Behandlingen foregår i den unges eget miljø og kan være en kombination af samtale og aktiviteter som fx opstart af en fritidsaktivitet. Strukturerede samtaler, hvor der arbejdes fremadrettet med reduktion eller ophør af skadeligt forbrug samt opnåelse af den unges øvrige mål. Deltagelse i gruppeforløb. Deltagelse i forløbet Unge Veje, der yder fokuseret støtte til, at komme ud på arbejdsmarkedet eller i uddannelse. Forløbet igangsættes i samarbejde med jobcentrene. Alle forældre tilbydes gratis deltagelse i forældregruppe, samt individuelle forældresamtaler, som skal bevilges eller betales selv.\n7 VI MØDER DE UNGE INDIVIDUELT Vi arbejder både med de problemer, der danner grundlag for udviklingen af de unges skadelige forbrug, med selve forbruget og med at hjælpe de unge til at skabe nogle gode ungdomsliv. Medarbejderne har tilsammen en bred faglighed, der betyder, at vi kan møde den enkelte unge individuelt og med den metode, som er mest effektiv i forhold til den unges problemstilling. SÅDAN IGANGSÆTTES BEHANDLINGSFORLØB 1. Den unges misbrugskonsulent eller sagsbehandler henvender sig hos Stofrådgivningen. 2. Vi tilbyder en visitationssamtale hurtigt, så lovkravet om iværksættelse af behandling indenfor 14 dage kan overholdes. 3. Vi udarbejder et visitationsoplæg, der skal godkendes af sagsbehandler eller misbrugskonsulent. 4. Behandlingen igangsættes.\n9 Alle behandlingsforløb hos Stofrådgivningen dokumenteres gennem statusrapporter hver tredje måned, og der afholdes netværksmøder efter behov. STOFRÅDGIVNINGEN EKSPERTVIDEN OG GODE RESULTATER Stofrådgivningen er startet af psykiater Henrik Rindom i 2001 og består i dag af forskellige faggrupper, hvilket sammen med vores mangeårige erfaring gør, at vi kan tage hånd om hele den unges livssituation og tilbyde det, den unge har brug for. Hos Stofrådgivningen er den unges sag samlet under et tag. Det giver sammenhæng i behandlingen og sparer koordineringstid for sagsbehandlerne i kommunerne. Stofrådgivningen blev i 2014 evalueret af Center for Rusmiddelforskning ved Aarhus Universitet. Evalueringen viste, at 77% af de unge, der har været i behandling i Stofrådgivningen enten reducerer eller ophører deres forbrug af illegale rusmidler.\n11 Stofrådgivningen er en del af den non-profit erhvervsdrivende fond Lænke-ambulatorierne i Danmark.Kontakt Hvis du vil høre mere om Stofrådgivningen, så kontakt os på eller På vores hjemmeside kan du få yderligere informationer, og tilmelde dig vores nyhedsbrev. Du kan også like vores facebookside og få løbende informationer der. OBS! Vi tilbyder gratis anonym stofbehandling til borgere, der har et skadeligt forbrug af illegale rusmidler og som ikke har sociale problemer. Yderligere information skriv til: eller ring til tlf Stofrådgivningen, Nørre Voldgade 11, 4, 1358 København K, telefon: , mail:\n12 VORES LOKALER LIGGER LIGE VED NØRREPORT STATION, SÅ DET ER LET AT FINDE HEN TIL OS. G O T H E R S G A D E V E N D E R S G A D E F R E D E RI K S B O R G G A D E N Ø R R E V O L D G A D E N Ø R R E V O L D G A D E K Ø B M A GE R G A DE STOFRÅDGIVNINGEN Å NØRREPORT STATION N Ø R R E G A D E F I O L S T R Æ D E STOFRÅDGIVNINGEN METRO NØRREPORT STATION FONA STOFRÅDGIVNINGEN METRO MCDONALDS NØRREPORT STATION FONA\n5/12/2015. 12. maj 2015. Anonym behandling\n12. maj 2015 Anonym behandling 1 Anonym behandling I 2014 blev der sendt et lovforslag i høring omkring at alle kommuner fremadrettet skal tilbyde anonym misbrugsbehandling Lovforslaget bygger i høj grad\nfor socialt udsatte TAKSTER 2016 CENTER ALKOHOLBEHANDLINGEN HOLSTEBRO Takster 2016 1\nCENTER for socialt udsatte TAKSTER 2016 ALKOHOLBEHANDLINGEN HOLSTEBRO ALKOHOLBEHANDLINGEN HOLSTEBRO Takster 2016 1 Beregningsgrundlag Beregningerne bygger på historiske data fra perioden 1.1.2007 til 30.09.2015\nSærligt Tilrettelagt Virksomhedsforløb. Jane Bindesbøll, Lyngby Taarbæk Kommune Jobindsats for rehabilitering og det rummelige arbejdsmarked\nSærligt Tilrettelagt Virksomhedsforløb Jane Bindesbøll, Lyngby Taarbæk Kommune Jobindsats for rehabilitering og det rummelige arbejdsmarked Forløb i enten G1, G2 eller G3 Hvad kan du forvente af Jobcenteret?\nAnerkendelse og dømmekraft i beskæftigelsesarbejdet\nAnerkendelse og dømmekraft i beskæftigelsesarbejdet Den første form for anerkendelse drejer sig om kærlighed og angår de menneskelige primærrelationer. Af denne anerkendelse følger en selvtillid, som sætter\nAalborg på forkant. Inspiration fra Danmark. Velfærdsinnovative projekter fra ældre- og handicapområdet i Aalborg Kommune\nAalborg på forkant Inspiration fra Danmark Velfærdsinnovative projekter fra ældre- og handicapområdet i Aalborg Kommune Vi fremmer borgerens mulighed for at leve en selvstændig tilværelse. Det gør vi sammen\nRessourceforløb Socialmedicinsk Enhed Region Hovedstaden\nRessourceforløb Socialmedicinsk Enhed Region Hovedstaden 16-03-2016 3 reformer for udsatte borgere Reform af førtidspension og fleksjob - ikrafttrædelse fra 1. januar 2013 Reform af kontanthjælpssystemet\nStudentermedlem i. Dansk Psykolog Forening\nStudentermedlem i Dansk Psykolog Forening Hvorfor skal jeg være med i en fagforening? Din fagforening arbejder for at fremme dine og dine fagfællers interesser inden for uddannelse, løn og arbejdsvilkår.\nIndsatsen på de sikrede institutioner i et driftsherreperspektiv\nIndsatsen på de sikrede institutioner i et driftsherreperspektiv Oplæg v. Ole Bjerre Jakobsen Sektorchef i Specialsektoren Region Nordjylland samt formand for temagruppen om sikrede institutioner Dagsorden\nFritidscentrenes rolle i Folkeskolereformen.\nPunkt 6. Fritidscentrenes rolle i Folkeskolereformen. 2014-8668. Skoleforvaltningen indstiller, at Skoleudvalget godkender, at skolerne og fritidscentrene indgår i et forpligtigende samarbejde omkring\nKomphash2014DenUndersøgendeSamtale Målet Hvad har været til hjælp? Jeg synes at det var godt, at du havde styr på alt hvad jeg spurgte dig om, alt hvad jeg ikke vidste noget om selv, kunne jeg spørger\nLUP Psykiatri 2012. Regional rapport. Forældre til ambulante patienter i børne- og ungdomspsykiatrien. Region Syddanmark.\nLUP Psykiatri 2012 Regional rapport Forældre til ambulante patienter i børne- og ungdomspsykiatrien Dato: 12-04-2013 Indledning I efteråret 2012 blev forældre til patienter i børneog ungdomspsykiatriens\nVision Sammen vinder vi et sundere og bedre liv for alle\nVision Sammen vinder vi et sundere og bedre liv for alle Hjerteforeningen vil Være en samlende aktør på forebyggelsesområdet Bidrage til et godt liv for alle danskere med hjertekar-sygdomme og deres pårørende\nSTOF nr. 12, 2008 Døgnanbragte unge og rusmidler Døgnanbragte unge, der bruger rusmidler, er en udfordrende cocktail at håndtere for anbringelsesstederne. Men det kan sagtens lade sig gøre at arbejde pædagogisk\nDialogmøde omkring Udsathed blandt unge d. 31. januar 2012\nDialogmøde omkring Udsathed blandt unge d. 31. januar 2012 Tirsdag d. 31. januar 2012 havde Udsatterådet arrangeret et dialogmøde for sårbare unge med fokus på udsathed. Mødet fandt sted på Kofoeds Skole


Køb Beurer CM100 Cellulite Massageappat | Fri fragt!\nBeurer CM 100 Cellulite Massageapparat\nSe alle produkter fra\tBeurer &\tBeauty By Beurer\nBeurer CM 100 er verdens første anti-cellulite apparat som er klinisk testet til at reducere cellulite\nBeurer CM 100 er verdens første anti-cellulite apparat som er klinisk testet til at reducere cellulite - en nyhed som de fleste kvinder vil juble over.\nStørstedelen af alle kvinder kender til appelsinhud i en eller anden udstrækning, og langt de fleste ville gerne være dette foruden. Heldigvis er appelsinhud kun et kosmetisk problem, som kan reduceres med dette anti-cellulite apparat.\nHvad er appelsinhud?\nAppelsinhud (eller cellulite på engelsk) er noget der rammer ca. 80-90% af alle kvinder. Forekomsten af appelsinhud behøver ikke at være grundet ens vægt, mange nedarver det også. Rent kosmetisk ses det f.eks. i form af buler på lårene eller ballerne, og dette er et udtryk for en ophobning af fedtceller i underhuden. Fedtceller har en tendens til at udnytte dén fleksibilitet der især ses i det kvindelige bindevæv, hvor de maser sig ind i alle huller, de kan finde. Derved forekommer der dén bule-lignende hudtilstand vi kalder appelsinhud.\nHvordan behandler man appelsinhud?\nVed behandling af appelsinhud/cellulite forsøger man at nedbryde fedtmolekylerne inde i fedtophobningerne, da dette er de “buler” vi kategoriserer som appelsinhud. Dette kan massageapparatet fra Beurer gøre ved at sende vibrationer ind på appelsinhuden, der bidrager til en øgning af blodgennemstrømningen i hudvævet, som gør at dé fedtmolekylere, der sidder som fedtklynger i hulrummene i underhuden, nedbrydes og hudvævet opstrammes.\nResultater ved brug af Beurer CM 100 massageapparat\nBeurer CM 100 cellulite massageapparat er klinisk testet til at reducere appelsinhud synligt på blot 12 uger. 80% rapporterede at deres hud føltes blød og glat efter brug. 73% rapporterede at deres hud var synligt opstrammet efter de 12 uger.\nAnvendelse af Beurer CM 100\nBeurer CM 100 Cellulite Massageapparat har både en nubret og en glat forside, samt rillede stykker i enderne, der giver den et fast greb, og gør den nem at anvende. Derudover kan den indstilles på 3 forskellige vibrations-intensitetsniveauer, samt 2 forskellige massageprogrammer.\nDa massageapparatet er vandtæt, er denne oplagt til at bruge i badet, men kan også anvendes på tør hud. Ved anvendelse på tør hud, anbefales det dog at der bruges en olie på det givne område, da dette vil gøre processen nemmere.\nGenopladelig, ca. 10 timer\nOpladningstid 3,5 time\nAppatet slukker efter automatisk efter 15 min.\nAppelsinhud Massageudstyr Klar til sommer


Simkort - Glenten Mobil\nHos Glenten Mobil har vi gjort det nemt at vælge simkort – vi har nemlig kun en slags med det hele i. Dvs. at du får et simkort, hvor der både er en mciro- og nano størrelse i, samt adgang til 2G, 3G og 4G netværket.\nHvis din mobiltelefon beder dig om at indtaste en “Begrænsningskode” eller viser beskeden “Ugyldig simkort”, så er din mobiltelefon simlåst til dit tidligere teleselskab. Du skal selv henvende dig til dit tidligere teleselskab og få oplyst låsekoden. Glenten Mobil kan desværre ikke få koden oplyst af dit tidligere teleselskab.


Minkavler: Der er rettet op på det – Ekstra Bladet\nSamfund 10 minutter siden Tordenbyger rammer som 'gryde i kog' 112 34 minutter siden Frontalt sammenstød: Mand skæres fri 112 25 minutter siden Sigtet for overgreb på 10-årig: Fundet død i celle 112 19 minutter siden 4000 er evakueret under skovbrande på ferieø 112 12 minutter siden 19-årig anholdt efter vild biljagt: Løsladt efter grundlovsforhør Samfund 10 minutter siden Tordenbyger rammer som 'gryde i kog'\nTirsdag d. 17. nov. 2009 - kl. 10:56 0\nMinkavler: Der er rettet op på det\nKim Sørensen mener ikke de svenske dyreværnsmyndigheder har noget at komme efter på hans minkfarm\nMinkavler Kim Sørensen fra Svinninge mener ikke, der er noget at komme efter omkring forholdene på hans minkfarm i Sverige.\nBilleder fra Länsstyrelsen i Sverige har ellers afsløret minke, der er proppet sammen i små bure, har store kødsår i ansgtet og på kroppen og ligger døde i bunden af buret. Og selv om en del af tingene er blevet forbedret siden sommer, har Länsstyrelsen besluttet, at Kim Sørensen ikke må drive mink i landet.\n- Kim Sørensen, jeg ringer angående din minkfarm i Sverige, hvor myndighederne har kritiseret forholdene for dyrene.\n- Det ved jeg ikke noget om. Jeg mener ikke jeg har lavet noget, jeg ikke må deroppe.\n- Jeg sidder med billeder fra farmene, hvor der er mink med store kødsår...\n- Det er rigtigt, der var nogle enkelte, der ikke var sat ud i tide i sommer, fordi en af mine medarbejdere sagde, det var i orden. Det var det ikke. Det er selvfølgelig mit ansvar. Jeg ved godt, det var en fejl, men det er rettet op, og tingene er i orden nu.\n6. november var Länsstyrelsen hos dig og kunne konstatere, at der stadig er mangler?\n- Jeg har ikke gjort noget ulovligt, sådan er det.\nDet mener du, selv om jeg sidder her med billeder af dyrene?\n- Du kan jo finde et dødt dyr alle steder. Det er ikke jo sikkert, man opdager det med det samme. Og om sommeren kan mink få sår på ørerne, når det er meget varmt. Så slikker de ører, det kan man jo ikke gøre noget ved.\nMen det er jo ikke kun et dyr, der er dødt eller har fået sår på hoved og krop? Länsstyrelsen har observeret omkring 75 dyr, der er syge?\n- Der er ikke billeder af 75 dyr med sår. Jeg har fået fire billeder, og man vil altid kunne finde tilfælde.\nLänsstyrelsen har netop besluttet, at du ikke må drive minkfarm i Sverige længere. Hvad siger du til det?\n- Det har jeg ikke hørt noget om. Ved besøget 6. november var der ikke noget at komme efter. Tingene var i orden, burene var store nok og SVA (Statens veterinärmedicinska anstalt, red.) støtter mig. Så jeg vil ikke kommentere den oplysning, før jeg selv ser papirerne.\nekstrabladet.dk har fået tilsendt en kopi af afslaget fra Länsstyrelsen, hvor det klart fremgår, at Kim Sørensen ikke længere må have minkfarm i Sverige.\nSamfund 17. nov. 2009 - kl. 19:40\nTilsyn: Massive problemer på minkfarme\nLIVE: Scoring til allersidst


Kreta for 2 - Rejsetip Kreta\nKreta for 2\nDenne rejse til Kreta vil vi sent glemme. Den bød på rigtig mange oplevelser. Nogle af disse oplevelser havde vi ikke taget højde for.\nResterne af Titus basilikaen\nEn lettere forsinket ankomst til Chania.\nVi havde bestilt en super pakkerejse, fly, hotel og bil i en hel uge. Vi skulle rigtig give den gas, nu vi skulle på ferie uden de "store" børn.\nDa vores fly var forsinket fra Kastrup, landede vi først i Chania kl. 20 og med en times forskel var kl. reelt 21. Det var mørkt og vi havde den første udfordring med at finde biludlejningsfirmaet. Det lykkedes og vi begav os afsted mod Hersonissos.\nDet var en laaang tur og vores medbragte Gps kunne ikke lide at være på Kreta og ville ikke fungere. Vi kørte afsted og hvordan det lod sig gøre så fandt vi vores hotel.\nKl. var nu 02.00 og vi var ret udmattet.\nSultne var vi også, så vi parkerede bilen og satte kuvverter ind på værelset.\nNu gjalt det om at finde noget at spise.\nVores hotel lå lidt oppe fra byen og der var kun flydende føde at få på det tidspunkt.\nMen grækerne består jo af skønne mennesker. En af barene sørgede for, at der blev hentet noget fast food til os nede fra byen. Dagen var redet og ferien var for alvor begyndt.\nVi havde den skønneste uge, hvor vi kørte ud på mange interessante ture.\nBl.a var vi på en skøn sejltur til øen Spinalonga (Spedalskheds øen.) Man tager båden fra Agios Nikolaus.\nHer badede vi undervejs i det pragtfuldeste klare vand.\nVi besøgte Basilikaen i Gorty. Titus basilikaen er fra 500 ek og har været Kretas største kirke.\nMatala stranden med hulerne i klippen\nTur fra nord til syd\nSelvom man bor i den nordlige del af Kreta kan det nemt lade sig gøre, at køre helt ned til syd.\nVi havde valgt, at tage turen til Matala stranden.\nHulerne i bjerget havde tidligere været brugt som gravkammer. I vores tid boede der hippier. Byen bar stadig præg af hippiekulturen. Nu havde hippierne bare fået læsebriller og havde løbet den første ungdom af sig.\nMeget spændende by. Så fik vi også badet i deet Libiske hav.


Amazon er næsten klar med ny musiktjeneste\n29/08/2016 KL. 09:12\nMåske allerede i næste måned kan du skifte Spotify eller Tidal ud med Amazons nye musikstreamingtjeneste.\nOnlinegiganten Amazon er ved at lægge sidste hånd på værket med sin nye musiktjeneste og er i øjeblikket i gang med de sidste forhandlinger med pladeselskaberne, lyder det fra kilder tæt på virksomheden, ifølge The Financial Times.\nDet forventes at musiktjenesten kommer i to forskellige prisklasser, den ene til 9,99 dollar som en onlinetjeneste sammenlignelig med Spotify, og en billigere tjeneste, der udbydes via selskabets stemmekontrol-app, Echo, som vil koste cirka halvdelen.\nMed den nye tjeneste fra Amazon vil konkurrencen yderligere blive skærpet i markedet for musikstreaming, hvor der allerede er store spillere som Tidal, Spotify, Apple, Pandora, Deezer, Google Play, SoundCloud med flere, der konkurrerer om lytterne.\nAmazon.com Tidal Spotify


Passioneret Angular udvikler med UX kompetencer (Opslag hos Forsvarets Efterretningstjeneste)\nPassioneret Angular udvikler med UX kompetencer\nElsker du at udvikle applikationer, der er robuste, genbrugelige og lette at udvide? Er du til nye teknologier i et miljø med stor diversitet og højt til loftet? Kan du også udvikle brugervenlige grænseflader via din viden om UX?\nDu vil komme til at arbejde på brugergrænsefladen til Forsvarets Efterretningstjenestes (FE) mest ambitiøse platform, som FE’s analytikere er afhængig af, og derfor meget engageret i. Vores resultater kommer i brug med det samme, og vi får hurtig feedback – det giver optimale vilkår for den agile udvikling.\nArbejdet omfatter applikationsudvikling til, og visualisering af, big data, ofte med løsninger af meget høj kompleksitetsgrad. Du vil arbejde på et system til håndtering af FE’s indhentning, hvor du får rig mulighed for at udvikle dine kompetencer, hvad enten det er ift. brugerinteraktion eller frontend-udvikling.\n”Jeg er virkelig glad for den store diversitet blandt FE’s medarbejdere. Vores opgaver er spændende og fagligheden i top. FE’s overordnede opgave gør det meningsfuldt for mig at gå på arbejde.\nArbejdsklimaet i teamet er godt, ikke mindst fordi vi er rigtig forskellige. Det giver en masse faglige diskussioner, men vi går aldrig efter personen - vi går efter bolden. Det er vigtigt og lærerigt at se en løsning fra mange sider. Vi tager alle fra på det rugbrødsarbejde, der indimellem er, så alle også kan få del i de sjove opgaver.”\nDet er afgørende, at du er holdspiller, helhedsorienteret og tænker i bæredygtige løsninger. Du har en god portion kreativitet og selvstændighed, og skal kunne lide at have med slutbrugerne at gøre, og du skal kunne sætte dig ind i deres behov.\nEfterretningsarbejdet kræver ofte utraditionelle tankesæt og innovation. Vi har nogle faglige krav til dig, men du behøver ikke opfylde dem alle, bare du har fundamentet for at lære mere - så skal vi nok fylde på.\nBonus, hvis du også kan:\nErfaring med Java, C# , C++\nStemningen i afdelingen er præget af holdånd, ildsjæle og åben sind. Du kommer til at arbejde med efterretningsdata i en central afdeling med gode kollegaer og alsidige sparringspartnere. Samtidig er du med til at styrke stabiliteten i verden.\nVi forventer, at de indledende ansættelsessamtaler vil finde sted i uge 4 og stiler mod en ansættelse fra 1. april 2020. Vi opfordrer alle interesserede uanset personlig baggrund til at søge stillingen.\nDu kan også læse mere på http://fe-ddis.dk/, hvor du blandt andet finder vores ”Indblik” og kan få et mere detaljeret indblik i FE´s opgaver, FE som arbejdsplads og yderligere information om ansættelsesmæssige spørgsmål.\nOprettet d. 03.12.2019, sidst opdateret d. 03.12.2019 2019-12-03 19:08:46.210


Om afvisning af ankesag i forældreansvarssag efter retsplejelovens § 368 a, TFA 2018/270 ØLK - Landsforeningen Børn og Samvær\nOm afvisning af ankesag i forældreansvarssag efter retsplejelovens § 368 a, TFA 2018/270 ØLK\nM har igennem en længere årrække haft forældremyndigheden alene over B. F har i nogen udstrækning haft samvær med B.\nEfter bevisførelsen lægger retten til grund, at der har været et højt konfliktniveau mellem forældrene, og at de har haft svært ved at samarbejde vedrørende B’s forhold. B har haft alvorlige problemer i skolen og har gennem flere år haft et misbrug af hash, og hun ryger stadig ofte hash.\nDer har i en længere periode været kontakt til kommunens sagsbehandler, men samarbejdet har i perioder været afbrudt, og B har her været tilknyttet et privat behandlingstilbud gennem P, betalt af M. Dette er efter det oplyste stoppet, og aktuelt er der gennem kommunen et tilbud om familiebehandling til M og B, hvilket ikke er påbegyndt, idet B ikke har ønsket og deltage.\nB har gennem det seneste år boet på skift hos hos M hos F og hos en veninde. Aktuelt bor hun hos F, og hun fortæller, at hun ikke har nogen kontakt med M.\nF har forklaret, at han i lange perioder ikke har været orienteret om B’s forhold, som følge af at han ikke har haft del i forældremyndigheden. På baggrund af den aktuelle situation, hvor B ikke har kontakt med M, og hvor B været flyttet flere gange mellem forældrene, finder retten det bedst for B, uanset det høje konfliktniveau mellem forældrene, at der etableres fælles forældremyndig således, at begge forældre af myndighederne bliver orienteret om B’s forhold, og at de således bliver i stand til at samarbejde med myndighederne omkring løsning af de udfordringer, B står over for, jf. forældreansvarslovens § 14, jf. § 4. På denne baggrund tages sagsøgers påstand til følge\nEfter retsplejelovens § 368 a, stk. 1, kan landsretten afvise at behandle en sag i 2. instans, hvis der ikke er udsigt til, at sagen vil få et andet udfald end i byretten, og sagen ikke er af principiel karakter eller andre grunde ikke i øvrigt taler for, at sagen skal behandles af landsretten.\nDet fremgår af bemærkningerne til lovforslaget (L 178 FT 2013/14), at spørgsmålet om, hvorvidt behandlingen i en anden instans er nødvendig, blandt andet må afhænge af, om sagen har »en karakter eller betydning, der gør det rimeligt med adgang til behandling i to instanser«. Det understreges samtidig, at afvisning blot skal være en mulighed, som navnlig forventes benyttet i sager, hvor det umiddelbart synes nærliggende, at betingelserne for afvisning vil kunne være opfyldt.\nDet er oplyst, at B efter eget ønske er flyttet ind hos F, og at hendes folkeregisteradresse er ændret i overensstemmelse hermed.\nPå denne baggrund og navnlig under hensyn til, at der i forbindelse med sagens behandling i byretten har været afholdt en samtale med B, der nu er ca. 16½ år, er der ikke udsigt til, at ankesagen vil få et andet udfald end i byretten. Selvom ankesagen vedrører forældremyndighed, er der ikke grunde, der i øvrigt taler for, at sagen skal behandles i to instanser. Landsretten afviser derfor ankesagen, jf. retsplejelovens § 368 a.\nDet er yderst sjældent, at bestemmelsen bringes i anvendelse i forældreansvarssager.\nNår jeg læser dommen, tænker jeg som så ofte: det giver altså sjældent mening at føre sag om en 16½ årig.


Giv sundheden en ordentlig indspr�jtning - Politiken.dk\n7. aug. 2013 KL. 00.01 Giv sundheden en ordentlig indspr�jtning\nDen nye sundhedskampagne halter fra begyndelsen. Der skal nye og mere gennemgribende ændringer til for at skabe mere lighed i sundheden.\nulighed. Der skabes massiv social skam og negative selvbilleder som følge af sundhedskampagner. Tegning: Mette Dreyer\nBetina Dybbroe og Dorte Steenberg\tAnnonce\nSundhedsminister Astrid Krag har skudt sin nye kampagne ’Lighedsambassad�r – et sundere liv for alle’ i gang. Personer, kendte og med markante profiler s�vel som mindre kendte professionelle, der vil g�re en indsats for at nedbringe uligheden i sundhed, melder sig under fanerne. Som lighedsambassad�r skal man blandt andet �oms�tte viden og erfaring om barrierer og l�sninger om ulighed i sundhed til handling og brede den ud til andre�. Tanken med lighedsambassad�rerne er, at vi er n�dt til at lave politik p� en grundl�ggende ny m�de, hvis vi skal uligheden i sundhed til livs. Og det er der god grund til. F.eks. er middellevetiden 7 �r lavere for m�nd, n�r bop�len er p� N�rrebro i K�benhavn sammenlignet med en bop�l i S�ller�d nord for K�benhavn. Og har man haft flere arbejdsl�shedsperioder i sit liv eller oplevet at have haft lille indflydelse p� sit eget arbejde, er sundheden ogs� d�rligere end hos den, der har haft et fast arbejde med status og megen indflydelse. Vi kan tydeligt se – hvis vi vil – at jo mere socialt s�rbar en situation man er i, jo d�rligere sundhed risikerer man at f�. Men det, vi ikke kan se s� tydeligt, er:\nHvorfor den sociale ulighed i Danmark vokser mere end i resten af Skandinavien? Og hvilken rolle vores sundhedsinstitutioner og professionelle spiller heri og kunne spille?\nVi foresl�r, at ministeren, regeringen og Sundhedsstyrelsen vender blikket mod arbejdspladser, boligforhold, f�devareproduktion m.m. – og ikke mindst mod sundhedsv�senet og sundhedspolitikken. L�S OGS�Uligheden i sundheden vokser og vokser Enkeltpersoner kan ikke alene l�fte folkesundheden, ej heller velmenende ambassad�rer eller de professionelle, der arbejder med sp�rgsm�let i hverdagen.\nSamfundet m� solidarisk tage ansvar for at p�virke de sammenh�nge mellem ulige sociale livsomst�ndigheder og ulige sundhed, der har v�ret kendt siden 1930’erne, men er gledet i baggrunden siden 1980’erne. F.eks. ved vi, at der er sammenh�ng mellem at droppe ud af en ungdomsuddannelse eller blive arbejdsl�s som helt ny p� arbejdsmarkedet og ensomhed, overv�gt og psykisk sygdom. At der er sammenh�ng mellem migration, arbejdsl�shed, d�rlig �konomi, manglende social anerkendelse og kroniske smerter hos midaldrende kvinder med anden etnisk baggrund.\nDer skabes p� denne m�de massiv social skam og negative selvbilleder som f�lge af sundhedskampagner, der forst�rker eller fastholder menneskers sociale og sundhedsm�ssige position som mindre privilegerede\nBetina Dybbroe og Dorte Steenberg Vi er derfor enige med ministeren i, at der er brug for grundl�ggende nyt�nkning, som bryder med 1990’ernes og 00’ernes sundhedspolitik, hvis vi skal uligheden i sundhed til livs.\nUlighed i sundhed er b�de et simpelt og et komplekst problem. Det simple best�r i, at man kan tegne en forudsigelig kurve, der viser sammenh�ng mellem den placering, mennesker har p� den sociale rangstige i samfundet, og deres helbred. Det komplekse er, hvordan det h�nger sammen. Om ’d�rlig opv�kst’ n�dvendigvis f�rer til d�rligt helbred? Om mennesker kan �ve indflydelse p� deres sundhed p� trods af deres sociale omst�ndigheder? Hvilket r�derum er der for den enkelte, og hvordan spiller strukturer i samfundet, politiske rammer og t�nkning, sociale skel imellem mennesker en rolle for individets sundhed? Ser vi f.eks. p�, hvad vi ved om mennesker med alvorlige psykiske sygdomme, s� er det tydeligt, at diagnoser eller individuelle patienthistorier ikke kan forklare de psykisk syges sundhedsm�ssigt ulige situation. Mennesker med alvorlige psykiske sygdomme lever i gennemsnit ti �r kortere end andre mennesker. De d�r af hjerte-kar-lidelser, kr�ft, blodpropper m.m. – og ikke af deres psykiske lidelse. Psykisk syges muligheder for at forebygge sygdom og komme sig efter sygdom vanskeligg�res i h�j grad af de sociale omst�ndigheder, der kan knytte sig til psykisk sygdom.\nMange har d�rlige netv�rk, og reduceret arbejdsevne og d�rlig �konomi bliver ofte en konsekvens. Yderligere begr�nses mulighederne for at tage h�nd om eget liv af ensomhed, isolation og stigmatisering. Psykisk syge lever med ulige muligheder for at komme sig og komme tilbage i de menneskelige f�llesskaber. L�S OGS�Regeringen: F�rre sm�ger og mindre alkohol skal sikre lighed\nAlt dette ligger ud over, hvad den enkelte har muligheder for alene at forandre, og blotl�gger, at alle menneskers sundhed ogs� er socialt afh�ngig af andre mennesker, og af hvilken social adgang de har til et bedre liv.\nI stedet for at l�fte pegefingeren og h�fte os ved manglerne i ’de usundes, de andres’ livsf�relse og adf�rd m� vi v�re unders�gende over for, hvad menneskers livserfaringer med d�rligere sociale muligheder eller med et meget kr�vende og belastende liv i sig selv kan betyde for sundheden?\nFolkesundhedsunders�gelsen af de socialt udsattes sundhed (2009) omfattede mennesker, der det meste af deres liv havde levet under fattige forhold, �konomisk, socialt som omsorgsm�ssigt. I unders�gelsen blev de socialt udsattes egen opfattelse af helbred og sundhed ogs� unders�gt, og R�det for Socialt Udsatte fremh�vede meget tankev�kkende og skr�mmende, at et d�rligt helbred blev oplevet som et grundvilk�r ved livet for de fleste i unders�gelsen. Hver ny oplevelse f.eks. med helbredet blev af de socialt udsatte fortolket ud fra tidligere nederlag, og de helbredsm�ssige og sociale problemer blev overvejende oplevet som selvforskyldte og forbundet med egne svage ressourcer.\nDenne m�de at t�nke p�: at det er vores eget ansvar og dermed ogs� vores egen skyld, hvis vi ikke kan opn� et sundere liv eller leve op til sundhedsidealer, fik en kritisk kommentar gennem R�det for Socialt Udsatte, som kunne p�pege den negative spiral, som mennesker kan fanges i. N�r eksperter og sundhedsoplysning peger p� alt det, vi alle skal g�re for vores sundhed for at v�re ’rigtige’ og ikke ligge samfundet til last, bliver det for nogle mennesker til sejre, illustreret igennem Endomondo-konkurrencer om de bedste l�betider, det st�rste v�gttab m.m. For andre skaber det skyldf�lelse over ikke at kunne deltage i sundhedskapl�bet.\nFra 2003 har Kost, Rygning, Alkohol og Motion (Kram-faktorerne) v�ret omdrejningspunkt for Sundhedsstyrelsen, Forebyggelsesr�det og kommunernes sundhedsfremme og forebyggelse, og der er blevet talt meget lidt om sociale, milj�m�ssige, �konomiske, uddannelsesm�ssige, psykosociale m.m. udfordringer for at kunne l�fte folkesundheden. V�gten har v�ret lagt temmelig ensidigt p� den enkeltes ansvar for at leve op til og f�lge myndighedernes r�d. Vi vil derfor kritisere Kram som en tilgang til st�rre lighed i folkesundheden, der er samfundsm�ssigt usolidarisk, diskriminerende og bortleder opm�rksomheden fra strukturel indsats.\nL�S OGS�Fakta: S�dan vil regeringen forbedre sundheden\nFor det f�rste indeb�rer tilgangen, at enkeltindividet formanes og kontrolleres: Hold op med at ryge, motioner, drik ikke alkohol, spis mindre og ud fra ekspertanvisninger! Man inddrager ikke samfunds- og magtforhold, levevilk�r, trods erfarne samfundsforskeres (Tage S�ndergaard Kristensen, Henning J�rgensen, Knud Jacobsen m.fl.) r�d om at prioritere et bedre arbejdsliv og d�t at have et arbejde h�jt i Danmark, ogs� af sundhedsm�ssige �rsager. Det forsvinder ud af den politiske debat til fordel for v�kst, effektivisering og konkurrenceevne.\nN�r man betragter sundhedsfremme i forhold til mange af de aktuelle sundhedsproblemer, f.eks. fedme hos b�rn og unge, bliver indsatsen ofte rettet mod det enkelte overv�gtige barn, som sendes p� kursus eller tilbydes kostvejledning og tilmed stigmatiseres som anderledes og stakkels, viser en ny ph.d.-afhandling af Ditte Marie Fromm.\nSamtidig vokser sodavanderne i st�rrelse og m�ngde, skatter og afgifter p� fedt blev fjernet igen, butikkerne f�r lov til at bugne af usunde varer, f�devarer indeholder fortsat milj�gifte m.m.\nDet, vi foretager os omkring sundhed, skal give mening ikke kun over for os selv, men ogs� over for vores n�rmeste, vores omgangskreds, hele vores sociale liv\nBetina Dybbroe og Dorte Steenberg For det andet genskaber og forst�rker den individorienterede sundhedsforst�else sociale skel. Samfundsforskning i etniske minoriteter i Danmark viser, at n�r professionelle og myndigheder fokuserer p� det, mennesker ikke kan og ikke g�r, uden at se deres ressourcer og tage deres vilk�r i betragtning, kan det f�re til det modsatte resultat, nemlig en fiksering i en underskudssituation.\nDer skabes p� denne m�de massiv social skam og negative selvbilleder som f�lge af sundhedskampagner, der forst�rker eller fastholder menneskers sociale og sundhedsm�ssige position som mindre privilegerede.\nEndelig vil vi derfor rejse sp�rgsm�let om, hvad en sund livspolitik er i det senmoderne samfund? Risikohensyn og h�ndtering synes at v�re blevet s� dominerende i sundhedsretorikken og praksis over for borgerne, at kritikken ogs� m� rette sig mod Kram som politik for borgernes liv og livsf�relse i det hele taget.\nVi mener ikke, det er sundt, at mennesker skal leve for sundheden og for fremtiden. Sundheden skal hj�lpe os med at leve i nuet og med lysten til en fremtid! Vi har alle – uanset om vi lever i takt med tidens sundhedsidealer, eller vi ikke g�r – strategier for, hvordan vi lever vores liv og finder identifikation, afh�ngigt af de vilk�r og de livssammenh�nge vi befinder os i.\nDet, vi foretager os omkring sundhed, skal give mening ikke kun over for os selv, men ogs� over for vores n�rmeste, vores omgangskreds, hele vores sociale liv. Sundhedspolitik over for ulighed i sundhed m� derfor se bag om, hvad der ligger i vores s�kaldte livsstil, og hvad der betinger, hvordan vi lever vores hverdagsliv.\nVi vil nu rette vores blik p� en af de v�sentlige omr�der, hvor en strukturelt rettet politik for at bek�mpe ulighed i sundhed m� s�ttes ind. Sundhedsv�senet, institutionerne og de professionelle er dem, der i praksis skal arbejde med ulighed i sundhed.\nDet er vores opfattelse, at sundhedssystemet frem for at bek�mpe ulighed i sundhed i dag tv�rtimod ofte bidrager til, at den reproduceres uden, at det er intentionen.\nL�S OGS�Tre sundhedsform�nd g�r til kamp mod social ulighed\nDe krav om effektivisering af alle systemer, som har pr�get de sidste 25 �rs styring af det offentlige under new public management, har betydet, at sociale og sundhedsm�ssige opgaver er blevet skilt stadig mere ad.\nStandardisering, som er st�rkt fremherskende i form af f.eks. pakkeforl�b og accelererede patientforl�b, indeb�rer, at vilk�rene for at rette sundhedsindsatsen ind, s� den passer til vidt forskellige grupper af patienter og forskellige individer, er st�rkt forringede. Social statushierarkier lever ubem�rket og selvf�lgeligt, s�ledes at b�de personale og patienter er tilb�jelige til at glemme de sociale skel og forskelle i muligheder for at komme sig, for at tage vare p� sig selv efter udskrivelse eller for at f�lge et rehabiliteringsprogram. Mennesker med afvigende adf�rd i forhold til institutionernes liv stigmatiseres hurtigt ud fra deres optr�den p� hospitalet, og patienternes livshistorie, erfaringer og sociale baggrund usynligg�res, n�r de tr�der ind i sundhedssystemet.\nNye og interessante erfaringer med at ans�tte en anden form for professionelle i mere institutionsuafh�ngige roller, socialsygeplejersker, der har en s�rlig viden om og erfaring med at arbejde med s�rbare mennesker, giver et st�rkere fagligt fokus p� ulighed. De bringer en s�rlig etik med ind i deres professionelle virke, og fordi de kan arbejde selvst�ndigt og uafh�ngigt af lokale institutionelle kulturer, skaber det st�rre advocacy for patienter. Det har skabt brobygning mellem hospitalspersonale og marginaliserede patienter og forbedrer udskrivningsforl�b for s�rbare grupper.\nIndretning af de kommunale sundhedstilbud i sundhedscentre eller sundhedscentraler efter f.eks. modellen i svenske v�rdcentraler er et andet forslag.\nDer er brug for en lovgivning og en politisk anderledes indstilling til at styrke samarbejde og koordination mellem de relevante akt�rer p� sundhedsomr�det, �konomisk og organisatorisk\nBetina Dybbroe og Dorte Steenberg Sundhedscentre i lokalmilj�er kan tilpasses de s�rlige sundhedsproblemer og behov, der eksisterer netop der, f.eks. omkring psykisk sygdom, borgernes etniske baggrund og lignende.\nYdermere kan s�danne sundhedscentre drives demokratisk ved at give borgerne direkte indflydelse p�, hvilke tilbud der skal v�re, hvorn�r der skal v�re �bent, hvilke aktiviteter centret kan indeholde m.m. Borgerindflydelse kan ydermere styrkes ved oprettelse af f.eks. lokale eller regionale sundhedsr�d, der tager specifikke lokale sundhedsbehov op og er inspiratorer og medvirkende, n�r sundhedsindsatserne i omr�det skal udvikles.\nEmpowerment-begrebets indf�relse i sundhedsv�senet – som er p� dagsordenen aktuelt – kan v�re med til at �bne en kritisk diskussion om, hvordan mennesker med meget ulige adgang til og vilk�r for sundhed kan m�gtigg�res i forhold til egen sundhed.\nMen diskussionen involverer sundhedspolitik. Der skal arbejdes med en bred palet af indsatser, der retter sig mod s�vel individers kompetencer til at mestre eget liv, de vilk�r og rammer, der omkranser hverdagslivet, herunder arbejdslivet og lovgivning, der har betydning for sundhed og livsvilk�r. Det ligger i forl�ngelse af dette, at vi for at behandle alle lige m� tilrettel�gge indsatserne forskelligt – at lige behandling foruds�tter ulige indsatser. L�S OGS�Klarlunds klumme: Ulighed rager os alle\nDet betyder, at der i de overordnede m�ls�tninger i sundhedsv�senet – hvad enten disse drejer sig om sammenh�ngende patientforl�b, effektivisering, specialisering, brugerinddragelse eller standardisering skal l�gges v�gt p� at formindske og h�ndtere den sociale ulighed i sundhed.\nDer er brug for en lovgivning og en politisk anderledes indstilling til at styrke samarbejde og koordination mellem de relevante akt�rer p� sundhedsomr�det, �konomisk og organisatorisk, og at man tager fat p� indsatsomr�der p� tv�rs af stat, kommuner og regioner. Det kr�ver professionelle, der ogs� bliver empowered til at kunne handle selvst�ndigt ud fra faglige og sociale hensyn, og som er uddannet til det! Hvis vi skal den sociale ulighed i sundhed til livs, skal der gennemf�res langt flere af s�danne systematiske indsatser, der retter sig mod ikke kun den enkelte borger og patient/p�r�rende, men ogs� mod m�den man indretter sundhedsinstitutioner p�, de kvalitetssikrings- og andre styringsredskaber, der bruges, og ikke mindst viden og kompetencer hos de sundhedsprofessionelle selv. Tankes�t eller mentalitet, holdninger og ideer skabes og underst�ttes af politik p� den lange bane. Det ved vi fra historien om velf�rdsstaternes udvikling i Norden. Sundhedsambassad�rerne kan argumentere, men hvor er den politiske ramme, der skal give resonans og klangbund for den viden, de skal bringe i spil, og de budskaber, de skal komme med?\nSocialdemokraterne m� droppe de lette l�sninger Neger er da en h�dersbetegnelse Relaterede artikler Jeg kan ikke fordrage ordet folkesundhed\nNationale m�l skal g�re op med b�lter og medicin\nBev�g dig en smule og lev l�nge\nArbejde er nemmest, n�r man kan lide sig selv\nKampagneleder: »Jeg vil give underklassen en stemme«\nEn hyldest til mine medrygere!\nHandikap-formand positiv over for sundhedspakke\nNyt udspil: Kommunerne skal lave fedmetjek af 3-�rige\nFakta: Forebyggelsespakkens indhold\nFakta: S�dan vil regeringen forbedre sundheden\nRegeringen: F�rre sm�ger og mindre alkohol skal sikre lighed\nUligheden i sundheden vokser og vokser Annonce


GF_01_2011 by Centrovice - issuu\nGrovfoderNyt nr. 01 25. januar 2011 Indhold •\t•\nBedriften lige nu Ny godkendelse af ukrudtsmiddel i majs\nBedriften lige nu Dette er det første nummer af Grovfodernyt i 2011, og redaktionen vil gerne benytte lejligheden til at ønske alle læsere et godt nytår. Vinteren kom over os i december. Det gav noget bøvl med stenhårde ensilagestakke og vandrør der frøs til. Alt sammen til irritation og tidsrøvende. På mange bedrifter går tiden, uover de normale gøremål, med at indhente priser på gødning og tilskudsfoder. Olieprisen har trukket gødningspriserne op og der overvejes mange steder, om der kan spares på de vigtige næringsstoffer. Det skal dog huskes: Intet kommer af ingenting, og det vil være en uklog beslutning at spare på de essentielle næringsstoffer, der er grundlaget for den gode kvalitet grovfoder. I det hele taget bør alle kvægbrugere overveje, om den nuværende fodring er den rigtige. Fokus må være på højest mulige selvforsyning. Fra dette år skal al flydende husdyrgødning til fodergræs enten nedfældes eller udlægges\nmed slanger fra et godkendt syretilsætningssystem. Syretilsat gylle udnyttes lige så godt som nedfældet gylle. Det er ingen hemmelighed, at nedfældning koster udbyttetab, ca. 500 FE/ha, ligesom kapaciteten er nedsat. Desværre koster et syreanlæg til en moderne gyllevogn jo også en net sum. Overordnet set vil syretilsætning koste ca. 500 kr/ha eller det samme som der tabes i udbytte ved nedfælding. Når syretilsætning så alligevel må foretrækkes, skyldes det, at udbringningsomkostningen er lavere og køreskaden, set over hele græsmarkens levetid, er meget mindre. Desværre må det nok forventes, at der ikke vil ske den store udbygning af gyllevogne med det samme. Mange maskinstationer har jo allerede investeret i græsnedfældere.\nNy godkendelse af ukrudtsmiddel i majs. Doseringen må max. være 0,4 l/ha/år.\nI sidste uge modtog vi den oplysning at ukrudtsmidlet Catch er blevet godkendt til majs.\nPrisen for Catch er angivet til ca. 230 kr./l. (Videncenter for Landbrug).\nLad det være skrevet med det samme: Det er en god nyhed!\nKan den så noget: Ja, det må mange sige den kan.\nMidlet er en kombination af florasulam, der kendes fra Primus og det gamle hormon 2,4-D, der indgik i mange forskellige hormonmiddelblandinger, samt i en række rene produkter. 2,4-D er ligeledes kendt som den ene komponent i afløvningsmidlet ”Agent Orange”, der blev benyttet af den amerikanske hær under Vietnamkrigen. Aktivstoffet, der bruges i Catch, kan dog ikke sammenlignes med den gamle version, da den er oprenset.\nVi har haft Catch med i majsforsøgene i doseringen 0,2 l/ha sammen med Callisto i første - og MaisTer i anden sprøjtning. I nedenstående tabel ses resultaterne af 12 ukrudtsforsøg i årene 2009-2010. Den ”gule” sprøjtning er udført på majsens st. 11-12. Den næste er udført i stadie 13-15. Alle sprøjtninger er tilsat de additiver der nu hører til.\n2 kim bladet ialt\nsnerle pile urt\nsort nat skygge\nhvid melet gåsefod\ntokim bladet dækn. v/høst\ngræs, dækn. v/ høst\n0,5 l callisto + 11,25 gr Harmony SX 0,5 l Callisto + 0,4 l Fighter 480\n0,5 l Callisto 0,5 l Callisto\n0,5 l Callisto + 0,2 l Catch 50 gr MaisTer + 0,2 Catch\nEffekten på ukrudtet var klart bedre end de øvrige kombinationer af ukrudtsmidler og prisen bliver også attraktiv, fordi det ikke vil være nødvendigt at have Starane 180 og Fighter 480 med i første sprøjtning, hvis storkenæb-bestanden er moderat. Catch har god effekt på snerlepileurter og selv store bestande af ærenpris er godt bekæmpet med en kombination af Catch og Callisto i første sprøjtning. Der opnås en langt bedre ukrudtseffekt med samme behandlingsindex og pris som to gange 0,5 l Callisto. Catch har også god effekt på vejpileurter, hvor 0,25 l Catch giver en nogenlunde tilstrækkelig effekt på kimplanter og op til 2 blivende blade.\npå 0,4 l/ha i den sidste sprøjtning sammen med lidt Callisto og få en fornuftig effekt på tidsler i majs. I forsøgene har kombinationerne med Catch haft ringe effekt på lægejordrøg. Det må skyldes, at doseringen af Callisto har været 0,50 l pr. ha, hvilket er for lidt mod lægejordrøg. Doseringen der kunne anvendes som en ny standardsprøjtning i marker uden for mange storkenæb er: 1.\tspr.: 0,5 l Callisto + 0,2 l Catch 2.\tspr.: 50-75 gr MaisTer + 0,2 l Catch + 0,67-1,0 l MaisOil\nI korn er Catch godkendt med max. 0,6 l/ha afhængig af kornets stadie. Her ses god effekt på tidsler. I majsmarker med store problemer med tidsler, kunne det være en idé at bruge hele den maksimale dosis\nBehandlingspris: 393-448 kr. Ved store bestande af ærenpris, bør doseringen af Callisto ikke komme under 0,5 l/ha. Behandlingsprisen er attraktiv, især i sprøjteprogrammer, hvor Fighter 480 kan neddoseres eller helt udgå. Desuden fås en bedre ukrudtseffekt med lavere behandlingsindex.\nMed venlig hilsen Kvæg og grovfoder. -2-\nIndhold medslangerfraetgodkendtsyretilsætnings- system.Syretilsatgylleudnyttesligesågodt somnedfældetgylle. • Bedriftenligenu • Nygodkendels...


At spille i en bøgekov\nSangen om Randers\nFINALEKONCERT MED EN SAL FULD AF VINDERE\nSalen var fuld af vindere, da Randers Kammerorkester onsdag den 12. maj spillede den første sæsonkoncert med publikum efter vinterens lange nedlukning. Publikum kunne nu endelig sidde sammen i koncertsalen og opleve den levende musik, og Kammerorkestrets musikere spillede for første gang i mange måneder for en sal, der var så fuld, som det er muligt, når der skal tages hensyn til de forskellige coronaregler. Men vinderne var ikke mindst de seks komponister og deres seks værker, der var udvalgt blandt 23 indsendte kompositioner til finalekoncerten i Randers Kammerorkesters komponistkonkurrence 2021.\nDet blev en koncert med både kvarttoner på tværs af den normale toneskala, nye måder at behandle instrumenterne på og værker, der handler om have og fjordes hemmeligheder, vandringer gennem gader, tid og sted og mødet med naturen i alle variationer. De seks finaleværker, der blev spillet inden dommerpanelets endelige votering var Per Dybro Sørensens "Livet, reflekteret i ruderne", Rune Solvangs "Arternes optog", Josuè Blancos "Fjordens fortællinger", Magnus Plejdrups "Randers", Thorsten Enckes "It is Noisy in the Ocean" og Tuan Hao Tans "Granularity".\nFørstepris for Fjordens fortællinger\nFørsteprisen blev overrakt til Josuè Blanco med værket "Fjordens fortællinger", der maler et musikalsk billede af vandstrømmes farve og lyde, sådan som mennesket oplever det . Den spanske Josuè Blanco er uddannet i historie og komposition ved universitetet i Barcelona og studerer i øjeblikket komposition på Det Jyske Musikkonservatorium i Aarhus. Josuè Blanco er bl.a. optaget af at kombinere farverne og det visuelle med tonerne og musikken.\nAndenpris til havets lydunivers\nAndenpris gik til den tyske Thorsten Enckes "It is Noisy in the Ocean", hvor havets lyde fra såvel dyr som mennesker kommer til udtryk i et oceanisk lydunivers. Thorsten Encke er uddannet som både cellist og komponist i Hannover og Los Angeles. Han har komponeret værker til bl.a. North German Radio Symphony Orchestra, Deutsche Kammerphilharmonie Bremen og til Hitzacker Summer Music Festival i Niedersachsen.\nEn hyldest til Randers\nMens dommerpanelet voterede deltog publikum i en sms-afstemning om komponistkonkurrencens Publikumspris. Prisen gik til bysbarnet Magnus Plejdrup, der i sit værk beskriver fem essentielle steder i Randers, som han har et særligt og personligt forhold til. Magnus Plejdrup studerer komposition og direktion på Musikkonservatoriet i Aarhus, og fra september 2021 fortsætter han studierne i orkesterdirektion på The Royal Conservatoire of Scotland i Glasgow.\nSponsoreret af Sparekassen Kronjylland\nHØR ELLER GENHØR HELE FINALEKONCERTEN\nTuan Hao Tan:\ncontinuity is just an approximation\nIT IS NOISY IN THE OCEAN\nPer Dybro Sørensen:\nLIVET, REFLEKTERET I RUDERNE


6 ord du skal kende i Irland | jv.dk\nSøren Plovgaard sp@jfmedier.dk\nHvis nogen fortæller dig, at de havde ”a great craig”, så ved du, at de har moret sig og været i godt selskab – for eksempel efter en tur på den lokale pub. Det udtales crack på gælisk, og det kan godt skabe lidt misforståelser på et sprog, hvor det også er et ord for heroin.\nHvis nogen råber amadán (udtales aam-a daaan) efter dig, er det nok ikke så godt. Ordet har dybe rødder i den irske folklore. Det betyder fjols og høres ofte, for irlænderne holder sig sjældent tilbage, hvis de mener, der er en berettiget grund til at fornærme nogen.\nNej, ordet no betyder ikke altid nej. Faktisk bruges det ofte, hvis man mener ja.\nNår en irlænder for eksempel spørger dig, om du har lyst til at drikke en kop te, skal du altid huske at svare "no". Så kan værten nemlig vise sin store gæstfrihed og straks gå i gang med at sætte vand over. Og uanset hvad du svarer på spørgsmålet, slipper du alligevel ikke for at få serveret en kop te.\nDer findes ingen policemen/women i Irland, så sådan nogle kan du godt opgive at spørge efter. Politiet kaldes garda – eller gardai i flertalsform.\nNok tæt på at være det vigtigste ord at kende i den irske republik. Sláinte (udtales slaan-sha) betyder helbred og benyttes, når du skal skåle med gæsterne i en pint Guinness nede på pubben.\nMná og Fir\nNår du har skyllet den tredje pint ned i halsen, er det på tide, at du finder toilettet. Hvis du er en mand, og synet måske er blevet lidt sløret, vil du naturligvis gå efter det lille M på døren. Hvilket er en rigtig dårlig idé, hvis du vil undgå at falde i hænderne på en flok utilfredse kvinder.\nMná betyder nemlig kvinde på irsk, så husk altid at gå efter F'et og døren, hvor der står Fir.


Cake speaks louder than words: Boller med "Fiber sund"\nNår man prøver nogle nye slags müsli er man ikke altid lige heldig. Jeg har forsøgt mig med "Fiber sund", men synes at det er lidt for kedeligt at spise på youghurt, så jeg brugte resterne i nogle boller og fandt ud af, at det giver en rigtig god smag til brødet.\nIngredienser til ca. 25 boller:\n2 dl grovvalsede havregryn + 4 dl vand\n2 dl Fibersund\nSesam -og hørfrø til drys\nLav havregrød af havregryn og de 4 dl vand. Rør gæren ud i vandet og tilsæt salt, honning og havregrød. Rør derefter Fibersund, sesamfrø, hørfrø og grahamsmel i og til sidst hvedemel.\nDejen skal været rimelig klistret. Tag halvdelen af dejen ud på et melet bord og ælt kort. Drys hørfrø over dejen og tryk ud til et kvadrat med en tykkelse på ca. 1 1/2 cm. Del først dejen en gang på langs og skær derefter rektangulære boller ud og læg forsigtigt på en bageplade.\nGør derefter det samme med den anden halvdel af dejen, men erstat hørfrø med sesamfrø.\nLad bollerne hæve 45-60 minutter til de har fået en pæn størrelse og bag ca. 15 minutter ved 200°C.\nIndsendt af Debbie kl. 04.39\nSquashboller med solsikkekerner\nHjemmelavede tarteletter med sesamfrø


Hvordan til at fjerne fliser fra betongulve / Shareoflancaster.com\nHvordan at rengøre en vaskemaskine, når dit tøj lugter\nOm Echo motorsave\nSkal en udsat skorstenen være foret?\nHvordan til at fjerne fliser fra betongulve\nFor at opdatere et rum med fashionable flise eller bare ændre farven på flisen, skal du først fjerne de gamle fliser. Det kan så erstattes af enhver egnet overlay, eller hvis det foretrækkes, beton, selv kan stå nøgne eller malet. Alle fliser lagt på beton vil har været limet ned, og derefter sømmene vil have været fyldt med cementmørtel. Nogle af denne injektionsmørtel, men ikke hele, vil savn at blive fjernet først, og derefter vil du kunne gå videre derfra.\n•Start fjerne injektionsmørtel. Du bliver nødt til at fjerne nogle af injektionsmørtel fra sømmene på fliser, men dette kun har at blive gennemstegt at halvdelen af dem. Du kan se på flisegulve som havende to typer af sømme, vandret, eller side til side og lodret, eller op og ned. Du ønsker at begynde på de vandrette syninger fyldt med cementmørtel. På den første vandrette søm, tage din injektionsmørtel rake og skrabe væk alle injektionsmørtel, der er i sømmen. Du skal gøre dette langs hele den vandrette linje. Når de fleste af injektionsmørtel er blevet fjernet, og det gør ikke alle har være (bare størstedelen af det, så der er et faktisk rum, der er åbnet mellem fliserne), få din kan af selvklæbende remover.\n•Pour selvklæbende remover til knæk til venstre når du fjernet injektionsmørtel. Fylde knæk og lade de selvklæbende remover blød i. Mens du venter kan du gentage processen til fjernelse af fuger på den næste vandrette søm og derefter hælde lim remover ned i revnen.\n•Start nysgerrige off fliser. Når du har raked injektionsmørtel fri på alle fliserne, og har fyldt op alle rum med selvklæbende remover, gå tilbage til den første række af fliser. Ved nu, bør lim under den første række fliser være så mættet at de blot kan løfte i dine hænder. Hvis de stadig brug for lidt hjælp, slip din drywall kniv under kanten og løft langsomt. Du skal måske bruge din hammer og forsigtigt pund på slutningen af drywall kniv til at få det i gang, men derefter bare løfte fliser.\n•Fortsæt at trække op rækker af fliser. Hver række bør lift off efter hinanden, og du kan smide alle de brugte fliser i dit affald spand.\n•Brug din drywall kniv til at skrabe ud resten af limen fra beton, deponere alle afskrab i dit affald spand.\nHver gang du fjerner en linje af injektionsmørtel, altid udfylde de rum i alle sømme hidtil med selvklæbende remover. Du skal altid gå tilbage til den første linje, fylde rummet og fortsætte med at gøre dette hver gang, næsten ligesom starte forfra hver gang. Den mere klæbende remover, der trænger, jo lettere bliver det at løfte fliser fra betonen.\nHvordan til at fjerne fliser fra en GIB bestyrelse\nHvordan til at fjerne fliser fra en bruser\nHvordan til at fjerne fliser fra en gips væg\nHvordan til at fjerne fliser fra beton vægge i en 1960s hjem\nHvordan til at fjerne fliser fra betonplade\nHvordan til at fjerne fliser fra et badeværelsesgulv\nHvordan til at fjerne fliser fra Mesh


Den komplekse forebyggelse | Sygeplejersken, DSR | Fag & Forskning 2017, nr. 4\nSygeplejersken » Bladarkiv » Den komplekse forebyggelse\nFag & Forskning 2017 ; (4): 30-31. Sygeplejefaglige artikler\nTre former for faldforebyggelse\nPrimær forebyggelse: Sundhedspersonale skal hindre sygdom, psykosociale problemer og ulykker i at opstå, f.eks. ved vejledning og rådgivning om vedligeholdelse af den sunde aldrende krop gennem kampagner og pjecer. Vejledning og rådgivning om KRAMS-faktorerne (Kost, Rygning, Alkohol, Motion og Stress).\nSekundær forebyggelse: Sundhedspersonale skal opspore og begrænse sygdom og risikofaktorer tidligst muligt, f.eks. ved kommunernes systematiske risikovurdering af alle ældre over 80 år, som modtager forebyggende hjemmebesøg. Ved at være opmærksomme på pludseligt skift i borgernes liv og vaner, f.eks. blomster, der begynder at visne eller manglende rengøring, hvilket Distrikt Fjord p.t. er begyndt at fokusere endnu mere på for at blive bedre til tidlig opsporing. Eller systematisk faldscreening og risikovurdering af alle ældre over 65 år, som ved et fald kommer i kontakt med akutklinik eller skadestue.\nTertiær forebyggelse: Sundhedspersonale skal bremse tilbagefald af eksisterende sygdomme og forhindre udvikling og forværring af kroniske tilstande herunder fysisk og psykosocial funktionsnedsættelse, f.eks. ved at få ældre, der er faldet, til at deltage i et faldforebyggende træningsprogram med styrke- og balancetræning (19)\nTidlig opsporing og forebyggelse af fald i alderdommen vil ikke kun gavne den danske statskasse, men også have en stor og positiv betydning for de ældres livskvalitet – især hvis den faldtruede ældre opspores, før faldene afstedkommer skader og alvorlige mén.\n"De fleste falder i voksenlivet. Der er de gode fald, hvor man bare rejser sig og kommer videre uden problemer. Og så er der de fald, som ændrer borgernes liv markant. Som f.eks. kan resultere i, at borgeren kommer til at leve i isolation pga. smerter eller frygt for at falde igen," siger hun.\nDen faldforebyggende indsats er primært forankret i kommunerne, som har skullet arbejde med systematisk faldforebyggelse siden 2011 (18). Optimalt bør indsatsen dog tænkes på tværs af kommuner, faggrupper, hospitaler og praktiserende læger, hvor der skal arbejdes med både primær, sekundær og tertiær forebyggelse (19) (se også boksen "Tre former for faldforebyggelse).\n"Den primære forebyggelse er jo KRAMS-faktorerne. Det handler om at vedligeholde den "plastiske" krop – at holde den ældre, rørlige krop i gang før fald og anden sygdom. Her tænker hverken sundhedspersonale eller borgerne nok faldforebyggelse, selvom det også er i spil," siger Lotte Evron.\nSvært at måle massestrategi\nI praksis kan kommunerne vælge mellem to strategier for faldforebyggelse. Den såkaldte massestrategi, hvor man screener alle ældre borgere, som kommunen er i kontakt med, for evt. risikofaktorer for fald og faldrisiko. Eller højrisikostrategien, hvor kommunen foretager faldudredning på de borgere, som falder/for nyligt har haft et fald, for dernæst at iværksætte videre udredning og forebyggende tiltag hos denne gruppe (8).\nFlertallet af landets kommuner hælder mest til højrisikostrategien. Det skyldes bl.a., at der er evidens for at sætte ind med faldforebyggelsesindsatser efter første fald, og det er også lettere at sætte ind, efter at faldet allerede er sket. En anden forklaring kan ifølge Lotte Evron være, at det er svært at måle, om massestrategier virker:\n"Effekten viser sig ofte først efter mange år, og når der gives penge til indsatser, vil afsender gerne relativt hurtigt vide, om det virker. Det kan være svært at måle, f.eks. hvis massestrategien omhandler etablering af kommunale arrangementer om sund livsstil eller opsætning af flere bænke for at få flere ældre mennesker ud og gå," siger hun og uddyber:\nI Faldpakken indgår en såkaldt initial faldrisikovurdering "De fire spørgsmål"\nHavde patienten bevidsthedstab i forbindelse med faldet?\nOplever/har patienten daglige gang- eller balanceproblemer?\nHar patienten oplevet mere end ét fald inden for det sidste år?\nLider patienten af svimmelhed?\nAlle patienter med bare ét "ja" ved denne initiale risikovurdering skal tilbydes faldudredning i kommunen eller udredning på faldklinik/henvisning til praktiserende læge. (8)\n"Danmark har som et af de få lande i hele verden i mange år tilbudt forebyggende hjemmebesøg til raske mennesker over en vis alder. Men vi ved faktisk ikke helt, om det virker. Litteraturen peger på, at forebyggende hjemmebesøg tilbudt ud fra bestemte intervaller kan reducere tabet af funktionsevne og forebygge flytning til plejecentre før tid. Alligevel har regeringen, måske pga. den manglende evidens, ændret denne indsats fra et lovpligtigt besøg til alle raske borgere over 75 til et besøg hos borgere over 80 uden kontakt til sundhedsvæsenet, altså flyttet fokus fra en massestrategi til noget, der ligner en højrisikostrategi."\nUanset hvilken strategi kommunerne vælger, findes der mange redskaber til opsporing af ældre mennesker med risiko for fald og faldudredning. Men ingen redskaber er validerede til at kunne anvendes til enkelt at identificere ældre med faldrisiko (19).\n"Der findes ikke et bestemt instrument til kun at opspore fald, men derimod en masse redskaber til tidlig opsporing af tegn på nedsat funktionsevne eller sygdom. Netop fordi fald er så komplekse, giver det mening at anvende disse værktøjer. Og der arbejdes målrettet med triage i mange kommuner i dag," forklarer Lotte Evron og henviser bl.a. til redskabet Faldpakken fra I Sikre Hænder til brug, når faldet er sket (8):\n"Faldpakken er baseret på såkaldt best practice, dvs. eksperters kliniske erfaringer frem for undersøgelser, der kan dokumentere høj evidens."\nForebyggelse, der virker\nForskning viser, at især tre centrale indsatser kan bidrage til at forebygge fald og faldrelaterede skader og ulykker.\nStyrke- og balancetræning: Fysisk aktivitet kombineret med styrke- og balancetræning kan reducere risikoen for fald og faldskader. Det er væsentligt, at en fagprofessionel, f.eks. ergo- og/eller fysioterapeut eller uddannet træningsinstruktør, sammensætter og/eller instruerer i programmet.\nIndsatser med fokus på flere risikofaktorer: Det kan f.eks. være en kombination af fysisk træning, ændringer i hjemmet, vurdering af behov for hjælpemidler, medicinudredning samt vejledning og rådgivning til den ældre borger og/eller relevante medarbejdere.\nHelhedsorienteret vejledning og rådgivning om sundhed: Viden er en basal forudsætning for, at den enkelte kan foretage rationelle valg i forhold til en mere sundhedsfremmende livsstil. I forhold til fald peger forskning på, at der er behov for udbredelse af viden om, at fald ikke er en uundgåelig konsekvens af alder, men kan forebygges aktivt gennem styrke- og balancetræning. (19)\nSom mange andre redskaber lægger Faldpakken op til tre faser i det faldforebyggende arbejde:\n1) Faldregistrering og initial faldrisikovurdering ved hjælp af de såkaldt fire spørgsmål (se boksen "De fire spørgsmål"), 2) Faldudredning og 3) Plan for forebyggende tiltag (8).\nGennem alle tre faser spiller sygeplejersker en stor rolle, men hele tiden i et tæt samarbejde med borgeren, hjemmeplejen, pårørende, borgerens egen læge, rehabiliteringsterapeuter og andre relevante faggrupper i kommunen.\nOg litteraturen taler sit klare sprog: En multifaktoriel indsats over for den enkelte person kan forhindre fremtidige fald. Indsatsen kan omfatte fokus på mad og drikke, behandling af medicinske problemer og evt. ændring af den ældres medicin, styrke- og balancetræning samt ændringer i hjemmets indretning (6,8) (se også "Forebyggelse, der virker").\nMen evidensen er dog langtfra slået igennem i alle kommuner i Danmark endnu, selv om det ser ud til, at bl.a. Sønderborg Kommune er ved at have brudt koden (læs artiklen "Faldtypologier målretter kommunikation og tilbud.")\nIfølge Lotte Evron kan forklaringen på de manglende faldforebyggelsesgennembrud skyldes, at det både kræver viden om faldforebyggelse og indsigt i forskellige opfattelser af alderdommen samt træning i at kunne motivere borgerne til efterfølgende at deltage i de kommunale (eller hospitalsbaserede) faldforebyggelsesprogrammer (5). Men også, at mange kommuner endnu ikke arbejder systematisk med faldforebyggelse. Der er lang vej endnu og ingen lette løsninger, siger hun og uddyber:\n"Forebyggelsesarbejdet er virkelig komplekst. Skal vi for alvor rykke som samfund, skal vi have emnet ind på alle relevante uddannelser, og personalet skal også være opdateret fagligt. Hvad er nok motion f.eks. for en borger på 65+? Hvilke kostråd gælder for de ældre? Den slags viden gør en stor forskel."\nFag&Forskning 2017; (4): 20-35\nFaldtypologier målretter kommunikation og tilbud (inkl. referencer)


Råbin Bille er medlem af SAND, der er en interesseorganisation for hjemløse og tidligere hjemløse. Hun er selv i bolig nu, men kæmper fortsat for hjemløses rettigheder. Foto: Martin Jørgensen\nInteresseorganisation for hjemløse og tidligere hjemløse mener, at der er for få boliger i Aarhus. Hvis antallet af unge hjemløse skal reduceres, kræver det flere billigere boliger\nAntallet af hjemløse unge i aldersgruppen 18-30 år er steget med 1.200 personer på landsplan siden 2009. I Aarhus er tallet nået op på 378 unge hjemløse. Det viser tal fra Kraka og Kirkens Korshær.\nDet høje tal skyldes blandet andet, at der er akut mangel på billige boliger i Aarhus Kommune, mener tidligere hjemløs Råbin Bille, medlem af SAND, der er en interesseorganisation for hjemløse og tidligere hjemløse.\n"Vi har for få billige boliger i Aarhus, og dem vi har, vælger Aarhus Kommune at rive ned. I SAND arbejder vi med 'Housing First', og det er noget, der kunne have en gavnlig effekt for mange unge hjemløse, men det kræver, at der er boliger nok," slår Råbin Bille fast.\nHovedprincippet i 'Housing First' er, at udsatte borgere, der er endt i hjemløshed, får et permanent sted at bo allerede i starten af et indsatsforløb, samtidig med at borgeren får en intensiv social støtte i hverdagen.\n"Det er selvfølgelig ikke hele løsningen at putte folk i en bolig, men for mit vedkommende kunne det have sparet mig for mange problemer, hvis jeg fra begyndelsen havde haft en bolig, som jeg havde råd til," siger hun.\nMørketal og definition\n378 er det officielle tal for antallet af unge hjemløse i Aarhus, men det tal stemmer måske endda ikke helt overens med virkeligheden, hvis man spørger Råbin Bille.\n"Jeg tror jeg ikke, at det tal er helt korrekt. Hjemløsetællingen inkluderer ikke folk under 18 år, men vi ved i SAND, at der findes hjemløse helt ned til 14 år, som ikke har tag over hovedet," fortæller Råbin Bille, som selv var hjemløs fra hun var 16 år, og derfor heller ikke var en del af de officielle opgørelser.\n"Desuden er der mange, der ikke er klar over, at de er hjemløse, for det kræver ikke, at man nødvendigvis bor på gaden, for at man bliver betegnet som hjemløs."\nAarhus' danmarksrekord i antallet af unge hjemløse betyder, at SAND arbejder på, at der bliver sat endnu mere fokus på de unge.\n"Det er helt absurd, at vi ikke taler noget mere om det. Jeg kan simpelthen ikke forstå, at det ikke er mere på dagsordenen - især nu, hvor det begynder at blive koldt i vintermånederne."\nInvolvere de unge\nMagistratsafdelingen for Sociale Forhold og Beskæftigelse har udarbejdet en Masterplan, der skal være med til at nedbringe antallet af hjemløse i kommunen. I processen har flere parter, herunder SAND, været involveret. Noget, som Råbin Bille personligt har været positiv omkring.\n"Når politikerne tager en seriøs snak og lytter, så får man lyst til at bruge tilbuddene, for man har jo selv været med til at lave dem. Jeg får lyst til at tale om masterplanen, for jeg har været med til at lave den. Det giver ejerskabsfornemmelse, og tiltagene bliver spredt i miljøet, hvilket er sindssygt vigtigt."\nNetop kendskabet til de forskellige tilbud til hjemløse i Aarhus Kommune er noget, der arbejdes på højtryk for at udbrede, og der er også sat to millioner kroner af til en indsats for at skabe et bedre overblik over kommunens mange tiltag.\n"Jeg har oplevet, at socialrådgiverne ikke selv kender til tiltagene, og så er der et problem. Der er brug for et bedre overblik, ellers ender det med, at de unge bliver en del af det miljø, de færdes i, og det kan ofte være præget af stoffer og vold," understreger Råbin Bille.\nDet unge SAND-medlem tror, at der på sigt kommer til at være en bolig til alle de unge, der har lyst til at få tag over hovedet. Men der findes også dem, der nyder friheden og livet uden faste rammer. Dem var Råbin selv en af i en periode. Der kan dog være en skyggeside.\n"Jeg har aldrig følt mig så fri, som da jeg boede en uge på Moesgaard Strand, men man kan hurtigt romantisere friheden. Det kan være enormt rart at leve uden regler, men lige pludselig er det bare en selv, der er sofaluder, fordi det pludselig er blevet en normal del af ens hverdag."\nFakta om hjemløshed blandt unge:\nAndelen af hjemløse er steget fra 150-263 for hver 100.000 unge mellem 2009 og 2017. Det betyder, at hver tredje danske hjemløs er mellem 18 og 29 år.\nTal viser, at det er mere end dobbelt så sandsynligt, at en ung dansker mellem 18 og 29 år er hjemløs, end at en dansker i en tilfældig aldersgruppe er hjemløs\n48 procent af unge hjemløse bor hos venner eller familie\nSyv procent af alle unge hjemløse bor på gaden\nKilde: Kraka, Hjemløsebarometeret - dansk hjemløshed i nordisk perspektiv


Neeni Lomborg: Jeg hviler rigtig godt i et blandet ægteskab | Kultur | DR\nNeeni Lomborg: Jeg hviler rigtig godt i et blandet ægteskab\nMan skaber en tredje kultur, når man lever i blandet ægteskab, siger Neeni Lomborg, der har pakistanske forældre og er gift med danske Mikkel Lomborg.\nNeeni Lomborg (tv) er glad for at være gift med en etnisk dansker, for med to kulturer skaber man en ny kultur, siger hun til Sausan i P1-programmet Sausan Island.\n30. nov. 2016 kl. 20.50\nÆgteskaber mellem to fra forskellige kulturer har langt hårdere odds imod sig end ægteskaber mellem folk fra samme kultur.\nOp mod dobbelt så mange af de blandede ægteskaber ender i skilsmisser, viser tal fra Danmarks Statistik.\nMen for sociolog Neeni Lomborg er det ikke noget problem at være gift med danskfødte Mikkel Lomborg, selv om hun selv har pakistanske rødder.\nLæs også:Mary Consolata kalder sig afro-dansker: Det værste er at blive kaldt neger\nHun er født og opvokset i Danmark af pakistanske forældre, og er gift med Mikkel, som hun har en datter på tre med. Derudover har hun en datter på 10 fra et tidligere ægteskab med en iranskfødt mand – altså også et blandingsægteskab.\nHør hele samtalen mellem Neeni Lomborg og Sausan Kanaan i P1-programmet Sausan Island her.\n- Jeg har fundet ud af, at jeg hviler rigtig godt i et blandet ægteskab, fortæller hun Sausan Kanaan, da hun kommer med på en køretur i P1-programmet Sausan Island.\nMan lærer mere om sig selv\nSå selv om parforhold generelt er noget af det sværeste i livet, så synes hun, det er sundt for ens udvikling at være i et blandet forhold.\n- Jeg synes, man får en bedre følelse af sig selv, fordi man bliver tvunget til at se på sig selv.\nMan skaber sin egen tredje kultur, fordi man skaber en familie.\nFor alle de steder, hvor man synes, at ”sådan skal det bare være”, fordi man er vokset op med det, de bliver udfordret i mødet med den anden, som er vokset op med andre normer.\nOg da ens egen kultur ikke får lov til at bestemme alt, så bliver man nærmest kulturløs, siger hun.\n- Man skaber sin egen tredje kultur, fordi man skaber en familie. Eller man skaber et parforhold. Det synes jeg er dejligt, for det gør, at man kan være sig selv, og man finder ud af, hvem man egentlig er.\nSkal manden bære kvindens taske?\nÆgteskab og parforhold generelt er noget af det sværeste overhovedet, mener Neeni, så det er ikke fordi der ikke er problemer eller ting, hun og Mikkel kan blive uenige om eller hvor de ser forskelligt på tingene.\nFor eksempel når det drejer sig om mænds og kvinders roller.\nHun er opdraget med, at pakistanske mænd hjælper en kvinde med at bære en tung taske, så hun ikke skal belastes fysisk.\nJeg gik sådan og tænkte: ’Hvornår spørger han mig, om han skal tage min taske?’ Og det kom bare ikke.\nHan er opdraget med den danske ligestilling af mænd og kvinder – og spurgte derfor ikke lige, om han skulle bære hendes, da de en dag skulle af sted med hver deres tunge taske.\n- Jeg gik sådan og tænkte: ’Hvornår spørger han mig, om han skal tage min taske?’ Og det kom bare ikke, fortæller Neeni.\nTil sidst spurgte hun ham, om han ville bære den, og det viste sig, at han frygtede, det ville virke nedladende, hvis han spurgte hende.\nSkænderier er uundgåelige\nEt andet sted, hvor de ser forskelligt på tingene er, når hendes datter på 10 år bander. Neeni vil ikke have det, mens Mikkel bare synes, det er kreativt og hjælper hende til at få et fantasifuldt forhold til sproget.\n- Der tænker jeg meget mere på manér. For eksempel, at jeg synes, at det er god manér, at man ikke bander, selvom jeg godt kan have en megabeskidt kæft selv.\nDet kan selvfølgelig godt afføde konflikter:\n- Det kan godt gøre rigtig ondt nogle gange. Og selvfølgelig også føre til skænderier og højlydte diskussioner, men altså det er rigtig sundt at være blandet af mange forskellige ting. Ligesom de børn vi har, siger Neeni Lomborg.


Vil du etablere eller sløjfe et jordvarmeanlæg?\nDu skal søge om tilladelse både til etablering og sløjfning af jordvarmeanlæg via det digitale selvbetjeningssystem Byg og Miljø.\nLæs her, inden du ansøger\nSærligt vilkår for at anmelde jordvarmeanlæg\nLejre Kommune kort med særlige drikkevandsinteresser\nDer er en række krav i jordvarmebekendtgørelsen, der skal være opfyldt for at få tilladelse til anlægget, blandt andet krav om, at det ikke må etableres nærmere end 50 m fra vandindvindingsanlæg for horisontale anlæg og mindst 300 meter fra vandboring for vertikale anlæg.\nDu kan finde bekendtgørelsen i sin helhed via dette link til Retsinformation\nHvis du opvarmer din bolig med elvarme, kan du få en reduktion i elafgiften på den del af forbruget, der overstiger 4.000 kilowatt-timer. For at få afgiftsreduktion, skal din bolig stå opført i Bygnings- og Boligregistret (BBR) som elopvarmet. Du kan kontakte dit elselskab og høre nærmere om afgiftsreduktion.


Danmarkspremiere: Boliger og virksomheder kan nu lease nye dørtelefoner - Enstall\nDet er nu blevet muligt at lease fuldt funktionsdygtige dørtelefoner, til en fast, lav og månedlig ydelse. Enstall og Grenke tilbyder leasing og finansiering på blandt andet adgangsanlæg og installationsopgaver, på vilkår som vi kender det fra andre brancher. En gylden mulighed for foreninger, virksomheder og boligadministratorer til at få udskiftet trængende anlæg uden større opsparing.\nI Danmark har der altid været tradition for at opkræve el-arbejde og andre håndværksmæssige opgaver med fuld betaling ved leveret produkt. I andre brancher har man for længst åbnet øjnene for leasing, som i flere tilfælde kan være en fordel for både kunde og leverandør. Leasingmetoden passer på mange måder bedre til det fleksible og dynamiske samfund, som vi lever i, hvor økonomien helst ikke skal blive en hæmsko for de projekter, som vi ønsker ført ud i livet.\nNye dørtelefoner til lav ydelse\nEnstall har i mere end 15 år installeret og serviceret dørtelefoner i københavnske opgange, og behovet for nye og tidsvarende anlæg er stadig lige aktuelt.\n“Vi ser rigtig mange ældre og nedslidte anlæg i vores daglige arbejde, og hører ofte undskyldningen at pengene simpelthen ikke er der, til at udbedre problemet. Det fik os til at tænke i alternativer, så beboerne kunne få de sikre og nutidige anlæg, som de egentlig ønsker og har behov for,” forklarer Jesper Poulsen, Direktør i Enstall Access.\nLeasing på dørtelefonsanlæg giver mulighed for få leveret og installeret til priser helt ned til 124 kr./md. pr. beboer, og få gjort noget ved problemet uden at skulle vente på en større opsparing.\nNye koncepter i en ellers traditionel branche bliver hilst velkommen af boligadministratorer og virksomheder landet over. Mange kender til leasing, men er aldrig blevet tilbudt leasingordninger i bygge og anlægs-sammenhæng før.\n“Vi ønsker med introduktionen af leasing, at åbne muligheder for vores kunder. Vi har især set behovet med dørtelefoner og adgangskontrol, men i princippet kan leasing også lade sig gøre på andre installationsopgaver og AV-løsninger,” udtaler Rico Djernis, Adm. Direktør i Enstall.\nDet Kriminal Præventive Råd fortæller i en rapport fra 2014, at dørsikring i etageejendomme er et af de primære indsatsområder, i forbindelse med at minimere risikoen for indbrud. Med denne nye leasingmulighed på markedet er der åbnet for, at hengemte projekter kan genovervejes, og at vi kommer til at se flere driftssikre og opdaterede anlæg i de danske byer.