REG X >> Nyheder >> Nyhedsarkiv 2012 >> BrainMatch - første skridt på vejen til nyt samarbejde\nBrainsBusiness inviterede for første gang den 27. marts 2012 til konferencen BrainMatch, hvor forskning og erhverv kunne mødes og drøfte fremtidige samarbejdsmuligheder. Konferencen skabte større forståelse for, hvad erhvervslivet kan bruge de ph.d.-studerende og universitetet til. Samtidig trak ikke mindst oplæg af SixthSense-opfinderen, Pranav Mistry, og Googles Alfred Biehler folk til konferencen.\n”Jeg har faktisk længe siddet med en opgave, som vi ikke selv kan løfte. Da jeg fik invitationen til konferencen og tilbuddet om at møde en eller flere ph.d.-studerende, fik jeg i første omgang ikke gjort mere ved det. Det var først, da de ringede fra BrainsBusiness og mindede mig om invitationen, at jeg greb chancen - og nu sidder jeg her og taler med Kasper, som allerede har en god ide til en løsning. Vi har samtidig fundet ud af, at han også kan hjælpe os med en helt anden opgave”, fortæller direktør for virksomheden KloiMøller, Nikolaj Møller Nielsen, idet han henviser til Kasper Søe Luckow, der er IKT-ph.d.-studerende fra Aalborg Universitet.\nBegge deltog i Brains Business’ BrainMatch-konference den 27. marts 2012 i Aalborg Kongres & Kultur Center, og i den uforpligtende samtale med direktøren gav Kasper Søe Luckow sit bud på, hvordan hans forskning kan hjælpe KloiMøller til at øge sit potentiale.\n”Jeg står i BrainMatch-databasen. Men det var faktisk Berit Brendborg fra Brains Business, der spurgte mig, om jeg ville mødes med Nikolaj Møller Nielsen i dag”, siger Kasper Søe Luckow.\nUnder navnet BrainMatch har BrainsBusiness lanceret Danmarks første interaktive database over IKT-ph.d.-studerende på Aalborg Universitet. Databasen giver et overblik over forskningen i IKT på et sprog, som alle kan forstå og rummer samtidig eksempler på, hvordan erhvervslivet kan bruge den nye forskningsviden.\nMatchmaking sker ikke af sig selv\nBrainsBusiness inviterede alle IKT-virksomheder i Nordjylland til BrainMatch-konferencen og informerede dem samtidig om ph.d.-databasen. Men det er en længere proces at få databasen bragt i spil, konstaterer Berit Brendborg, der er informations- og marketingansvarlig i BrainsBusiness.\n”Vi har haft et telemarketingbureau til at ringe til virksomhederne for at følge op på, om de kunne tænke sig at benytte tilbuddet. Vi har i det hele taget måttet indse, at det hele ikke bare lige sker på en dag. Men vi er meget glade for, at det første solide spadestik er taget. Der er skabt en meget større forståelse for, hvad erhvervslivet kan bruge de ph.d.-studerende og universitetet til, og flere og flere virksomheder er interesserede i at samarbejde. Men det kræver en stor aktiv indsats at facilitere match’ene, da det i hvert fald her i starten ikke sker af sig selv,” siger Berit Brendborg.\nI alt var der 350 deltagere fra både den akademiske, den private og den offentlige verden, og ud over selve match-making’en kunne de i adskillige oplæg høre, hvor IKT-branchen bevæger sig hen. Nogle kom alene for at høre kendisser som blandt andre IKT-verdensnavnet Pranav Mistry fra MIT Media Lab.\nPranav Mistry er designer, ingeniør, opfinder og ph.d.-kandidat, og han viste bl.a., hvordan hans opfindelse af den såkaldte Sixth Sense-teknologi gør det muligt at bruge computere, kameraer, smart phones og tablets uden fysisk at sidde med de teknologiske redskaber i hænderne. Han viste, hvordan man kan tjekke sin mail på væggen, tage billeder med hænderne eller taste telefonnumre i sin håndflade.\nEt andet populært oplæg var med Alfred Biehler, der er såkaldt Search & GEO channel manager hos Google. Han fortalte blandt andet, hvordan Google bruger forskning til at skabe nye markeder.\nDer var desuden masser af oplæg og præsentationer fra såvel universitetsfolk, det offentlige og repræsentanter for erhvervslivet inden for IKT-området, som Nordjylland er førende på. Fælles for mange af oplæggene var, at de lagde vægt på samarbejdet på tværs af offentlige og private organisationer og på, hvordan virksomhederne bruger den nyeste nordjyske forskning.\nDagen igennem kunne man også opleve udstillingen Aalborg University Walk of ICT, som guidede sine gæster gennem IKT-forskningen på en måde, så de kunne se, hvad den konkret kan bruges til.


Huachachina Archives « Verdens Bedste\nHvordan man IKKE skal genoptræne sit knæ\nMin gode ven og rejsebuddy Rasmus Hoeks viser her hvordan man IKKE skal genoptræne sit totalsmadrede knæ.\nSnowboard bindinger kombineret med snebold effekten har aldrig været helt god. Vi er her i Huachachina, Peru og sandboarder (snowboarding i ørkenen) ned af en 50meter høj sandklit i ørkenen.\nUdgivet i 30. august 2010 31. august 2010 Kategorier Peru, UdvekslingTags Ekstremsport, Huachachina, Rasmus Hoeks, Sandboarding, SnowboardingSkriv kommentar til Hvordan man IKKE skal genoptræne sit knæ\nVIP Adgang, gratis champagne og pachanga – Hvordan? Fiesta Lima\nJeg gider ikke, ikke kunne komme ind paa diskoteker. Normalt er jeg sjældent den helt store discofyr, da jeg vaegter sociale interaktioner højere end overdøvende musik – og specielt i Syd- og Mellemamerika hvor de åbenbart er blevet hjernevasket fra barnsben til at høre Pachanga musik 24 timer i døgnet.\nTil de uindviede er Pachanga alt latinamerikansk salsa / reggaeton / trumpet musik. På min sidste rejse prøvede jeg virkelig, at kunne li det. Jeg gik endda så langt som udelukkende at gå i byen i Zona Rosa, Medellin`s Pachanga helvede… men måtte efter 1 måned indse at jeg aldrig nogensinde vil finde plads til Pachanga musikken i mit hjerte og jeg mener stadig at der er et helt specielt sted i helvede for disse musikanter.\nMen nok om min kaerlighed til Pachanga, jeg gider stadig ikke, ikke kunne komme ind paa Lima`s diskoteker. Det har vi normalt heldigvis heller ingen problemer med, os internationale studerende. Vi er så velsignede at vi har en flok “groupies” af lokale peruvianere, der synes folk fra Europa er spændende at hænge med, så de skaffer os paa lister m.v…. Læs mere VIP Adgang, gratis champagne og pachanga – Hvordan? Fiesta Lima\nUdgivet i 26. august 2010 30. august 2010 Kategorier Peru, UdvekslingTags fiesta, hjemmeside, Huachachina, Lima, natteliv, Pachanga, projekt, Sandboarding4 kommentarer til VIP Adgang, gratis champagne og pachanga – Hvordan? Fiesta Lima


Dansk design er populært som aldrig før - My blog\nDevilders marts 3, 2016 0\nDansk design vinder international anerkendelse\nDansk design bliver en større og større del af danskernes bevidsthed. De danske designere vinder mere anerkendelse, og salg af designvarer stiger både i Danmark, men også i udlandet. Folk vil ikke længere nøjes med billige møbler og brugsgenstande, som måske kun holder i nogle få år. Når folk efterspørger designvarer i højere grad, er det fordi at vi er blevet mere kvalitetsbevidste. Design er lig med kvalitet for mange mennesker. Vi har ikke noget i mod at give lidt ekstra for en stol, som man måske kan købe en tilsvarende model for billigere penge et andet sted. Når vi betaler ekstra for designvaren ønsker vi både at købe en vare i god kvalitet, som kan holde i mange år. Men vi sender samtidig et signal til vores omverden. Det er et tegn på prestige og et ønske om anerkendelse fra vores medmennesker. Designvarer er i høj grad et identitets statement, som folk er meget bevidste om, når de køber disse varer.\nDet er ikke kun her i landet, at dansk design bliver mere og mere populært. Danske designere er godt i gang med at sætte vores lille nation på landkortet i de internationale kredse. I lande som USA og England ønsker folk noget anderledes, og samtidig måske mere eksotisk. For dem er dansk design meget eksotisk, da vi har en helt anden design tradition end dem. Denne artikel er blevet til på baggrund af den stigende efterspørgsel på danske designvarer i udlandet. Folk i udlandet vil både have fingrene i de gamle design klassikere fra 40’erne, 50’erne og 60’erne, men de er i høj grad også interesseret i nutidigt design. Det kunne f.eks. være en Frederik Bagger vase. Frederik Bagger er søn af den kendte danske designer Erik Bagger.\nDet klassiske danske design er kendetegnet ved at det har rene linjer, er meget minimalistisk og moderne. Møbler og andre brugsgenstande som tallerkner, vaser og lysestager har et tidløst udtryk, og dette appellerer til mange. Når vi her i Danmark køber designvarer er det i høj grad de meget kendte produkter. Når vi har det stående i vores hjem, er folk ikke i tvivl om at vi har brugt penge på produkterne. Vi søger denne form for anerkendelse. Det er måske en tom form for prestige, men der ligger alligevel et helt klart budskab gemt i disse designvarer. Har man råd til at købe dem, er det nok fordi at man har forholdsvis mange penge. Penge er lig med prestige og derfor har disse varer dette budskab.\nDet skal dog siges, at det selvfølgelig ikke er alle, der tænker på denne måde. Ofte køber folk disse designvarer af den simple grund, at de godt kan lide det visuelle udtryk. Ønsket om prestige er ofte noget underbevidst, der ligger i baghovedet, når vi køber disse produkter. En ting er dog sikkert – det skjulte budskab er der uanset om du har haft det i tankerne eller ej.


Danske Lottes møde med den japanske mamushislange | Ingeniøren\nAf Andreas Laustsen 21. mar 2018 kl. 09:00 0\nMamushi lyder måske som et sødt japansk kælenavn eller som navnet på en mindre farlig pokémon. Men man skal ikke tage fejl! Mamushien er Japans næstfarligste slange og årsagen til, at en dansk ingeniør for to år siden kom ud i en livstruende situation.\nIllustration: K s from ja\nDen japanske mamushi er Japans næstfarligste slange.\nI skrivende stund er jeg på vej til Venom Week i Kingsville, Texas, hvor jeg er så heldig at være blevet indbudt til at fortælle de førende nordamerikanske slangegiftseksperter om min forskning inden for moderne modgifte. Som sædvanligt har mine studerende intensiveret mængden af spørgsmål og tilsendelsen af bibellange dokumenter op til (og under) afrejse, så jeg ikke kommer til at kede mig med det store udvalg af nye filmudgivelser i flyets underholdningssystem på vejen over Atlanten. Jeg kunne godt bruge en slangesnaps eller slangesake lavet på habu…\nDa der desværre ikke serveres slangesnaps eller habuslangesake om bord på flyet, må tankerne i stedet fare over til den japanske slange kaldet mamushi (Gloydius blomhoffii), som jeg indirekte stiftede bekendtskab med for ca. to år siden. På daværende tidspunkt lå der en mail i min indbakke fra medingeniør, Lotte, som uheldigvis havde overset netop en mamushislange i Japan med det resultat, at hun blev bidt og fik sig en ret voldsom oplevelse. Dengang vidste jeg nærmest ingenting om japanske slanger, andet end at de var lange og ikke havde arme eller ben, så jeg måtte ty til lærebøgerne og læse op på tingene.\nOverordnet set havde Lotte et hændelsesforløb, der mindede en del om min tidligere studerende, Martins forløb. Det skulle dog vise sig at være endnu mere alvorligt og tage endnu længere tid at komme sig efter bidet. Nogen dage efter biddet, henvendte Lotte sig og ville gerne vide mere om, hvordan hun skulle forholde sig efter at have modtaget intensiv og livreddende behandling i Japan.\nIllustration: Lotte Bruun Jensen\nLottes fod 2 dage efter biddet. Anklen ville normalt have været synlig, hvis hun ikke var blevet bidt.\nDen japanske mamushi er en hugorm, som faktisk også lever i Kina og Korea. Pga. dens gode kamuflage, er mamushiens jagtstrategi at lægge sig i baghold og angribe, når et byttedyr (typisk gnavere, fugle, insekter og firben) kommer forbi. Den bliver ikke synderligt stor (typisk 45-80 cm), men har en ret potent gift, som indeholder en kompleks blanding af hemotoksiner, vævsødelæggende cytotoksiner og flere slags neurotoksiner, der påvirker nervesystemet. Hvert år er bid fra denne slange derfor skyld i 2-3000 hospitalsindlæggelser og ca. 10 dødsfald i Japan. Typisk kræver et bid fra mamushien 7 dages behandling på hospitalet efterfulgt af en måneds ambulant behandling. Udover alvorlige lokale cytotoksiske effekter og (indre) blødninger har mamushiens bid også givet anledning til nyresvigt, synsforstyrrelser og ufrivillige aborter hos gravide kvinder. Så den må siges at være en ret styg slange. Langtidseffekterne fra dens bid er dog ikke særlig velbeskrevne – i hvert fald ikke på et sprog jeg er i stand til at læse. Derfor kontaktede jeg for nylig Lotte for at høre, hvordan det gik næsten to år efter hendes bid.\nLottes lår 1 uge efter biddet. Der ses tydelig indre blødning.\nDen dag i dag har Lotte det heldigvis godt og mærker ikke så meget til biddet. Men igennem længere tid oplevede hun en række besynderlige ting ved sin krop. Efter at have taget medicin mod for lavt stofskifte i over 18 år, oplevede Lotte i de første seks måneder, at hendes stofskifte steg så meget, at hun måtte trappe voldsomt ned for sin medicin. I dag er hun dog tilbage til sit gamle niveau, hvor hun atter har for lavt stofskifte. I over et år efter biddet havde Lotte ondt i sine led – særligt i hænder og fødder. Dette betød, at hun ikke kunne gå barfodet i sandet ved stranden eller åbne mælkekartoner. Heldigvis er disse ubehageligheder også næsten væk. Sidst men ikke mindst oplevede Lotte, at hun var væsentligt mere syg med småsygdomme, såsom forkølelse, som hun normalt aldrig fik. Da der vides meget lidt om langtidseffekterne af slangebid, kan det være svært at bestemme helt nøjagtigt, hvilke af disse effekter, der direkte kan relateres til slangebiddet, og hvilke (særligt småsygdommene), der måske er tilfældige sammenfald. Der kan dog ikke herske tvivl om, at et bid fra den japanske mamushi er en voldsom affære, der sætter kroppen i yderste alarmberedskab. Det er derfor ikke usandsynligt, at flere af de symptomer, som Lotte oplevede lang tid efter slangebiddet, på en eller anden måde kunne være relateret dertil – om ikke andet som indirekte uspecifikke effekter, fordi kroppen har været igennem så slem en omgang.\nLottes fødder halvanden måned efter biddet. Der ses stadig tydelig hævelse på højre fod.\nLottes alvorlige oplevelse med mamushien er desværre ikke et enestående tilfælde – slet ikke hvis man kigger uden for Danmarks grænser. I hele verden bides rundt regnet 5 millioner mennesker årligt af giftige slanger. Heraf får 2-2,5 millioner en direkte forgiftning. Af disse dør omkring 80-150.000, og yderligere 3-400.000 får permanente skader. Derfor har Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i sommeren 2017 inkluderet slangebid på listen over verdens mest negligerede tropesygdomme. I den forbindelse har jeg været så heldig at blive udnævnt som rådgiver i den WHO arbejdsgruppe, som skal lægge strategien for, hvordan slangebid forhindres og behandles i verden. Jeg ser derfor meget frem til at nå Kingsville. Ikke kun for at udbrede viden om min egen forskning, men også for at lære fra de mange forskere og læger, der har været i feltet en menneskealder længere end jeg selv.


Venlafaxin "Stada" Stada Arzneimittel AG depotkapsler, hårde 37,5 mg, 75 mg og 150 mg\nSe information om Venlafaxin "Stada" på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Venlafaxin "Stada" på pro.medicin.dk.\nhårde depotkapsler 37,5 mg, 75 mg og 150 mg\nVenlafaxin Stada 37,5 mg depotkapsler, hårde\nVenlafaxin Stada 75 mg depotkapsler, hårde\nVenlafaxin Stada 150 mg depotkapsler, hårde\nLægen har ordineret Venlafaxin Stada til dig personligt. Lad derfor være med at give medicinen til andre. Det kan være skadeligt for andre, selvom de har de samme symptomer, som du har.\nDet skal du vide, før du begynder at tage Venlafaxin Stada\nSådan skal du tage Venlafaxin Stada\nVenlafaxin Stada indeholder det aktive stof venlafaxin.\nVenlafaxin Stada er et antidepressivum, som tilhører en gruppe medicin, der kaldes serotonin- og noradrenalin-genoptags-hæmmere (SNRI’er). Det er en gruppe medicin, der anvendes til at behandle depression og andre lidelser, såsom angstlidelser. Det menes, at personer, som er deprimerede og/eller angste, har et lavere niveau af serotonin og noradrenalin i hjernen. Man forstår endnu ikke til bunds, hvordan antidepressiva virker, men de kan hjælpe ved at øge niveauet af serotonin og noradrenalin i hjernen.\nVenlafaxin Stada er en behandling til voksne med depression. Venlafaxin Stada er også en behandling til voksne med følgende angstlidelse: socialfobi (frygt for eller undgåelse af sociale situationer). Det er vigtigt at behandle depression eller angstlidelser, for at du kan få det bedre. Hvis lidelsen ikke behandles, kan det ske, at din lidelse ikke forsvinder, og at den bliver mere alvorlig og vanskeligere at behandle.\nLægen kan have foreskrevet anden anvendelse eller dosering end angivet i denne indlægsseddel Følg altid lægens anvisning og oplysningerne på doseringsetiketten.\n2. Det skal du vide, før du begynder at tage Venlafaxin Stada\nTag ikke Venlafaxin Stada\nhvis du er overfølsom (allergisk) overfor venlafaxin eller et af de øvrige indholdsstoffer i Venlafaxin Stada (angivet i pkt. 6).\nhvis du også tager eller inden for de sidste 14 dage har taget nogen form for medicin, der kaldes irreversible monoamino-oxidase-hæmmere (MAO-hæmmere), som bruges til behandling af depression eller Parkinsons sygdom. Hvis du tager en irreversibel MAO- hæmmer sammen med Venlafaxin Stada, kan det give alvorlige eller endda livstruende bivirkninger. Du skal desuden vente i mindst 7 dage, efter at du er holdt med at tage Venlafaxin Stada, før du tager en MAO-hæmmer (se også afsnittene ”Serotoninsyndrom” og ”Brug af anden medicin”).\nTal med din læge eller apotekspersonalet, før du tager Venlafaxin Stada:\nHvis du tager anden medicin, sammen med Venlafaxin Stada kan det øge risikoen for at udvikle serotoninsyndrom (se afsnittet ”Brug af anden medicin sammen med Venlafaxin Stada”).\nHvis du har problemer med øjnene, som visse typer grøn stær (forhøjet tryk i øjet).\nHvis du har eller har haft højt blodtryk.\nHvis du har tendens til at få blå mærker eller til nemt at bløde (tidligere blødningslidelser), eller hvis du tager anden medicin, der kan øge blødningsrisikoen, f.eks. warfarin (anvendes til at forhindre blodpropper).\nHvis du eller nogen i din familie tidligere har eller har haft mani eller bipolær affektiv sindslidelse (følelse af at være eksalteret eller euforisk).\nVenlafaxin Stada kan medføre en følelse af rastløshed eller manglende evne til at sidde eller stå stille under de første uger af behandlingen. Fortæl det til lægen, hvis det sker for dig.\nTanker om selvmord eller forværring af din depression eller angst\nHvis du har en depression og/eller lider af angst, kan du nogle gange have tanker om at skade dig selv eller begå selvmord. Disse tanker kan blive værre, når du begynder at tage antidepressiva, da det tager tid, før medicinen virker, sædvanligvis omkring 2 uger, men nogle gange længere.\nDu vil være mere tilbøjelig til at tænke sådan:\nhvis du tidligere har haft tanker om at begå selvmord eller gøre skade på dig selv.\nhvis du er et ungt menneske. Oplysninger fra kliniske undersøgelser har vist en øget risiko for selvmordsadfærd hos unge mennesker (under 25 år) med psykiatriske lidelser i behandling med et antidepressivum.\nHvis du har tanker om af skade dig selv eller begå selvmord, skal du straks kontakte din læge eller tage på hospitalet.\nDet kan være, du synes, det er en hjælp at fortælle en i familien eller en nær ven, at du har en depression eller en angstlidelse, og bede dem læse denne indlægsseddel. Du kan eventuelt bede dem om at sige det til dig, hvis de synes, din depression eller angst bliver værre, eller hvis de er bekymrede over ændringer i din opførsel.\nDer er rapporteret om mundtørhed hos 10 % af de patienter, som får venlafaxin. Dette kan forøge risikoen for karies. Du skal derfor være specielt omhyggelig med din tandhygiejne.\nDine blodsukkerværdier kan øges under behandling med Venlafaxin Stada. Det kan derfor være nødvendigt at justere din dosis af diabetesmedicin.\nBrug og unge\nVenlafaxin Stada må normalt ikke anvendes til børn og unge under 18 år. Du skal også vide, at patienter under 18 år har en øget risiko for at få bivirkninger, som selvmordsforsøg, selvmordstanker og fjendtlighed (fortrinsvis aggression, modstridende adfærd og vrede) når de tager denne type lægemidler. Til trods for dette kan din læge vælge at ordinere Venlafaxin Stada til patienter under 18 år, fordi han/hun beslutter, at det er i din interesse. Hvis din læge har ordineret Venlafaxin Stada til en patient under 18 år, og du gerne vil at tale om dette, skal du henvende dig til din læge. I de tilfælde hvor patienten er under 18 år, skal du fortælle det til lægen, hvis nogen af de ovennævnte symptomer udvikler sig eller bliver værre.\nDesuden er der - hvad angår vækst, modenhed samt hjernens og den adfærdsmæssige udvikling - ingen viden om Venlafaxin Stadas sikkerhed hos patienter under 18 år, der tager medicinen over længere tid.\nBrug af anden medicin sammen med Venlafaxin Stada\nDin læge afgør, om du kan tage Venlafaxin Stada sammen med anden medicin.\nDu må ikke begynde på eller holde op med at tage medicin, heller ikke medicin, som ikke er købt på recept, samt naturlægemidler, før du har spurgt din læge eller apotekspersonalet.\nMonoaminooxidasehæmmere, som anvendes til behandling af depression eller Parkinson’s sygdom, må ikke tages med Venlafaxin Stada. Fortæl det til din læge, hvis du har tages disse typer medicin indenfor de sidste 14 dage. (MAO-hæmmere): Se afsnittet ”Det skal du vide, før du begynder at tage Venlafaxin Stada”\nSerotoninsyndrom, en potentielt livstruende tilstand eller Neuroleptisk Malignt Syndrom (NMS)-lignende symptomer (se afsnittet ”Bivirkninger”), kan forekomme ved behandling med Venlafaxin Stada, navnlig når det tages sammen med anden medicin. Eksempler på sådan medicin er bl.a.:\nmedicin med linezolid, et antibiotikum (til behandling af infektioner)\nmedicin med moclobemid, en MAO-hæmmer (til behandling af depression)\nmedicin med tramadol, fentanyl, tapentadol, pethidin eller pentazocin (et smertestillende middel)\nmedicin med methadon (anvendes til behandling af heroinmisbrug elelr stærke smerter)\nmedicin indeholdende metylenblåt (til behandling af høje niveauer af methæmoglobin i blodet)\nprodukter med perikon (også kaldet hypericum perforatum, et naturlægemiddel eller urtemedicin, som bruges til at behandle mild depression)\nantipsykotika (anvendes til behandling af en sygdom med symptomer som at høre, se eller føle ting, som ikke er virkelige, vrangforestillinger, usædvanlig mistænksomhed, tænker ikke rationelt samt tillukkethed)\nRastløshed, hallucinationer, manglende koordination, hurtig puls, forhøjet kropstemperatur, hurtige ændringer i blodtrykket, overaktive reflekser, diarré, koma, kvalme, opkastning.\nSerotoninsyndrom kan i sin mest alvorlige form ligne Neuroleptisk Malignt Syndrom (NMS). Tegn og symptomer på NMS kan omfatte en kombination af feber, hurtig hjerterytme, svedudbrud, alvorlig muskelstivhed, forvirring, øget indhold af muskelenzymer (afgøres ved en blodprøve).\nSøg øjeblikkelig læge, eller tag til det nærmeste hospital eller skadestue, hvis du tror, du er ved at få serotoninsyndrom.\nquinidin, amiodaron, sotalol, dofetilid (anvendes til behandling af unormal hjerterytme)\nthioridazin (se også serotoninsyndrom ovenfor)\nerythromycin eller moxifloxacin (anvendes til behandling af infektioner)\nFølgende medicin kan også indvirke på Venlafaxin Stada og skal bruges med forsigtighed. Det er især vigtigt at nævne det for din læge eller apotekspersonalet, hvis du tager medicin, der indeholder:\nBrug af Venlafaxin Stada sammen med mad, drikke og alkohol\nVenlafaxin Stada skal tages sammen med mad (se afsnit 3 ”Sådan skal du tage Venlafaxin Stada”).\nUndgå at drikke alkohol, mens du tager Venlafaxin Stada.\nDu bør kun tage Venlafaxin Stada efter, at du har talt med din læge om de mulige fordele og mulige risici for dit ufødte barn.\nDu skal straks fortælle det til din læge, hvis du bliver gravid eller har planer om at blive gravid. Du må kun bruge Venlafaxin Stada, efter at du har drøftet de mulige fordele og risici for dit ufødte barn med din læge.\nSørg for, at din jordemor og/eller læge ved, at du tager Venlafaxin Stada. Når medicin, som tilhører lignende lægemidler (SSRI´er), tages under graviditeten, kan risikoen øges for at nyfødte får en alvorlig lidelse, der hedder persistent pulmonal hypertension, som får den nyfødte til at trække vejret hurtigere og være lidt blålig. Disse symptomer begynder oftest indenfor de første 24 timer efter fødslen. Hvis dette sker for din nyfødte, skal du straks kontakte din jordemor og/eller læge.\nHvis du tager dette lægemiddel under graviditet, kan dit barn udover åndedrætsproblemer have an-dre symptomer, når det bliver født, såsom at barnet ikke spiser normalt. Hvis barnet har disse symp-tomer efter fødslen, skal du kontakte din læge eller jordemoder, som vil rådgive dig.\nVenlafaxin Stada går over i modermælken. Der er en risiko for påvirkning af barnet. Du skal derfor diskutere det med din læge, og han/hun vil beslutte, om du bør holde op med at amme eller stoppe behandlingen med Venlafaxin Stada.\nDu må ikke køre bil eller arbejde med værktøj eller maskiner, før du ved, hvordan Venlafaxin Stada påvirker dig.\nVenlafaxin Stada indeholder saccharose, Ponceau 4R (E124) og Sunset yellow FCF (E110)\nDette lægemiddel indeholder saccharose. Kontakt lægen, før du tager denne medicin, hvis lægen har fortalt dig, at du ikke tåler visse sukkerarter.\nVenlafaxin Stada 37,5 mg:\nKapslerne indeholder hjælpestoffet ponceau 4R cochenillerød A (E124), hvilket kan forårsage allergiske reaktioner.\nKapslerne indeholder hjælpestoffet sunset yellow FCF (E110), hvilket kan forårsage allergiske reaktioner.\n3. Sådan skal du tage Venlafaxin Stada\nTag altid Venlafaxin Stada nøjagtigt efter lægens anvisning. Er du i tvivl, så spørg lægen eller på apoteket.\nDen normalt anbefalede startdosis til behandling af depression og socialfobi er 75 mg daglig. Denne dosis kan gradvist øges af lægen, hvis det er nødvendigt, op til en maksimal dosis på 375 mg daglig ved depression. Hvis du er i behandling for panikangst, vil din læge starte med en lavere dosis (37,5 mg) og så gradvis øge dosis. Den maksimale dosis ved socialfobi er 225 mg/dag.\nTag Venlafaxin Stada på omtrent samme tidspunkt hver dag, enten om morgenen eller om aftenen.\nKapslerne skal synkes hele sammen med væske og må ikke åbnes, knuses, tygges eller opløses.\nVenlafaxin Stada skal tages sammen med mad.\nHvis du har lever- eller nyreproblemer, skal du tale med din læge, fordi din Venlafaxin Stada- dosis eventuelt skal ændres.\nDu må ikke holde op med at tage Venlafaxin Stada uden først at tale med din læge (se afsnittet ”Hvis du holder op med at tage Venlafaxin Stada”).\nHvis du har taget for meget Venlafaxin Stada\nKontakt lægen eller apoteket straks, hvis du tager mere Venlafaxin Stada, end du har fået ordineret af lægen.\nSymptomerne på mulig overdosering kan være hurtigt hjerteslag, ændringer i bevidsthedsniveau (varierende fra søvnighed til koma), sløret syn, kramper eller anfald og opkastning.\nHvis du har glemt at tage Venlafaxin Stada\nHvis du glemmer at tage en dosis, skal du tage den hurtigst muligt. Hvis det næsten er tid til næste dosis, skal du dog springe den glemte dosis over og kun tage en enkelt dosis som normalt. Du må ikke tage en dobbeltdosis som erstatning for den glemte dosis. Du må ikke tage mere end den daglige mængde Venlafaxin Stada, som du har fået ordineret, på en dag.\nHvis du holder op med at tage Venlafaxin Stada\nDu må ikke holde op med at tage din behandling eller reducere dosis uden lægens anvisning, heller ikke hvis du har det bedre. Hvis din læge mener, at du ikke længere har brug for Venlafaxin Stada, kan han/hun bede dig reducere din dosis langsomt, før du helt holder op med behandlingen. Det er kendt, at der er opstået bivirkninger, når personer er holdt op med at bruge Venlafaxin Stada, navnlig når de pludseligt er holdt op med Venlafaxin Stada, eller når dosis reduceres for hurtigt. Nogle patienter kan opleve symptomer såsom træthed, svimmelhed, uklarhed, hovedpine, søvnløshed, mareridt, mundtørhed, appetitløshed, kvalme, diarré, nervøsitet, agitation, konfusion, ringen for ørerne, prikken i huden eller sjældent følelse af elektrisk stød, svækkelse, sveden, kramper eller influenza-lignende symptomer.\nDin læge fortæller dig, hvordan du gradvis skal holde op med Venlafaxin Stada-behandlingen. Hvis du oplever et af disse eller andre symptomer, der er generende, skal du bede din læge om råd.\nVenlafaxin Stada kan som al anden medicin give bivirkninger, men ikke alle får bivirkninger.\nTag ikke mere Venlafaxin Stada, hvis der opstår noget af det følgende. Fortæl det straks til lægen, eller tag til nærmeste skadestue.\nHævelse af ansigt, mund, tunge, hals, hænder eller fødder, og/eller forværret kløende udslæt (nældefeber), problemer med at synke eller åndedrætsproblemer. Ring 112.\nKraftigt hududslæt, kløe eller nældefeber (hævede pletter i rød eller bleg hud, der ofte klør).\nTegn og symptomer på serotoninsyndrom, som kan omfatte rastløshed, hallucinationer, tab af koordineringsevne, hurtig hjerterytme, forhøjet kropstemperatur, hurtige ændringer i blodtrykket, overaktive reflekser, diarré, koma, kvalme, opkastning.\nTegn på infektion som feber, kulderystelser, kuldegysning, hovedpine, hedeture, influenza-lignende symptomer. Kan skyldes en blodsygdom, som øger risikoen for infektioner.\nAndre bivirkninger, som du bør informere din læge om, omfatter (frekvensen af disse bivirkninger er inkluderet i listen over ”Andre bivirkninger, der kan forekomme”):\nHoste, hvæsende åndedræt og stakåndethed, som kan opleves sammen med, forhøjet kropstemperatur\nSort afføring eller blod i afføringen\nKløe, gulfarvning af øjne eller mørkfarvet urin, som kan være symptomer på betændelse i leveren (hepatitis)\nHjerteproblemer som hurtig eller uregelmæssig hjerterytme, forhøjet blodtryk\nØjenproblemer som sløret syn, udvidelse af pupillerne\nNerveproblemer som svimmelhed, stikkende og prikkende fornemmelse, bevægelsesforstyrrelser (muskelkramper eller -stivhed), kramper eller anfald\nPsykiatriske problemer, som hyperaktivitet og at du føler dig usædvanlig eksalteret)\nAbstinenser (se punkterne ”Sådan skal du tage Venlafaxin Stada” og ”Hvis du holder op med at tage Venlafaxin Stada”)\nForlænget blødningstid - hvis du skærer dig selv eller kommer til skade, kan det tage længere tid end normalt, før din blødning stopper\nDu skal ikke blive bekymret, hvis du efter at have taget Venlafaxin Stada ser små hvide granulater eller kugler i din afføring. Inden i Venlafaxin Stada kapslerne er spheroider eller små hvide kugler, der indeholder det aktive stof. Disse spherioder er udløst fra kapslerne i fordøjelsessystemet. Når spherioderne løber igennem dit fordøjelsessystem, frigives venlafaxin langsomt. Disse spheriode skaller forbliver uopløste og føres ud af kroppen via afføringen. Derfor, selv om du oplever spherioder i din afføring, er din dosis af lægemidlet optaget af kroppen.\nsøvnbesvær, kvalme, mundtørhed, forstoppelse\nSvedudbrud (inklusive nattesved)\nForvirring, følelse af adskillelse fra dig selv, mangel på orgasme, nedsat libido, ophidselse, nervøsitet, unormale drømme\nSkælven (føler sig rastløs eller har problemer med at sidde eller stå stille), stikkende, smagsforstyrrelser og prikkende fornemmelse, forhøjede muskeltrækninger\nSynsforstyrrelser inklusive sløret syn, udvidede pupiller, manglende evne til at skifte fra fokus på fjerne og nære ting\nHurtig puls (palpitationer)\nForhøjelse af blodtrykket, rødmen\nLet udslet, kløe.\nØget vandladningsfrekvens, ude af stand til at lade vandet, vandladningsbesvær\nUregelmæssig menstruation som øget blødning eller øget, uregelmæssig blødning, unormal ejakulation/orgasme (hos mænd), problemer med at få rejsning (impotens)\nSvaghed (asteni), træthed, kulderystelser\nBesvimelse, ufrivillige muskelbevægelser, nedsat koordination og balance,\nSelvmordstanker og selvmordsadfærd; tanker om selvmord eller om at gøre skade på sig selv er set under behandling med venlafaxin eller lige efter afbrydelse af behandlingen (se punkt 2, Det skal du vide, før du begynder at tage Venlafaxin Stada)\nVenlafaxin Stada kan give bivirkninger, som du måske ikke bemærker, som blodtryksstigninger eller unormal puls, lette ændringer i blodets indhold af leverenzymer, natrium eller kolesterol. I mere sjældne tilfælde kan Venlafaxin Stada reducere funktionen af trombocytter i blodet, hvilket forhøjer risikoen for blå mærker eller blødning. Det kan derfor ske, at din læge vil tage blodprøver fra tid til anden, især hvis du har taget Venlafaxin Stada i lang tid.\nOpbevar Venlafaxin Stada utilgængeligt for børn.\nBrug ikke Venlafaxin Stada efter den udløbsdato, der står på pakningen. Udløbsdatoen (EXP) er den sidste dag i den nævnte måned.\nVenlafaxin Stada indeholder:\nDet aktive stof er venlafaxin.\nHver kapsel indeholder venlafaxinhydrochlorid svarende til henholdsvis 37,5 mg, 75 mg eller 150 mg venlafaxin.\nSukkerkugler (indeholder saccharose)\nDerudover indeholder kapsler med 37,5 mg venlafaxin Ponceau 4R cochenillerød A (E124); kapsler med 75 mg venlafaxin indeholder Sunset yellow FCF (E110) og kapsler med 150 mg venlafaxin indeholder Sunset yellow FCF (E110) og Patent blue V (E131).\nVenlafaxin Stada 37,5 mg depotkapsler, hårde:\nHvidt til råhvidt granulat i en kapsel størrelse ”3” med orange top og gennemsigtig bund.\nVenlafaxin Stada 75 mg depotkapsler, hårde:\nHvidt til råhvidt granulat i en kapsel størrelse ”1” med gul top og gennemsigtig bund.\nVenlafaxin Stada 150 mg depotkapsler, hårde:\nHvidt til råhvidt granulat i en kapsel størrelse ”0” med okker top og gennemsigtig bund.\nVenlafaxin ”Stada” 37,5 mg depotkapsler, hårde:\nBlisterpakning (PVC/aluminium): 7, 10, 14, 20, 28, 30, 50, 56, 98 og 100 kapsler. HDPE-beholder med skruelåg og silicagel-pose (tørremiddel): 50 og 100 kapsler\nVenlafaxin ”Stada” 75 mg depotkapsler, hårde:\nBlisterpakning (PVC/aluminium): 7, 10, 14, 20, 28, 30, 50, 56, 98, 100 og 120 kapsler. HDPE-beholder med skruelåg og silicagel-pose (tørremiddel): 50 og 100 kapsler\nVenlafaxin ”Stada” 150 mg depotkapsler, hårde:\nVenlafaxine EG 37.5 mg capsules met verlengde afgifte, hard\nVenlafaxine EG 75 mg capsules met verlengde afgifte, hard\nVenlafaxine EG 150 mg capsules met verlengde afgifte, hard\nVenlafaxine EG LP 37.5mg, gélule à liberation prolongée\nVenlafaxine EG LP 75mg, gélule à liberation prolongée\nVenlafaxin STADA 37,5 mg retard kemény kapszula\nVenlafaxin STADA 75 mg retard kemény kapszula\nVenlafaxin STADA 150 mg retard kemény kapszula\nVenex XL 37.5 mg prolonged-release capsules\nVenex XL 75 mg prolonged-release capsules\nVenex XL 150 mg prolonged-release capsules\nVenlafaxina Laboratori Eurogenerici 37,5 mg Capsula rigida a rilascio prolungato\nVenlafaxina Laboratori Eurogenerici 75 mg Capsula rigida a rilascio prolungato\nVenlafaxina Laboratori Eurogenerici 150 mg Capsula rigida a rilascio prolungato\nVenlafaxine EG 37,5 mg gélule à libération prolongée\nVenlafaxine EG 75 mg gélule à libération prolongée\nVenlafaxine EG 150 mg gélule à libération prolongée\nVenlafaxine retard CF 37,5 mg, capsules met verlengde afgifte, hard\nVenlafaxine retard CF 75 mg, capsules met verlengde afgifte, hard\nVenlafaxine retard CF 150 mg, capsules met verlengde afgifte, hard\nTifaxin XL 75 mg Prolonged Release Capsules\nTifaxin XL 150 mg Prolonged Release Capsules


Påsketræning for unge sejlere - Dansk Sejlunion\n17. april 2014 16:34 af Henrik Tang\nPåsketræning for unge sejlere\nATK , Talent & Elite , Ungdom\nI påskeferien har flere klubber afviklet camps og træningslejre med stor deltagelse\nEn del sejlere drager traditionelt sydpå for at træne i påsken. Fx er der ofte en del Laser-sejlere, 29’ere og E-joller af sted til koordineret træning sydpå, fortæller Dansk Sejlunions talentudvikler, Jan Christiansen.\nVed siden af de gode træningssamlinger i fx Sydfrankrig og på Gardasøen, har der imidlertid også været gode træningstilbud under de hjemlige himmelstrøg i påskeferien.\nEffektiv træning i Danmark\nJan Christiansen fortæller om Dansk Sejlunions påsketræningslejr i Hellerup Sejlklub:\n”Det er jo altid fedt at komme sydpå og træne i påsken. Men man behøver langt fra at tage sydpå for at kickstarte sæsonen. Vi kan nemt samles til effektiv træning herhjemme, hvor vi kombinerer træningen på vandet med sociale aktiviteter som hockey, opvarmning, fælles spisning og hygge om aftenen.\nPå Dansk Sejlunions påsketræningslejr har jeg kunnet mærke på sejlerne, at de er vilde efter at komme i gang med sæsonen. Og det er min klare fornemmelse, at alle sejlerne har oplevet, at vores dygtige trænerteam er kommet godt omkring hver enkelt sejler på træningslejren. Jeg mener, det er vigtigt, at vi kan levere god træning herhjemme i påsken, så der både er noget for dem, der tager sydpå, og for sejlere, som ikke har den mulighed. Det er også virkelig godt, at flere klubber laver camps og træning i påsken, så der er aktiviteter for unge sejlere tidligt på sæsonen”, slutter Jan Christiansen.\nOver 150 sejlere til påsketræning\nFrederikssund/Marbæk Juniorsejlcenter, Kaløvig Bådelaug, Sejlklubben Køge Bugt og Skive Windsurfing klub er eksempler på klubber, der afvikler camps eller koordineret træning for unge sejlere i påsken.\nMed stor geografisk spredning har den samlede deltagelse i træningslejrene haft en samlet deltagelse på over 150 unge sejlere.\nSe galleri fra påsketræningslejre herunder (opdateres).


Cake speaks louder than words: Kartoffeltimbaler, bønner i tomatsauce og gratineret blomkål\nKartoffeltimbaler, bønner i tomatsauce og gratineret blomkål\nVi spiser ofte karbonader hos mig, fordi det er nemt og hurtigt. Vi plejer at få kogte gulerødder, porrer og blomkål til, men da jeg havde lidt ekstra tid besluttede jeg mig for at lave noget lidt anderledes tilbehør. Opskrifterne passer fint til 4-5 personer.\nKartoffeltimbaler - 12 stk:\nSkræl kartoflerne og riv dem - ikke for grovt- og fordel i 12 muffinforme (gerne silikone). Rør æg, mælk, salt og peber med en gaffel og fordel over de revne kartofler.\nBag ved 200 grader i ca. 30-40 minutter\nGrønne bønner i tomatsauce:\n350 g grønne, optøede bønner\nSkær løget i små tern og svits i lidt olie. Tilsæt hakket eller presset hvidløg og lad det svitse med et par minutter. Tilsæt tomat og bønner og krydr med salt og peber. Skru ned og lad bønnerne simre ca. 30 minutter.\n1/4 tsk stærk sennep\nKom mælk og det halve løg (skåret i 2 kvarte) i en gryde og smuldr laurbærbladet i. Bring mælken til simrepunktet og sluk for varmen. Lad det trække 30 minutter.\nKog imens blomkålen 3-4 minutter i letsaltet vand.\nSi løg og laurbærblad fra mælken og ryst sammen med hvedemelet i en melryster. Hæld blandingen i en gryde, varm op og lad den boble 2 minutter under omrøring. Put sennep og halvdelen af osten i saucen, så den smelter. Krydr med salt og peber. Put de kogte blomkål i saucen og rør forsigtigt rundt, så alle blomkål er dækket af sauce.\nFordel blandingen i et ildfast fad, drys resten af osten hen over og sæt i ovnen 20 minutter ved 200 grader.\nServer alle tre ting med karbonader.\nEtiketter: Aftensmadstilbehør, Kartofler, Kål\nCookies med mørk chokolade\nFyldte spinatpandekager og pastasalat\nSalat med tortelini og kylling\nKartoffeltimbaler, bønner i tomatsauce og gratiner...\nBlomsterbergs sandwichboller med spinat\nCannelloni med oksekød og tomatsauce\nSaftig appelsinkage med sirup\nEn anderledes brunch


Sex & Samfund intensiverer den globale kamp for retten til at bestemme over egen krop | Sex & Samfund\n28.5.2020 08:00:00 CEST | Sex & Samfund\n- Globalt er der en voksende modstand mod fri abort, ligestilling, LGBT+ rettigheder og andre kampe, vi troede var næsten vundet. Men den seneste tids tilbageskridt i Polen, USA, Østafrika og andre dele af verden viser os, hvor vigtigt det er, at vi fortsat er kampklædt og beredt. Det vil jeg gøre alt, hvad jeg kan for at sikre.\nSådan lyder det fra Sex & Samfunds bestyrelsesleder Josephine Obel, der netop er blevet valgt ind som en af i alt 9 repræsentanter fra medlemsorganisationer i den nye globale bestyrelse i International Planned Parenthood Federation, hvor der i alt sidder 15 medlemmer.\nGlobalt er retten til at bestemme over egen krop under pres. Hver fjerde kvinde i udviklingslande med behov for beskyttelse mod uønsket graviditet har ikke adgang til prævention. Graviditet og fødsel er globalt den største dødsårsag blandt unge piger på 15-19 år, og mere end 800 kvinder dør dagligt af graviditetsrelaterede årsager.\nDet er de kæmpe udfordringer, Josephine Obel skal være med til at finde løsninger på, når hun skal sidde med i den øverste bestyrelse af International Planned Parenthood Federation, som er den internationale føderation, som Sex & Samfund er medlem af.\nIPPF har i alt 132 medlemsorganisationer, der arbejder i 143 lande, og er dermed den største globale civilsamfundsorganisation, der kæmper for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, som sikre fødsler, adgang til prævention og abort samt LGBT+ rettigheder.\nFrontløbere på dagsorden\nI Danmark har vi i mange år været frontløbere på denne dagsorden, det fokus skal vi blive ved med at have, forklarer Josephine Obel:\n- Jeg glæder mig meget til at bidrage til IPPFs arbejde med at sikre LGBT+ personers rettigheder og at alle mennesker får adgang til fx prævention, abort og sikre fødsler. Særligt fordi vi lever i en tid, hvor en stærk global civilsamfunds-organisation er et både nødvendigt og centralt bolværk mod de tiltagende angreb på seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder. Netop et styrket IPPF er en af de mekanismer, der er uundværlige, hvis den globale værdikamp om retten til egen krop skal vindes. Jeg glæder mig til at være med i dette arbejde sammen med resten af Sex og Samfund.\nJosephine Obel har de seneste to år fungeret som bestyrelsesleder i Sex & Samfund og er speciallæge i gynækologi og obstetrik samt master i international sundhed. Hun har arbejdet for flere FN-organisationer med udvikling og implementering af SRSR-programmer i Mellemøsten, Stillehavsregionen og Afrika samt som læge og gynækolog i det danske sundhedsvæsen.\nseksualundervisningseksuelle krænkelserseksuel sundhed


Aktionærerne/anpartshaverne er blevet direkte ejere af moderselskabet og ejer kun indirekte det gamle selskab. - PDF\nDownload "Aktionærerne/anpartshaverne er blevet direkte ejere af moderselskabet og ejer kun indirekte det gamle selskab."\n1 Ordbog i selskabsret Aktiebog/aktiebogsfører Fortegnelse over aktierne i selskabet. Selskabets bestyrelse eller en aktiebogsfører fører aktiebogen. Aktiebogen skal ligge på selskabets kontor. Aktiebogen kan føres på papir eller elektronisk. Aktiebrev Dokument, som er bevis for aktier. Det kan udstedes i papir eller elektronisk. I stedet for aktiebreve kan aktierne udstedes gennem en værdipapircentral. Aktie- eller anpartsklasser Som udgangspunkt har enhver aktie/ anpart samme ret i selskabet. Hvis nogle aktier fx skal give ret til ekstra stemmer, må man lave en opdeling i aktieklasser. Aktieklasserne skal fremgå af vedtægterne. Det skal endvidere fremgå af vedtægterne, hvad forskellen er på de enkelte aktieklasser. Aktie- eller anpartsombytning Er et skatteretligt udtryk, som ikke findes i selskabslovene. Det betyder, at aktionærerne/anpartshaverne stifter et nyt selskab, hvor de indskyder aktier med en bestemmende indflydelse i et andet selskab som apportindskud. Det nye selskab bliver dermed holdingselskab til det gamle selskab. Aktionærerne/anpartshaverne er blevet direkte ejere af moderselskabet og ejer kun indirekte det gamle selskab. Selskabsretligt set er der tale om en stiftelse af holdingselskabet ved apportindskud. Se koncern og apportindskud. Aktieselskab, A/S Et aktieselskab er kendetegnet ved at skulle have en mindstekapital på kr angivet i dkr. eller euro. Aktionærer hæfter kun med den indskudte kapital. Aktionær, anpartshaver Er dem, der ejer aktier i et A/S eller anparter i et ApS. Aktionær- eller anpartshaveroverenskomst Ejerne (aktionærerne/anpartshaverne) kan lave en indbyrdes aftale om, hvordan de vil bestemme i selskabet. Det er en privat aftale mellem ejerne, der ikke er reguleret i selskabslovene, og som ikke skal indsendes til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Aktionær- eller anpartshaverlån Det er forbudt for ejere, ledelses-medlemmer og nærtstående at låne penge af deres selskab. Der er en undtagelse for moderselskaber.\n2 Aktionærfortegnelse, se Aktiebog Andelsselskab, AMBA Kendes især fra landbrugssektoren. En selskabsform uden selskabskapital, hvor ejerne deltager i driften, og overskuddet fordeles efter ejernes andel i omsætningen. Anmelder Er den fysiske eller juridiske person, som underskriver anmeldelse om selskaber til os. Vedkommende har et selvstændigt ansvar for, at den pågældende har lov til at være anmelder, at de indsendte dokumenter er gyldige, og at indholdet i anmeldelsen er korrekt. Enhver person kan være anmelder, uanset evt. tilknytning til selskabet. Anmeldelseskrav, anmeldelsespligt ApSL og ASL stiller krav om, at en række ændringer i selskabets forhold skal anmeldes til og registreres i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Anpartshaverfortegnelse Er en fortegnelse over selskabets anpartshavere. Anpartshaverfortegnelsen føres af selskabets ledelsesorgan og skal ligge på selskabets kontor. Oplysningerne fremgår ikke af nogen offentlige registre. Anpartshavermøde Er et alternativ til generalforsamlingen i et ApS. Anpartshavermøde er et sted, hvor ejerne også træffer beslutninger om selskabet. Anpartshavermøder er lettere at afholde end en generalforsamling, fordi det kan indkaldes uden eller med kort varsel. Anpartsselskab, ApS Et anpartsselskab er kendetegnet ved en kapital på mindst kr. angivet i dkk eller euro. Anpartshaverne hæfter kun med den indskudte kapital. Apportindskud Når der ved en stiftelse eller en kapitalforhøjelse ikke indbetales et pengebeløb, men i stedet indskydes værdigenstande eller en igangværende virksomhed. Aktier og andre værdipapirer er også værdigenstande. Bestyrelse/ bestyrelsesmedlemmer Et A/S skal have en bestyrelse der består af mindst 3 personer. Antallet af bestyrelsesmedlemmer skal stå i vedtægterne. Det kan være et præcist antal eller angivelsen kan være et interval, eksempelvis 4-6 eller 5-9 medlemmer. Bestyrelsen bliver valgt af generalforsamlingen, og bestyrelsen ansætter direktørerne. Et ApS kan som hovedregel selv vælge i sine vedtægter, om det vil have en bestyrelse, og hvor mange medlemmer, der skal være. Dog skal der i et ApS være en bestyrelse, hvis medarbejderne i selskabet eller koncernen har valgt medarbejderrepræsentanter.\n3 Bestående virksomhed/igangværende virksomhed Et udtryk der bruges ved apportindskud, se dette. Når den indskudte værdi fx er en enkeltmands-virksomhed med varelager, kunder, tilgodehavender, leverandørgæld og alt det andet, som hører med i driften, så er der tale om indskud af bestående virksomhed. Betalingserklæring Se opløsning ved erklæring Børsnoteret, børsnotering Kun A/S kan være børsnoteret. Dette indebærer, at selskabets aktier eller andre værdipapirer optages til handel på en børs eller andet reguleret marked. Bortset fra ved selve børsnoteringen og ved kapitaludvidelser tjener selskabet ikke penge, når dets værdipapirer handles. Nogle regler i ASL gælder kun børsnoterede selskaber. Direktion/direktører I A/S skal bestyrelsen ansætte 1-3 direktører, medmindre vedtægterne kræver flere. I ApS bestemmer vedtægterne, hvordan ledelsen skal være, men typisk vælger anpartshaverne en direktør, som står for al ledelse i selskabet, da et anpartsselskab ofte er et enmandsselskab. Egenkapital Egenkapitalen er den værdi, der er i selskabet, hvis al gæld/ lån blev tilbagebetalt. Man kan også sige, at egenkapialen = selskabskapital underskud/ + overskud og frie reserver. Egenkapitalen er f.eks. selskabsretligt relevant for kapitaltab, se dette. Egne aktier, egne anparter Når selskabet selv køber aktier/ anparter i deres eget selskab. Der er særlige krav og en maksimumgrænse på køb af 10 % af selskabets kapital. Et ApS må ikke erhverve egne anparter. Elektronisk kommunikation og generalforsamling Det er muligt at vælge, at et selskab kan/ skal kommunikere elektronisk i stedet for, at der skal ske fremsendelse på papir eller der skal ske fremmøde. Eneaktionær, eneanpartshaver Selvom der kun er én ejer af selskabet, så gælder der de samme regler om beslutningsprocesserne, krav om kapital m.v. stadig. Der er nogle særlige skriftlighedskrav for aftaler mellem et selskab og dets eneejer. Erhvervsankenævnet De fleste af styrelsens afgørelser kan indbringes for Erhvervsankenævnet. Klageren skal betale en afgift. Nævnet behandler også klager fra andre styrelser under Økonomi- og Erhvervsministeriet samt Rejsegarantifonden.\n4 EØFG, europæisk økonomisk firmagruppe En slags grænseoverskridende I/S er. Der er meget få, og reglerne er beskrevet i en særlig lov. Filial Ligesom et selskab kan have drift på mange adresser i sit hjemland (fabrikker, butikker osv.), kan selskabet også have drift i udlandet. Selskabsretligt skal E&S ikke have noget at vide, når et dansk selskab åbner en ny afdeling et sted i Danmark. Men vi skal have besked, når et udenlandsk selskab vil have en filial her. Filialen skal anmeldes til registrering. For afgrænsning af filial og afdeling, se E&S vejledning om oprettelse af filial af udenlandske selskaber på styrelsens hjemmeside. Finansielle virksomheder Ofte drives banker, forsikringsselskaber, investeringsforeninger m.v. i selskabsform. De bliver så omfattet både af vores regler og regler fra Finanstilsynet. Fond (erhvervsdrivende) En fond er i modsætning til A/S er og Aps er selvejende. Da fonden ikke har nogen ejerkreds og derfor heller ingen generalforsamling, påser Fondsmyndigheden (typisk E&S), at fondens formål og lovgivningen overholdes. Erhvervsdrivende fonde er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde (LEF) og skal bl.a. have en mindstekapital på kr. Fondsforhøjelse, fondsemission Fondsemission er en kapitalforhøjelse, hvor der ikke kommer flere penge ind i selskabet, men hvor aktionærer/anpartshaverne kommer til at eje flere aktier/anparter nominelt. Selskabet flytter et beløb fra frie reserver/ overskud over til selskabs-kapitalen. Egenkapitalen er altså uændret. Sådanne aktier/ anparter hedder fondsaktier/ fondsanparter. Forkøbsret Det er valgfrit at have regler om forkøbsret. Forkøbsret betyder, at aktionæren/ anpartshaveren ikke frit kan sælge sine aktier/ anparter til en anden, men først skal tilbyde dem til en bestemt gruppe/ person. Regler om forkøbsret skal optages i vedtægterne for at være selskabsretligt gyldige. Formål I selskabets vedtægter skal være angivet, hvad selskabet må beskæftige sig med. Formålet skal være afgrænset, men kan dog formuleres ganske bredt, f.eks. handel, industri og anden dermed i forbindelse stående virksomhed. Spørgsmål om, hvorvidt en beslutning er i strid med formålet i vedtægterne, afgøres af domstolene\n5 Forretningsorden Det er et krav til bestyrelsen i et A/S at lave en forretningsorden for arbejdet. Det er typisk retningslinier for møder, referater, arbejdsdeling osv. For børsnoterede og statslige A/S er er der direkte en liste i loven over, hvilke punkter der som minimum skal være med i forretningsordenen. Andre selskaber kan bruge disse bestemmelser til inspiration. Frie reserver Den del af egenkapitalen, som selskabet kan råde over. Er der kapitaltab, og derfor ingen frie reserver, kan selskabet ikke udbetale penge til ejerne (udbytte m.v.) Fusion Når et eller flere selskaber ophører ved at blive lagt sammen med et eller flere selskaber Fusion sker i 2 skridt først laver selskabernes ledelse en fusionsplan, så skal der gå et stykke tid, inden ejerne/ ledelsen kan beslutte at gennemføre fusionen i overensstemmelse med planen. Generalforsamling Det forum, hvor aktionærer/ anpartshavere kan træffe beslutninger om selskabet. Generalforsamlingen godkender årsregnskabet, træffer beslutning om alle vedtægtsændringer og andre store beslutninger som omdannelse eller ophør ved fusion eller spaltning. I A/S er der en række regler om indkaldelse, og om hvem der må, hvad på generalforsamlingen. Genoptagelse Når et selskab er sendt til skifteretten til tvangsopløsning, kan E&S kan ikke trække sagen tilbage, det er skifteretten, der bestemmer over sagen. Den eneste mulighed, for at selskabet kan fortsætte sin aktivitet, er ved at følge reglerne om genoptagelse. Loven indeholder frister og dokumentationskrav, der ikke kan fraviges. OBS Særlig vejledning på hjemmesiden Granskning En bestemt slags undersøgelse af selskabets drift m.v., som der er regler for i selskabslovene. Granskning besluttes enten af et flertal eller et mindretal af aktionærerne/ anpartshaverne, men er sjældent brugt i praksis. Gældskonvertering Gældskonvertering er en kapitalforhøjelse, der sker ved tegning, se dette. En kreditor lader selskabet slippe for at betale sin gæld mod at vedkommende får aktier/ anparter i selskabet. Der overflyttes altså et beløb fra fremmedkapitalen til egenkapitalen, men den samlede passivside på balancen er uændret.\n6 Hjemsted I vedtægterne skal stå, hvilken kommune selskabet har hovedkontor i. Hvis selskabet flytter kommune, skal generalforsamlingen vedtage en ændring af vedtægterne. Beslutning om adresseændring indenfor kommunen kan træffes af bestyrelsen. Indløsningspligt Når selskabet eller en anden aktionær/anpartshaver kan kræve, at man sælger sine aktier/ anparter. Indløsningsret Hvis nogen kan kræve, at en aktionær/ anpartshaver skal købe vedkommendes aktier/ anparter er der tale om indløsningsret. Insiderhandel Når nogen udnytter en fortrolig viden om et selskab. Insiderviden er ikke selskabsretligt reguleret, men der er regler i Finanstilsynets lov om værdipapirhandel. Interessentskab, I/S Når 2 eller flere personer driver virksomhed sammen (enkeltmænd i fællesskab). Der er altså ikke tale om et selskab. Hvis alle deltagerne er Aktie- eller anpartsselskaber, skal I/S et registreres hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen efter lov om visse erhvervsdrivende virksomheder. Kapitalberedskab Et selskabs ledelse har en forpligtelse til altid at sørge for, at selskabets har det fornødne kapitalberedskab. Det vil sige, at der til enhver tid skal være tilstrækkelige midler i selskabet til at finansiere bl.a. driften, forpligtelser overfor kreditorer og samarbejdspartnere samt nødvendige investeringer. Kapitalforhøjelse Når man forhøjer selskabskapitalen. Der er 4 hovedformer, hvor der sker tegning, se dette: 1) Kontantforhøjelse, 2) Apport, 3) Gældskonvertering. 4) Konvertering af konvertible gældsbreve Derudover er der 5) Fondsemission. Se mere under de enkelte emner. Kapitalnedsættelse Når man sænker selskabskapitalen. Der er 4 former: 1) Nedsættelse til udbetaling 2) Nedsættelse til særlig fond (dvs til fri reserve se dette). 3) Nedsættelse til dækning af underskud. 4) Amortisation.\n7 Nedsættelserne 1) og 2) skal ske med først en beslutning, der offentliggøres (tidligere proklama ), og først efter udløb af en frist fra offentliggørelsen kan beslutningen gennemføres. Dette gælder dog ikke, hvis kapitalen straks forhøjes med et tilsvarende beløb. Nedsættelse 3) og 4) kan besluttes uden forudgående offentliggørelse hos E&S. Ved kapitalnedsættelse må man ikke gå under kr for A/S og kr. for ApS. Kapitaltab Når egenkapitalen kun er 50 % eller mindre af den selskabskapital, som er angivet i vedtægterne. Bestyrelsen i A/S eller det øverste ledelsesorgan i ApS skal sørge for at afholde generalforsamling, hvor situationen overvejes. Komplementarselskab Hvis et selskab stiftes med det eneste formål at være komplementar i et kommanditselskab, typisk et ApS. Skal være registreret inden det kan stifte et K/S. Koncern Et moderselskab er et selskab, som via en besiddelse af aktier/ anparter på en eller anden måde har afgørende indflydelse på et andet selskab. Tilsammen udgør mødre og døtre en koncern. Holdingselskab er ikke et selskabsretligt udtryk. OBS - I Årsregnskabsloven er koncerndefinitionen lidt anderledes end efter selskabslovene, jf. årsregnskabsloven bilag 1 B. Konkurs, konkursdekret, konkursbo Når et selskab ikke kan betale sine kreditorer til tiden, kan der indgives konkursbegæring til skifteretten. Hvis retten er enig, afsiger den konkursdekretet. Selskabet får tilføjet under konkurs til sit navn. Selskabet er nu et konkursbo, som ledes af en udpeget konkursbestyrer kurator. Erhvervs- og Selskabsstyrelsen kan se datoen for konkursen, men alle spørgsmål om, hvad der sker med pengene, skal til kurator. De fleste regler om konkurs findes i konkursloven, der hører under Justitsministeriet Kommanditselskab, K/S Når 2 eller flere personer driver virksomhed sammen, men kun den ene/ ikke dem alle hæfter personligt som en enkeltperson. Dem, der hæfter, betegnes komplementarer. Dem, der ikke hæfter, betegnes kommanditister.\n8 Hvis alle komplementarer er aktie- eller anpartsselskaber, skal K/S et registreres hos os efter lov om visse erhvervsdrivende virksomheder. Konvertible obligationer Långiveren får allerede ved låneaftalen en ret til senere at kunne ombytte sit tilgodehavende med aktier/ anparter altså en slags forhåndslovning på, at en kapitalforhøjelse ved gældskonvertering er mulig. Kurs Ved tegning af aktier/ anparter (se dette) og ved kapitalnedsættelse kan der tales om kurs. Det er fordi, der kan være forskel på størrelsen af det beløb, man ændrer i vedtægterne, og det beløb, man indbetaler/ udbetaler. Kurs er en % beregning, men angives uden %. Dvs kurs 100 er, når beløbsændringen i vedtægterne og i den virkelige verden er helt ens. Sagt med andre ord så svarer kursen til prisen for en aktie, hvis størrelse er 100 kr. Overkurs er, når det virkelige beløb er højere end ændringen i vedtægterne. Underkurs er, når det virkelige beløb er lavere end ændringen i vedtægterne. Det er forbudt at tegne og indbetale til underkurs, men det er muligt at kapitalnedsætte til underkurs, dog ikke kurs 0. Både størrelsen af vedtægtsændringen og kursen skal oplyses til E&S, så der er offentlighed omkring det beløb, der reelt er blevet indbetalt til selskabet. Likvidation Fuldstændig opløsning af selskabet. Ved generalforsamlingens beslutning om, at selskabet skal træde i likvidation, udpeges en likvidator, som overtager al ledelse. Der udarbejdes ikke mere regnskab ved likvidationsstart, kun ved afslutningen af likvidationen, og, hvis der afsluttes en regnskabsperiode inden afslutningen. Ved afslutning af likvidation udloddes de resterende midler til aktionærer/anpartshavere. Ejerne hæfter ikke, hvis der dukker gæld op efter afsluttet likvidation. Se også under reassumption. Medarbejderaktier/ -anparter m.v. Der gælder særligt lempelige krav ved beslutning kapitalforhøjelser, hvor der nyudstedes aktier/ anparter til medarbejdere Der er særlige skattemæssige regler for medarbejderaktier. Medarbejderrepræsentation Selskaber, som i 3 år i gennemsnit har haft 35 ansatte, er omfattet af reglerne om medarbejderrepræsentation i bestyrelsen. For ApS er bliver der altså pligt til at have en bestyrelse, når de er omfattet af disse regler.\n9 Der er tilsvarende regler om repræsentation i moderselskabets bestyrelse i en koncern. Der er udstedt bekendtgørelser om selskabsrepræsentation og om koncernrepræsentation, se hjemmesiden Navn på selskabet Anpartsselskaber skal hedde ApS og andre selskaber må ikke hedde det. Det samme gælder A/S og aktieselskaber. Selve navnet skal være individuelt. Man får ikke en rettighed til navnet ved at blive registreret hos os. En domstol kan bestemme, at andre har bedre ret, og at navnet må ændres. Et selskab kan kun have et navn, men godt flere binavne. Fra og med binavn nr. 6 skal betales kr. pr. navn i ApS og A/S. Aktieselskaber og anpartsselskaber kan også have binavne, dvs. ekstranavne, som selskabet også kan drive virksomhed under. Ved anvendelse af binavnet, skal hovednavnet tilføjes i parentes. Omdannelse Når et selskab skifter fra én selskabsform til en anden, uden at der sker opløsning af selskabet. Når der er lovhjemmel til omdannelsen kan den ske med universalsuccession, dvs. tvunget debitorskifte uden krav om samtykke. Selskabsretlig er der kun hjemmel til omdannelse mellem virksomhedsformerne A/S, ApS, AMBA, P/S Hvis en enkeltmand eller et I/S vil være ApS, er der tale om en stiftelse med indskud af bestående virksomhed, se for apport. Opløsning ved erklæring En forenklet opløsningsmetode. Ejerne skal alle underskrive betalingserklæringen om, at al gæld er betalt. De skal også indhente en erklæring fra SKAT om, at der ikke er krav vedrørende selskabet. Ejerne hæfter, hvis der dukker gæld op efter opløsningen, modsat likvidation, hvor ejerne ikke hæfter, efter at selskabet er opløst. I dag er denne opløsningsmåde mulig både for aktieselskaber og anpartsselskaber og virksomheder med begrænset ansvar omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder. Overtagelsestilbud Der er særlige regler i aktieselskabsloven, når nogen ikke bare vil købe en aktiepost, men helt overtage et børsnoteret aktieselskab. Der er også regler om overtagelse i den finansielle lovgivning - Værdipapirhandelsloven.\n10 Partnerselskab, P/S Partnerselskabet kaldes også er kommanditaktieselskab. Et partnerselskab er et kommanditselskab, hvor de begrænset hæftendes (kommanditisternes) indskud er fuldt indbetalt ved stiftelsen. Tegningen sker i aktier, og selskabstypen er omfattet af aktieselskabsloven. Se også under kommanditselskab. Proklama En opfordring til kreditorerne om at melde sig. Relevant ved fusion, spaltning, likvidation og visse kapitalnedsættelser. Tidligere kom proklama i Statstidende, men i dag sker offentliggørelsen i E&S informationssystem. Prospekt Når aktier udbydes til offentligheden, for at folk skal tegne aktier (se tegning), skal der samtidig være en beskrivelse af selskabet m.v. Det krav fremgår af Finanstilsynets værdipapirhandelslov. E&S offentliggørelse af prospektet koster kr. Se også bekendtgørelse om Erhvervs- og Selskabsstyrelsens offentliggørelse af prospekter ved første offentlige udbud af visse værdipapirer Protokollat Betyder bare referat, som regel af generalforsamling. Skal indsendes som bevis på, at en beslutning er blevet truffet på lovlig vis, og kravene i vedtægter/ lov er opfyldt. Reassumption Genoptagelse af et selskab, der er blevet opløst eller hævet, typisk fordi selskabet efterfølgende modtager aktiver. Selskabet kan i så fald genoptages, indtil midlerne er fordelt mellem de aktionærer, der var i selskabet på likvidationstidspunktet. Beslutning om reassumption træffes af skifteretten. Selskabet kan aldrig træde i virksomhed på ny. Regnskabsår Angivelse i vedtægterne af, hvilke 12 måneder årsrapporten hvert år skal omhandle. 1. regnskabsår løber fra stiftelsen. 1. regnskabsår kan vare længere eller kortere end 12 måneder, dog max 18 måneder. Som udgangspunkt starter 1. regnskabsår den datoen stiftelsesdokumentet er underskrevet. Hvis selskabet ved stiftelsen overtager en bestående virksomhed er der mulighed for regnskabsmæssig virkning tilbage i tid. Dette gælder kun, når det indskudte aktiv er selve virksomheden og ikke hvis det er en aktiepost, uanset hvor stor aktieposten er.\n11 Repræsentantskab Et særligt organ, som aktieselskaber i deres vedtægter kan vælge at have. Bruges typisk i banker og andre store virksomheder. Repræsentantskabets medlemmer vælges af generalforsamlingen til at føre tilsyn med bestyrelse og direktion. Hvis der er et repræsentantskab, er det dem, der vælger bestyrelsen. Revision Revision er en kontrol af de af ledelsen afgivne oplysninger. Et selskab skal som udgangspunkt have revideret årsrapporten. Et selskab kan dog på en ordinær generalforsamling fravælge revision, hvis det opfylder to af de tre betingelser i årsregnskabslovens 135 (balance max.1,5 mio. kr., nettoomsætning max. 3 mio. kr. og max 12 ansatte). Det skal fremgå af selskabets årsrapporter, at selskabet har fravalgt revision. Se også revisor. Revisor Revisor er en uafhængig tredjemand (offentlighedens tillidsrepræsentant), der er ansvarlig for at kontrollere ledelsens oplysninger i bl.a. årsrapporten og afgive erklæring herom. Revisor vælges af generalforsamlingen og skal være enten statsautoriseret eller registreret. Selskabet skal anmelde revisor til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, medmindre generalforsamlingen har fravalgt revision. Reserver Et selskab kan have frie og bundne reserver. De frie reserver kan i modsætning til de bundne benyttes til udbetaling af udbytte. De bunde reserver består af fonden for amortiserede aktier, reserven for egne kapitalandele, reserven for opskrivning efter indre værdis metode, alle øvrige opskrivnings- og opreguleringsreserver samt reserver, der er bundne i henhold til vedtægterne. Selskabets reserver, der ikke er bundne, er frie. De frie reserver er således bl.a. beløb, som i selskabets årsrapport er opført som overskud og reserver med fradrag af overført underskud SCE-selskab Det europæiske andelsselskab. Reguleres af fælles europæiske regler (SCE-forordningen), og suppleres af en dansk lov. Forordning nr. 1435/2003 af SCE-loven nr. 454 af 22. maj 2006\n12 SE-selskab Det europæiske aktieselskab. Reguleres af fælles europæiske regler (SEforordningen), og suppleres af en dansk lov. Forordning nr. 2157/2001 af SE-loven nr. 363 af 19. maj 2004 Selskabskapital En fælles betegnelse for det, der hedder aktiekapital i A/S og anpartskapital i ApS. Selskabskapitalen skal være til stede hos selskabet senest, når stiftelsen bliver anmeldt til E&S. Det samme gælder ved kapitalforhøjelser, hvor forhøjelsesbeløbet inkl. evt. overkurs skal være til stede (se også kurs). Udover disse tidspunkter er selskabs-kapitalen bare et tal i vedtægterne og en post i regnskabet (se egenkapital). Selskabskapitalen kan benyttes til investeringer, men ledelsen skal være opmærksom på, at der er et forsvarligt kapitalberedskab - Se nærmere herom under kapitalberedskab. Selvfinansiering Når man køber aktierne/ anparterne i et selskab, er det forbudt at bruge selskabets penge til at finansiere købet. Simultanstiftelse Når selskabet stiftes ved at alle aktier tegnes på generalforsamlingen. Når alle godkendte aktietegnere er enige, kan generalforsamlingen afholdes uden forudgående indkaldelse. Dette sker altid i anpartsselskaber og er i praksis også den mest almindelige måde at stifte et aktieselskab på. Skuffeselskab Et ApS eller A/S, som stiftes udelukkende med salg for øje. Der er altså ikke umiddelbart tænkt, at den første ledelse skal drive virksomhed. Driften kommer først, når skuffeselskabet er videresolgt. Selskabet skal stadig aflevere regnskab hvert år. Spaltning Når et selskab overdrager en del af sin virksomhed, uden at selskabet får noget for det. Til gengæld får selskabets ejere et vederlag enten aktier/ anparter i det/de modtagende selskab(e-r) eller kontanter/ værdier. Kan være en kombination. Spaltning sker i 2 skridt først laver selskabet ledelse en spaltningsplan og revisor skal lave en erklæring om, at kreditorerne i de involverede selskaber ikke stilles ringere. Tidligst 4 uger fra spaltningsplanen kan ejerne beslutte at gennemføre spaltningen i overensstemmelse med planen.\n13 Stemmeret, stemmedifferentiering Som udgangspunktet har hver aktie/ anpart en stemme på generalforsamlingen. Men det er muligt i vedtægterne at lave aktie-/anpartsklasser med forskellig stemmevægt. (stemmedifferentiering). ApS må have stemmeløse anparter. Indehaverne har ret til at deltage på generalforsamlingen, men må ikke stemme. A/S har fra 1974 haft forbud mod stemmeløse aktier. Forholdet mellem klasserne må max. være (1-10), sådan at en klasse f.eks. har 1 stemme pr. aktie og den anden 10 stemmer pr. aktie. På generalforsamlingen træffes beslutninger som udgangspunkt med almindeligt flertal. Vedtægtsændringer kræver dog 2/3-flertal og meget indgribende ændringer kræver endnu højere flertal. Der er specielle regler om flertalstyperne. Stiftelse Et selskab stiftes ved underskrivelse af stiftelsesdokumentet. Aktieselskaber skal derefter konstitueres på en stiftende generalforsamling. Indtil selskabet er registreret, har selskabet ikke retsevne. I denne periode skal selskabets navn tilføjes under stiftelse og de, der har lavet aftaler på vegne af selskabet, hæfter for pligterne indtil registreringen, hvor selskabet overtager forpligtelsen Stiftelsesdokument Stiftelsesdokumentet skal mindst indeholde oplysning om stifterne, tegningskursen, frister for tegning og indbetaling af aktierne, tiden inden den konstituerende generalforsamling, om hvordan indkaldelse hertil skal ske, samt om afholdelse af stiftelsesomkostningerne Selskabet overtager kun pligter, som fremgår af stiftelsesdokumentet eller er indgået i selskabets navn efter den konstituerende generalforsamling. Stifter En stifter er en fysisk eller juridisk person, der skriver under på stiftelses-dokumentet. Stiftere bliver aldrig slettet fra selskabets historik. Storaktionærfortegnelse Der gælder særlige oplysningskrav for aktionærer med store aktieposter. De skal melde sig til selskabet, og de skal fortælle, hver gang deres aktiepost vokser over/ formindskes forbi 5 % s intervaller op til 50% samt 1/3 og 2/3. (det er ikke længere alle 5 % s grænser, der udløser en meddelelsespligt) Selskabet skal føre en fortegnelse over disse aktionærer. Søsterselskab Begrebet stammer ikke fra det selskabsretlige regelgrundlag, men anvendes når 2 selskaber har samme ejer.\n14 Tegning Den proces, hvor selskabet og aktie- /anpartskøberne indgår aftale om udstedelse af nye aktier mod indskud af kontanter eller andre værdier til selskabet. Der er en række regler om proceduren ved tegning. Tegningsoption Selskabets generalforsamling kan beslutte at udstede bindende løfter om, at modtagerne senere kan tegne aktier, typisk til en på forhånd aftalt pris. Selskabsretligt er der tale om, at generalforsamlingen træffer en forhåndsbeslutning om en evt. kapitalforhøjelse. Generalforsamlingen kan også give bemyndigelse til bestyrelsen herom. Tegningsret, tegningsregel Retten til at forpligte selskabet. Hvis ikke andet er fastsat kan enhver i ledelsen, (dvs. bestyrelse eller direktion) tegne selskabet. Dette kan være indskrænket i vedtægterne med en tegningsregel om, at selskabet kun kan tegnes af flere medlemmer af ledelsen i forening eller af et eller flere medlemmer hver for sig eller i forening. Den samlede bestyrelse skal dog altid kunne tegne selskabet. Der må ikke være særskilte tegningsregler for særlige områder, f.eks. køb/salg af fast ejendom. Tegningsreglen skal registreres i E&S. Tvangsopløsning Når Skifteretten på anmodning fra E&S opløser et selskab. Hvis selskabet ikke har indsendt årsrapport, ikke har en lovlig ledelse og revisor, hvis der er revisionspligt, eller selskabet frivilligt har fastsat, at det skal have en revisor, får selskabet en række advarsler. Derefter oversendes selskabet til tvangsopløsning i Skifteretten. E&S kan ikke trække sagen tilbage. Er selskabet sendt til tvangsopløsning, kan det kun komme i drift igen ved genoptagelse, se dette. Udbetaling til aktionærerne se udbytte og kapitalnedsættelse Udbytte Udbetaling af selskabets overskud til ejerne uden kapitalnedsættelse. Kun de frie reserver må benyttes. (se Reserver) Udbytte kan udloddes på en ordinær eller en ekstraordinær generalforsamling. Generalforsamlingen kan bemyndige bestyrelsen til udbetaling af ekstraordinært udbytte. Dette kan ske allerede ved stiftelsen, men udbetaling af udbyttet kan først ske efter afslutning af første regnskabsår.\n15 Bemyndigelsen skal fremgår af vedtægterne, og der skal udarbejdes en erklæring fra bestyrelsen samt en mellembalance, der skal være gennemgået af revisor, hvis selskabet har revisionspligt. Udbyttegivende gældsbreve Et lån til selskabet, hvor långiver ikke får almindelig rente, men får et beløb, som fastsættes i forhold til selskabets overskud pr. år eller den udbytte udbetaling, der sker til aktionærerne. Generalforsamlingen kan bemyndige bestyrelsen til at træffe beslutning om sådanne gældsbreve Udlodning se udbytte og likvidation Vedtægter Et selskabs individuelle retsgrundlag. I vedtægterne kan generalforsamlingen fastsætte deres egne regler for deres selskab inden for rammerne af loven. Der er mindstekrav til vedtægternes indhold. Vurderingsberetning En erklæring udarbejdet af typisk en revisor for at fastslå, om kapitalen er til stede ved indskud af andre aktiver end kontanter (apportindskud). Der er krav om vurderingsberetning både ved stiftelse og kapitalforhøjelse.


17.03.2016 ægløsning gravid chance dating dk app\nDer er flere ting du kan gøre for at øge chancen for at blive gravid. Kvinder midt i 30'erne har halvt så stor chance for graviditet pr. måned, som da de var i Mangler: dating  app. Mænds g punkt chance for graviditet ved ægløsning FRA ÆGLØSNING TIL MENSTRUATION HILLERØD, Ægløsning lige før menstruation sugar dating danmark. KVINDERS LIGESTILLING DANSKE DATING APP. Disse navne har størst sandsynlighed for at blive gravide i LÆS OGSÅ: Dansk dating - app skubber singler ud i at mødes i virkeligheden.\nSender: Ægløsning gravid chance dating dk app\nHvordan får man større barm hvordan kan man blive gravid I vores afdeling i Odense modtaget mange hilsner besøgende anmelde hvis mener overtræder regler annoncer mailven. Men brugen af prævention mindskes til et lille, fertilt vindue under ægløsningens varighed på seks dage. Men Natural Cycles er imidlertid blevet markedsført og nu også godkendt som en decideret præventionsapp. Ja, handler om sex — tantrasex se nyeste ledige lejeboliger danmark. Et par dage efter ægløsningen stiger temperaturen i kvindens krop med 0,5 grader. Mine nipples er blevet større og blødere.\nBrystvorter svensk datingside 147\nProfeterne i evighedsfjorden Hørsholm Peter bruhn jepsen gratis dating sites\nApp 'en måler, hvornår kvinden har ægløsning og altså har størst risiko for at blive gravid. Og det er ikke noget nyt i sig selv. Flere apps har i et Mangler: dating. Disse navne har størst sandsynlighed for at blive gravide i LÆS OGSÅ: Dansk dating - app skubber singler ud i at mødes i virkeligheden. Sædafgang badoo dating dk, Hvornår har man størst chance for at blive GRAVIDITET KØN DATING APP DANSK, Her er C- ont Log ind Log.


Høneballehaven på Samsø: Julepause\nVelkommen i Høneballehaven\nMed dette dejlige billede, som er taget af vores dygtige lokale fotograf Erik Kai Schou, vil jeg ønske jer alle en rigtig glædelig jul. Rosens Hus - øens gamle rådhus\nFru Høneballe tager en pause i hvert fald til d. 27.12.\nVi tager nemlig til Fyn for at holde jul med Arthur og resten af familien.\nI skal dog ikke snydes for rhodo billeder af den grund.\nglæder jeg mig rigtig meget til at se med flere blomster end den ene som var i i år\nR. Guyens Peking blomstrede overdådigt i 2013, den stod forkert og blev flyttet hen til R. Brigitte, mon ikke de to farver passer bedre sammen. I år var der kun en enkelt blomst i den\nved siden af står den fantastiske R. velour, se på alle knopperne, det bliver et herligt flor\nogså de nye skud er flotte, den er ret ny i haven, så der er ikke set blomster endnu.\nstår i stenbedet\ni stenbedet står også R. Grønlandicum\nog den løvfældende R. Irene Koster\nmed det smukkeste efterårsløv\nDer stod også to små krybende rhodoer R. Campylogynum\nog R. Sargentianum, desværre er denne her død i tørken i sommer, den er ellers smuk. Købt på et plantemarked, jeg må se, om jeg kan finde en ny.\npå den ene side af pavillionen er gravet et bed til R. Split up, den er jeg spændt på, den har ikke blomstret endnu, den er helt ny i haven.\ni staudebedet står R. Pfauenauge\nog R. Späthlese, som I nok kan regne ud, blomstrer denne sent\nI forlængelse af staudebedet er der lavet et lille stenbed\nher gror R. Blaue Donau\nmidt i bedet mellem disse to har jeg plantet en af de nye roser\nResten af rhodoerne gemmer jeg til efter jul\ni stedet kommer der lidt forårs og sommerbilleder fra haven\nSnart er der blomstrende rhodoer og roser i vores haver igen\nfor ikke at tale om tulipaner\nI ønskes alle en rigtig glædelig jul fra fru Høneballe :)\nEr du træt og julestresset så tag en billedtur i Høneballehaven.\nPosted by Høneballehaven at mandag, december 22, 2014\nAnonym 22. december 2014 kl. 11.37\nTak, Lisbeth! Og glædelig jul til dig og dine!\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.49\nTak for det Nana og i lige måde\nTim Skovrup 22. december 2014 kl. 11.43\ntakker Lisbeth og go' tur og glædelig jul til dig og din familie...\nTak for det og i lige måde Tim\nCasa Rosen- en Kolonihaveblog 22. december 2014 kl. 11.53\nRigtig god Jul med familien Lisbeth og tak for dine altid så flotte billeder og søde måde at være på.☺ hils Bent og så høres vi ved igen når juletravlheden har lagt sig.\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.50\nTak lige måde Linda\nJeg skal nok hilse Bent - ja vi høres ved inden længe.\nGitte 22. december 2014 kl. 13.08\nDu ønskes en glædelig jul med Arthur og hans familie. Tak for de mange dejlige billeder.\nTak for det Gitte - jeg glæder mig.\nSelv tak og god jul til jer også\nAnne Rasmussen 22. december 2014 kl. 13.21\nOpdagede lige at dagens indlæg var lidt tidlig på den. Tænkte nok at du snart holdt juleferie. Det blir helt sikkert en fantastisk jul den første med Arthur :-) Og så kan han vel være med til at danse om juletræet allerede i år.\nDet første billede mangler kun lidt sne så vil det da være det perfekte julekort.\nPerfekt er også alle de skønne forårs og sommerbilleder. Tak for turen. Må den tid hurtigt komme igen :-)\nDu og Bent ønskes en rigtig glædelig\njul og må I have nogle fantastiske dage sammen med familien her på Fyn.\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.53\nJeg syntes, at vi skulle være lidt tidligere på den i dag, så de travle når at få set billederne.\nJa den første jul med Arthur, det glæder jeg mig til. Jeg tror bestemt, at han skal danse med om juletræet, han går vist meget nu.\nJa der mangler lidt sne ved Rosens hus, men ellers er det flot.\nSelv tak - inden vi ser os til, er det forår igen.\nJette 22. december 2014 kl. 13.49\nHej Lisbeth Skønne billeder du viser..............hvor bliver det skønt når alting blomstre igen.\nRigtig god julepause og nyd julen hos familien på Fyn.\nJeg ønsker dig og Bent en rigtig dejlig jul Knus Jette\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.55\nTak skal du have - ja nu går det den rigtige vej, så vi snart kan se den slags i haven igen.\nDu kan tro jeg vil nyde både pause og familien på Fyn.\nTak i lige måde til dig og din familie\nTak for alle de dejlige billeder. Dine hvide valmuer er helt vidunderlige.\nDu og Bent og Jeres familie ønskes en rigtig glædelig Jul.\nSelv tak. Ja de hvide valmuer er smukke.\nOgså glædelig jul til dig og John.\nKærlig hilsen Bent og Lisbeth\nwww.AnettesFlora.com 22. december 2014 kl. 15.25\n1000 tak også en rigtig glædelig jul til dig og dine.\nPS Arthur er bare så skøn:-)\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.56\nJa Arthur er skøn, jeg glæder mig til at se ham igen.\nMarit 22. december 2014 kl. 15.51\nGledelig jul til deg og din familie, Lisbeth!\nVi "snakkes" etter jul.\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.57\nJa vi "snakkes" efter jul\nFrk. Anemone 22. december 2014 kl. 16.25\nGlædelig jul til dig og Bent, vi ønsker jer en skøn juleferie med Arthur og familien.\nKnus, Ulla & Malcolm\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.58\nTak i lige måde Ulla og Malcolm\nDet skal nok blive dejligt at se Arthur og familien igen.\nLinda Borg 22. december 2014 kl. 16.25\nTak for de skønne sommerbilleder fra din fantastiske have :) Inden vi får set os om er det forår igen med solskin og milde vinde - der er meget at se frem til! I ønskes en rigtig glædelig jul - er sikker på, at Arthur bliver nydt til fulde - han er bare så kær :)\nHåber ikke, at der er for meget blæst på overfarten!\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 18.59\nSelv tak - ja det er dejligt med sommerbilleder. Du har ret tiden går så hurtigt, det varer ikke længe, inden vi få solskin igen. Nu skal vi over og nyde Arthur, det bliver dejligt.\nDe har vist skruet lidt ned for vinden.\nLisbeth (countryliv) 22. december 2014 kl. 17.53\nRigtig glædelig jul ønskes du og din familie, det bliver nok en dejlig fest med lille Arthur som midpunkt :-)\nMon ikke dine rhododendron glæder sig over regnen og den milde vinter?\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 19.01\nJa det kan da kun blive en dejlig fest med sådan en lille gut som midtpunkt.\nRhodoerne er så fyldt med knopper, så det er helt utroligt, det må være fordi de glæder sig over regnen og den milde vinter.\nKarsten F 22. december 2014 kl. 19.22\nRhododendron sargentianum er lækker - den kan jeg godt forstå du vil have igen - især den hvide ligesom den du havde er flot!\nDu må have en afslappet blogpause og en god jul:)\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 20.01\nJa R. Sargentianum er lækker, jeg vil tro, jeg kan få den igen på et plantemarked, jeg vil da prøve.\nJo tak for det og god afslappende jul til dig også :)\nAnonym 22. december 2014 kl. 19.23\nGod ide med juleferie, jeg vil ønske jer en glædelig jul samt et godt nytår og tak for alle de smukke billeder du har glædet os med i 2014.\nDet er flotte billeder du viser også i dag, R. Guyens Peking, er dog helt vidunderlig, (synes jeg).\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 20.04\nJa nu må der lidt juleferie til, der er alligevel ikke så mange, som har tid til at læse med. Selv tak der kommer en masse billeder igen efter jul og i 2015, tak fordi du følger med og flittigt kommenterer.\nGodt du kan lide R. Guyens Peking, jeg håber også at blive glad for den, i 2013 stod den ved en lilla Lavendeltraum, det var ikke godt.\nTak for det og du må også have det godt\nFra frø til blomst 22. december 2014 kl. 19.31\nGlædelig jul til dig og din familie Lisbeth :-)\nTak i lige måde Gitte :)\nLønbæk Planteskole 22. december 2014 kl. 20.39\nEn glædelig fest til jer også. Dine billeder giver en så meget energi tilbage, at julen flyver forbi, så vi kan komme i forårstanker.\nHeldigvis er der plantemesse i Odense 6-7 jan. så vi kan se nyheder og mere alm. havecenter-ting.\nJeg har fået nyt kamera, som jeg er ved at lære at kende. Det kan tage billeder i regnvejr!!!! En god ting i disse tider:o)\nHilsen fra os begge til Bent også.\nHøneballehaven 22. december 2014 kl. 22.51\nJa sådanne sommerbilleder er gode at se på her midt i det grå og regnfulde.\nGod idé med et kamera, som kan tage billeder i regnvejr :) håber også det kan i solskin.\nSå er det allerede tid til plantemesse igen, det er tidligt i år.\nfra Bent og mig\nmarie 22. december 2014 kl. 20.47\nGod jul til jer begge to.\nBirgitte 22. december 2014 kl. 21.08\nHej Lisbeth. Du ønskes også en rigtig glædelig jul.\nPlantebegejstring 23. december 2014 kl. 09.12\nKære Lisbeth. Nyd nu en velfortjent skrivepause og kys babykinder hele julen:0) Rigtig skøn jul til hele din familie ønskes du herfra.\nEn stor portion varme julehilsner fra Katinka\nHøneballehaven 23. december 2014 kl. 09.24\nHvor dejligt med en lille julehilsen fra dig.\nDu kan tro, jeg vil nyde skrivepausen og babykinderne i julen :)\nbloggernefa 23. december 2014 kl. 19.15\nTak for en superdejlig rundtur. Nu er det tid til at samle familie og venner og bare nyde, tænde stearinlys, og bare råhygge. Mange tak for et dejligt år hvor vi har kigget med i hinandens haver.\nHøneballehaven 26. december 2014 kl. 16.34\nSelv tak og tak fordi du gav dig tid til at kigge indenfor. Julen har været ren råhygge. Selv tak ja det har været et dejligt haveår.\nSussi.Sussinghurst 23. december 2014 kl. 19.26\nDu må ha en rigtig dejlig jul sammen med din familie.\nHøneballehaven 26. december 2014 kl. 16.35\nUnknown 23. december 2014 kl. 22.27\nKære Lisbeth Rigtig glædelig jul til dig og din familie :-)\nTak for det Tina :)\nUnknown 24. december 2014 kl. 08.55\nTak og i lige måde Lisbeth:-) Du har sandelig også fortjent en lille blogpause, en mere flittig blogger end dig skal man lede længe efter. Jeg glæder mig til at følge din smukke have i det nye haveår:-)\nHøneballehaven 26. december 2014 kl. 16.36\nTak for det Bente, ja men jeg har da også savnet bloggene, så det varer ikke længe, inden der kommer nye billeder.\nhavenmedhunden 24. december 2014 kl. 13.04\nGlædelig jul og rigtig god tur til fyn.\nTak for det Heike - vi have en fin tur til Fyn\nAnette Krogh Pedersen 24. december 2014 kl. 15.32\nI ønskes en rigtig glædelig jul på Fyn. Det bliver sjovt med den lille Arthur.\nHøneballehaven 26. december 2014 kl. 16.37\nTak for det Anette, vi havde dejlige dag med familien og lille Arthur.\nGerda 24. december 2014 kl. 16.46\nTak og tak fordi du gør det muligt at tage en billedtur i Høneballehaven. Der er altid smukke motiver og god inspiration. I ønskes også en glædelig jul sammen med Arthur og familie. Han er da en rigtig lille charmetrold.\nHøneballehaven 26. december 2014 kl. 16.38\nSelv tak og tak fordi du kiggede forbi og lagde en kommentar. Arthur er bare dejlig og han var eksemplarisk i julen, vi havde en dejlig jul.


Lazarus af Lars Kepler | Aalborg Bibliotekerne\nIsnende thrillermesterværk fra det populære svenske forfatterpar er en fryd. Syvende bind om kriminalkommissær Joona Linna er nemlig vanvittigt spændende, intenst og grusomt godt komponeret.\nEn række bestialske og uopklarede mordsager på tværs af Europa bringer den svensk-finske kriminalkommissær Joona Linna tilbage i arbejdstøjet. Sporene på gerningsstederne peger umiddelbart ikke i retning af en ensidig bagmand, men da sagens rette sammenhæng går op for kommissæren, flyder der is gennem hans årer. For Joona Linna er ikke i tvivl. Selvom det synes komplet umuligt, peger mordene kun i én retning, og hvert sekund tæller, da en dødsensfarlig menneskejagt går i gang.\nWow for en thriller, wow for et plot, wow for at jeg stadig trækker vejret! Forfatter- og ægteparret bag pseudonymet Lars Kepler, Alexandra og Alexander Ahndoril, sprænger samtlige spændingskurver med denne isnende thriller, hvor Joona Linna er tilbage i formidabel storform.\nGennem syv bind har vi fulgt den sejlivede og barske kriminalkommissær, og for hvert bind er serien bare blevet bedre og bedre. Saga Bauer og chefobducent Nils Åhlén, kaldet Nålen, danner stadig bagtrop for Joona Linna, men særligt Saga Bauer får styrket sin rolle i dette bind. Med skiftende synsvinkler trækker forfatterparret behændigt i trådende og lader tempo og plot smelte sammen med tårnhøj intensitet, der ender i et nervepirrende crescendo.\nForfatterhåndværket er tiptop i orden, og man føler sig tryg i hænderne på Lars Kepler, som ved, hvordan man skruer en stemningsfyldt thriller sammen. Lazarus er skrevet med en nærmest filmisk præcision, der lader scene for scene smelte sammen til et perfekt hele. Den sproglige brug af nutid er billedskabende, skaber liv og dynamik og fastholder læseren i en myrekrybsagtig spænding, som stiger side for side.\nTue finder sig selv, Luna er irriterende og Alice og Eileen udveksler breve\nVi gør status på bogåret 2021 og ser tilbage på de bøger, der gjorde størst indtryk. Her får du Mathias' tre bedste anbefalinger.\nJack Reacher på dybt vand, kvinder fra Bleachley Park og livet i det øde Australien\nVi gør status på bogåret 2021 og ser tilbage på de bøger, der gjorde størst indtryk. Her får du Vibekes tre bedste anbefalinger.\nSøren Ulrik Thomsen, en hårdtarbejdende kvinde og tre generationers historie\nVi gør status på bogåret 2021 og ser tilbage på de bøger, der gjorde størst indtryk. Her får du Mettes tre bedste anbefalinger.


Hvordan kan brugerne hjælpe hinanden med implementering og anvendelse af EPJ? Case om MidtLink og brugerdrevet support community til EPJ | E-sundhedsobservatoriet\nHvordan kan brugerne hjælpe hinanden med implementering og anvendelse af EPJ? Case om MidtLink og brugerdrevet support community til EPJ\nIvan Damborg Jensen\nSundheds-it, Aarhus Universitetshospital\nVi skal gentænke vores processer og mentale modeller for videndeling og samarbejde på hospitaler - brugerne vil gerne hjælpe hinanden og det skaber relationel koordination\nBrugerne vil gerne hjælpe hinanden. Det er en helt naturlig proces som foregår hele tiden. Det nye er at vi kan sætte strøm til og gøre viden aktiv for et større netværk og dermed spare tid og penge\nHvad kan man ellers forestille sig at et brugerdrevet community kan bruges til i e-Sundhed - Arbejdsmiljø, patient empowerment og utilsigtede hændelser er blot nogle af mulighederne. Hvad tror du?\nMidtLink er et socialt netværk som vender op og ned på den måde vi traditionelt tænker på support systemer. MidtLink er en ny måde at tænke samarbejde og videndeling på? MidtLink er stedet hvor brugerne hjælper hinanden med EPJ. MidtLink skaber relationer på kryds og tværs af fagligheder, afdelinger og matrikler.\nIstedet for at ringe til en helpdesk når brugerne på Aarhus Universitetshospital har brug for hjælp med EPJ kan de nu spørge en af deres kolleger istedet på det brugerdrevne support community MidtLink. Der er nemlig en stigende tendens til at brugere (og patienter) i højere grad lytter til mennesker der ligner dem selv.\nIdeen bag MidtLInk handler om at sætte videndeling og samarbejde frit ved at gøre brug af den kollektive intelligens. Fokus er på at aktivere og mobilisere den viden der allerede findes i netværket og øge antallet af værdiskabende relationer. Forskning viser at når man gør det og hjælper hinanden får man markant højere patienttilfredshed, har færre indlæggelser og gladere medarbejdere.\nIndlægget vil præsentere ideen og konceptet bag MidtLInk samt fortælle konkret om anvendelsen på Aarhus Universitetshospital i forbindelse med implementering af EPJ i foråret 2012. Til oktober vil der foreligge flere dugfriske resultater og fortællinger omkring hvordan MidtLink hjælper til support af EPJ i en travl hverdag. Derudover vil indlægget også komme ind på processerne og den utraditionelle måde at lancere MidtLink på. Det er nemlig udfordrende for hospitalerne at tænke samarbejde og videndeling på denne sociale og kollaborative måde, da det medfører et nyt syn på viden og autoriteter.\nSe en kort introduktion til MidtLink her: http://vimeo.com/37723218\nWemind har sammen med AUH udviklet MidtLink, der også bliver taget i anvendelse af flere af regionens hospitaler.


Lynildsmand, som for vort øje er oprindeligt et digt ved Heinrich Steffens' død i 1845. Grundtvig skrev teksten i sine unge, rationalistiske år og den skal derfor ses som et mindedigt over en samtidig åndsperson. L. M. Lindemans melodi er helt i traditionens ånd. Den er oprindeligt skrevet til en anden Grundtvigtekst\nGrundtvigs sang er et mindedigt til Heinrich Steffens\nI november 1802 sad den 19-årige stud.theol. Grundtvig sammen med store dele af den daværende og kommende københavnske kulturelite på Elers Kollegium. De lyttede til Grundtvigs ti år ældre fætter Henrich Steffens. Steffens var mineralog og havde tilbragt flere år ved tyske universiteter, hvor tankerne om verdenssjælen – den besjælede natur – havde grebet ham. Steffens forelæsning var fremmede tanker for Grundtvig, som på dette tidspunkt var dybt præget af en kølig rationalistisk fornuftdyrkelse; og selvom digtet kunne antyde det, så var det ikke Steffens, der forløste Grundtvigs digtersind, som han gjorde det med Oehlenschlägers. Nej, æren for Grundtvigs åndelige vækkelse må tilskrives Constance Steensen-Leth, som han et par år senere skulle blive ulykkelig forelsket i. Digtet er altså ikke selvbiografisk, men udelukkende et mindedigt over en samtidig åndsperson.\nGrundtvig skrev digtet ved Steffens' død\nDigtet er skrevet ved Steffens’ død og første gang trykt den 14. marts 1845 i Berlingske Tidende. Det oprindelige digt med 18 strofer er langt mere personligt og, hvis man er fortrolig med den nordiske mytologi, også klarere i sin opbygning end denne forkortede udgave, som Grundtvig selv foretog til Kösters sangbog i 1865.\nDigtets hyldest til Steffens\nDigtet begynder med et storslået bibelsk billede, hvor Steffens sammenlignes med den engel, der væltede stenen fra graven påskemorgen (Matt 28,2-3). Livsordet - er det Jesus, romantikken eller blot modsætningen til det døde forstandsord, som Grundtvig selv var fanget i? God poesi giver ikke svar, men svarmuligheder.\nStrofe 2-3 beskriver, hvordan ånden nu genfødt i mennesket ”vandrer på isse” og i naturen ”på klippespidse”. Mens disse strofer er tydeligt påvirket af romantikkens stil, er de to næste meget grundtvigske. ”Talen” og ”ordet” har overalt hos Grundtvig en dobbeltbetydning, jf. Joh 1,14.\nVækkelsesbilledet i strofe 5 er storstilet og enkelt. Kun Grundtvig kan så ligetil komme fra ”lig” til ”lærke”. Og vækkelsen virker (strofe 6): Vel er der ikke skrevet meget i Nord, men der er talt et ord og vakt en ånd, der vil leve så længe vi har sprog.\n1. Lynildsmand, som for vort øje\ni det årle morgengry,\nlig en engel fra det høje,\nvælted stenen bort på ny,\nstenen, som i blomsterhaven\nlukked, spærred livsords-graven,\n//: også du sank under muld! ://\n2. Dog, den ånd, som slynged lynet,\nnår det knitrende udfór,\nånden, som genfødte synet,\nsprængte bautasten i Nord,\nvandrer nu igen på isse\nsom på sky og klippespidse,\nklædt i lyn, med kæmpeskridt.\n3. Når det knitrer, når det dønner,\nnår det runger dybt i fjeld,\nnår I lytte, Nordens sønner!\nmuntre end i tidens kvæld;\nmindes, det var ham, der blunder,\nsom i Nord til stort vidunder\nstødte først i Hejmdals lur!\n4. Ja, den fri, den stærke tale\nom, hvad hånden griber ej,\nmed hvad dog fra dybe dale\nbaner sig til stjerner vej:\nordet, som af ånden føres,\nskaber syn, hvor røsten høres,\nvågned, Steffens, her med dig!\n5. Folket sov som lig i kiste,\nkæmper sov som kampesten;\nbrat dog vågned fugl på kviste,\nlærke med i ager-rén,\nstak i sky til vingeprøve,\nsang med lyst for øren døve\nfor hinanden og for dig!\n6. Det skal spørges, du har levet\nsom kun få på denne jord,\nlevet mest, hvor mindst er skrevet,\nlever kongelig i Nord:\ntalt et ord, som aldrig glemmes,\nvakt en ånd, hvis kraft fornemmes,\nmens vi har et modersmål!\n3.1 knitrer, dønner: lyner og tordner\n3.7 Hejmdals lur: Den nordiske gud Heimdal havde et horn, som han skulle blæse i når jætterne – de åndløse – angreb\n5.4 ager-rén: upløjet skel mellem marker\nMelodien er skrevet af Ludvig Mathias Lindeman\nMelodien skyldes Ludvig Mathias Lindeman (1812-1887), norsk komponist, teolog og organist. Han var ansat som organist i Vor Frelsers kirke i Oslo (nu Oslo Domkirke) gennem 47 år, men var mest kendt for sit virke med at samle norsk folkemusik. Som komponist var han aktiv både med folkelige og kirkelige melodier, ikke mindst til Grundtvigs tekster - f.eks. Kirken den er et gammelt hus og O kristelighed.\nDen traditionelle melodi er helt i traditionens ånd\nDenne melodi er oprindelig komponeret til en anden Grundtvigtekst: Kongehånd og folkestemme, men lader sig fint anvende også til Lynildsmand– når man bare gentager sidste linje, så denne får karakter af en slags omkvæd. På trods af punkteringerne, som let kan få en melodi til at virke bastant, bevarer Lindeman et umiskendeligt romantisk præg - ikke mindst i kraft af harmonierne. Melodien er helt i traditionens ånd, med den urklassiske A-A-B form, hvor A-delene modulerer til dominanttonearten C-dur, mens B-delen fører os trygt tilbage til F-dur.\nFakta om Lynildsmand, som for vort øje\nNr. 484 i Højskolesangbogens 18. udgave\nTeksten er skrevet af N.F.S. Grundtvig i 1845 i anledningen af Heinrich Steffens' død. Melodien er skrevet af L. M. Lindeman i 1854.\nForkortet af N.F.S. Grundtvig i 1865.\nLæs om Heinrich Steffens\nLæs artikel om Grundtvig og den uforløste kærlighed\nArtiklen er skrevet af Carsten Oxenvad, melodibeskrivelsen af Erling Lindgren.