Indsigt: Kapitel 4. Økonomisk politik\n4.2 Fiskeripolitik: problemstillinger og udfordringer\n4.3 Privatisering og de hjemmestyreejede selskaber\nI september 2000 blev publikationen "En vision for fremtiden, oplæg til strukturpolitisk handlingsplan" offentliggjort. Heri blev det overordnede mål for fremtidens Grønland formuleret:\nDen strukturpolitiske handlingsplan lægger op til en række reformer af samfundets strukturer med henblik på at skabe grundlag for nye erhvervsaktiviteter, et bredere erhvervsgrundlag og en bedre fungerende økonomi i det hele taget.\nDet er en forudsætning for større selvbærenhed, at økonomien er baseret på en øget markedsorientering, dvs. at det private erhvervslivs betydning i økonomien bliver markant styrket. Hvis målsætningerne i den strukturpolitiske handlingsplan skal realiseres, og velstanden varigt øges, er det nødvendigt med en ambitiøs strukturpolitik.\nDen strukturpolitiske handlingsplan indeholder en række vigtige hovedelementer i en sådan politik, og landsstyret har gennemført eller er ved at gennemføre reformer på en række områder.\nDer er imidlertid risiko for, at de svagere konjunkturudsigter kan føre til, at kortsigtede overvejelser kommer til at blokere for reformprocessen, som af natur er langsigtet. Svaret på lavere rejepriser og andre problemer i fiskeriet er imidlertid ikke at opgive arbejdet med at forbedre strukturerne i økonomien. Tværtimod vil omlægninger af samfundets strukturer, som giver et mere alsidigt erhvervsliv, i et lidt længere perspektiv bidrage til mindre risiko for et økonomisk tilbageslag og styrke landets selvbærenhed.\nI det efterfølgende gives en kort gennemgang af et udpluk af nogle af de (økonomisk set) vigtigste politiske initiativer med henblik på at vurdere, om disse er med til at forbedre strukturerne i økonomien.\nDet er ikke specielt for Grønland, at det på den ene side er nødvendigt at regulere fiskeriet, og at det på den anden side er vanskeligt at gennemføre en samfundsøkonomisk optimal fiskeripolitik.\nNødvendigheden af at regulere fiskeriet følger af, at der ikke er individuel, men kollektiv ret til havet og dets ressourcer. Inden for en 200 miles sømilegrænse er det således Grønland, der har de kollektive rettigheder til havets ressourcer under hensyn til herom indgåede aftaler. Kombinationen af kollektive rettigheder og fri adgang betyder, at den enkelte fisker stort set ikke har økonomiske incitamenter til at tage hensyn til de negative konsekvenser af, at der i dag/ i år fiskes så meget som muligt, da de fremtidige negative konsekvenser heraf også går ud over alle andre i fiskeriet. Dette betyder endvidere, at der i givet fald vil blive overinvesteret og overfisket, hvis der ikke sker en offentlig regulering, og at det kollektive overskud af fiskeressourcen (ressourcerenten) som følge heraf går tabt1. Dette er, inden for den klassiske simple fiskemodels rammer, uddybet i boks 4.2.1\nBoks 4.2.1 Den klassiske simple fiskerimodel\nFigur 4.2.1 illustrerer den klassiske simple fiskerimodel. Figur 4.2.1 viser sammenhængen - den vedvarende eller langsigtede - mellem fangst og indsats i fiskeriet.\n//////Figur 4.2.1 Sammenhæng mellem fangst og indsats\n- den klassiske fiskerimodel\nFigur 4.2.1 viser, at hvis indsatsen er lille i udgangssituationen (I0), vil en ekstra indsats (I1 - I0) øge den langsigtede fangst betydeligt (med F1 - F0). Set fra et biologisk synspunkt er den optimale indsats I*, idet denne indsats giver den største vedvarende fangst F*.\nMed fri adgang til fiskeri bliver indsatsen ikke I* og fangsten ikke F*, men kombinationen af både større indsats og mindre fangst, jf. figur 4.2.2.\nFigur 4.2.2 svarer til figur 4.2.1 bortset fra:\n· at det er værdien af fangsten (pris x mængde), der er afsat på den lodrette akse. Forudsættes udefra givne priser i figur 4.2.2, fås en lignende figur som i 4.2.1,\n· at der indgår en omkostningsfunktion knyttet til indsatsen. Det er her forudsat, at denne er så simpel som mulig, dvs. lineær.\n////// Figur 4.2.2 Sammenhængen mellem værdien af fangst og omkostninger ved indsats\n- den klassiske model\nSå længe omsætningen ligger over omkostningerne ved fiskeri, og der dermed indtjenes en overnormal profit, vil fri adgang betyde, at fiskeriindsatsen vil blive øget ved, at nye går ind og/eller allerede engagerede i fiskeriet øger deres indsats via yderligere investeringer i fiskerikapacitet (det er her forudsat, at omkostningerne også dækker alternativforrentningen af den indsatte fiskerikapacitet). Dette er tilfældet, så længe fiskeriindsatsen ligger under IF. Følgelig vil fri adgang betyde, at indsatsen bliver IF og værdien af fangsten VF svarende til netop omkostningerne ved at opretholde fiskerikapaciteten IF. Dette er klart en dårligere kombination end den biologiske optimale kombination, der igen er mindre samfundsøkonomisk optimal end den økonomiske kombination, der er givet ved kombinationen (IØ, VØ). Den økonomiske løsning er karakteriseret ved, at forskellen mellem værdien af fangsten og omkostningerne ved fangsten maksimeres. Det sker i figur 4.2.2 ved den kombination, hvor en linie parallel med omkostningslinien tangerer omsætningskurven. I dette punkt er de marginale omkostninger netop lig den marginale omsætning.\nDet samfundsøkonomiske afkast eller overskud ved fiskeriet kan altså blive VØ - OØ svarende til den tykt optrukne lodrette linie i figur 4.2.2. Dette svarer til den kollektive værdi af fiskeriressourcen.\nDet følger af analysen i boks 4.2.1, at der er to hovedproblemstillinger i fiskeripolitik:\nhvordan sikres det, at fangstkapaciteten svarer til den samfundsøkonomiske optimale kapacitet (IØ i figur 4.2.2)\nhvordan sikres det, at den kollektive værdi af fiskeriressourcen (ressourcerenten) kommer samfundet til gode.\nI det følgende uddybes det, hvordan der kan reguleres, så fangstkapaciteten svarer til den samfundsøkonomisk optimale kapacitet. Dette sker i afsnit 4.2.1, hvor der dog yderligere inddrages betragtninger, der er en følge af, at fiskeribestanden ikke er en homogen bestand. I afsnit 4.2.2 tages spørgsmål om udnyttelsen af ressourcerenten op til diskussion.\n4.2.1 Fangstintensitet m.v.\nIndividuelle kvoter eller licenser er hovedmidlet til at sikre, at der ikke finder overfiskeri sted. Skal et sådant system være foreneligt med, at fiskeriet bliver så effektivt som muligt med bl.a. en så lille fiskerikapacitet som mulig, skal kvoterne være individuelle og omsættelige. Risikoen for at kvoter koncentreres om et enkelt eller meget få fiskeriselskaber kan dog betyde, at det kan være nødvendigt at fastsætte en øvre grænse for de kvoter, som et fiskeriselskab kan erhverve. Også andre hensyn kan føre til, at et kvotemarked yderligere reguleres, jf. afsnit 4.2.2.\nReguleres fiskeriet, er der et potentielt samfundsøkonomisk overskud knyttet til at udnytte fiskeriressourcen. Dette betyder, at samfundet helt eller delvist kan inddrage den risikofrie del af denne kvote ved at prisfastsætte licenserne - evt. via et auktionssystem. Dette forudsætter naturligvis, at der ikke er private rettigheder til fiskeriressourcen.\nDen klassiske fiskerimodel bygger på, at fiskebestanden er en enkelt homogen bestand, der er uafhængig af andre bestande. Det er ikke tilfældet i praksis. Årgang, køn, art osv. kan variere. Derfor benyttes der - såfremt det er muligt - også en række andre metoder til at sikre, at fiskeriindsatsen koncentreres om de dele af bestanden, der på sigt bidrager til, at det samfundsøkonomiske afkast bliver så stort som muligt.\n/////Maskestørrelser, fiskeririste m.m.\nBestemmelser om maskestørrelser, fiskeririste og øvrige krav til fiskeriredskaber kan eksempelvis bidrage til, at nye årgange, der er mindst værdifulde som fanget, men mest værdifulde for det fremtidige fiskeri, fiskes så lidt som muligt. Sæsonmæssige krav til fiskeriredskaber kan bidrage til, at fangst af bestemte fisk/skaldyr undgås i perioder, hvor de af biologiske grunde er mindre værdifulde.\nMindstemål kan også anvendes til at sikre, at afkastet over tid bliver så stort som muligt. Mindstemål er naturligvis mest effektive, hvis fisk under mindstemål kan overleve at blive fanget.\n/////Fredningsperioder og lukkede områder\nFredningsperioder er også et af de midler, der kan anvendes, hvis værdien af en fiskeart af biologiske grunde er lav i en vis periode af året eller hvis den samlede samfundsøkonomiske værdi (forstået som den tilbagediskonterede værdi) herved bliver større. Det vil typisk ske ved, at der ikke fiskes i gydeperioder.\nLukkede områder, f.eks. gydeområder, er et andet middel til at maksimere den tilbagediskonterede værdi af det samfundsøkonomiske overskud.\n4.2.2 Det samfundsøkonomiske overskud\nDet blev ovenfor anført, at det er vanskeligt at gennemføre en økonomisk optimal fiskeripolitik. Dette skyldes ikke blot, at de faktiske forhold er mere komplicerede end illustreret i den klassiske fiskerimodel. Fiskeripolitikken afgør nemlig også eksplicit (direkte) eller implicit (indirekte), hvem det samfundsøkonomiske overskud tilfalder. Dette forudsætter naturligvis, at fiskeriet reguleres, så der bliver et samfundsøkonomisk overskud på de bestande, hvor et sådant overskud er muligt.\nFra økonomisk hold er hovedsynspunktet, at det samfundsøkonomiske overskud bør inddrages af det offentlige, når dette ikke reducerer effektiviteten i fiskeriet.\nI denne sammenhæng er det vigtigt at forstå, at inddragelse af det samfundsøkonomiske overskud både kan ske eksplicit og implicit.\nRejeafgiften på 3 pct. af værdien af rejerne, der ikke produceres på land, er det eneste middel i den grønlandske fiskeripolitik, der eksplicit inddrager noget af det samfundsøkonomiske overskud. Men implicit inddrages også andele af det samfundsøkonomiske overskud.\nLandingsforpligtelsen for såvel det udenskærs som det indenskærs rejefiskeri - p.t. 15 pct. for det udenskærs fiskeri og 70 pct. for det indenskærs fiskeri - kombineret med fartøjsbegrænsninger i det indenskærs fiskeri lægger således indirekte beslag på noget af det samfundsøkonomiske overskud, med mindre landingerne alligevel ville finde sted.\nAndre eksempler på en implicit beskatning af det samfundsøkonomiske overskud er bemandingsregler.\nHensigten med landingsforpligtelser og bemandingsregler i fiskeripolitikken er først og fremmest at tilvejebringe flere arbejdspladser end ellers i det grønlandske samfund, der ydermere er karakteriseret ved at bestå af en række lokalt meget adskilte økonomier, hvorfor regionalpolitiske betragtninger naturligvis også spiller en meget fremtrædende rolle i den grønlandske politik.\nDa der er mangel på arbejdspladser i Grønland, kan der på kort sigt være argumenter for at subsidiere arbejdspladser. I denne sammenhæng er det derfor vigtigt at være opmærksom på, at det ikke er givet, at det samfundsøkonomiske overskud fra fiskeri skal placeres i arbejdspladser i fiskeriindustrien på land. Principielt bør der gives tilskud til de jobs, der kræver mindst i tilskud pr. arbejdsplads, idet dog hensyn - i hvert fald i en overgangsperiode - bør tages til arbejdsstyrkens sammensætning.\nFor at øge gennemsigtigheden og dermed også opmærksomheden på, at det samfundsøkonomiske overskud fra bl.a. rejefiskeriet og øvrige offentlige midler anvendes så effektivt som muligt til at oprette eller bevare arbejdspladser i land, bør det årligt opgøres, hvor store subsidier der ydes pr. type arbejdsplads - både implicit og eksplicit.\nAt der er mangel på arbejdspladser, og at den traditionelle selvstændighedskultur i fiskeri- og fangererhvervet ønskes bevaret, kan også betragtes som en væsentlig årsag til, at der er begrænsninger på fartøjsstørrelser i det indenskærs fiskeri med heraf følgende implicit beskatning af det samfundsøkonomiske overskud fra rejeressourcen.\nPrisfaldet på rejer og udviklingen af trawlerfiskeriet efter rejer (udenskærs) har imidlertid sat denne politik under pres. Dette kommer aktuelt til udtryk ved, at det især er fra det indenskærs rejefiskeri, at der er stillet krav om garanterede mindstepriser på rejer - landsstyret besluttede i februar 2002, at der for en afgrænset periode indføres midlertidige mindstepriser i det kystnære rejefiskeri.\nFremkomsten af krabbefiskeri betyder også, at mindre både med hertil hørende selveje givetvis har en fremtid - men inden for krabbefiskeriet. Det er derfor vigtigt, at der fastlægges en indbyrdes sammenhængende fiskeripolitik for de forskellige fiskerier, idet dette kan medvirke til, at fiskeripolitikken bliver mere optimal, selv om den også ønskes udformet under andre end fiskeriøkonomiske hensyn.\n4.2.3 Formålet med denne meget indledende analyse\nI den næste rapport fra Det rådgivende udvalg vil de fiskeriøkonomiske sammenhænge yderligere blive analyseret med henblik på at skitsere forslag til en mere optimal fiskeripolitik. Formålet med denne indledende analyse er at bidrage til, at der opnås større indblik i de afgørende elementer i de fiskeriøkonomiske sammenhænge, idet dette er helt afgørende i et samfund, hvor fiskeri betyder så meget.\nPrivatisering af hjemmestyreejede virksomheder vil kunne skabe mere effektivitet og dynamik.\nSom led i forberedelserne af privatiseringen af KNI Pisiffik A/S skete der en tilpasning af virksomhedens struktur, således at:\nbutikkerne i de 6 største byer kunne sælges som en samlet kæde. Byerne er Nuuk, Sisimiut, Qaqortoq, Ilulissat, Aasiaat og Maniitsoq,\nbutikkerne i 4 byer med under 2.000 indbyggere, Nanortalik, Narsaq, Paamiut og Qasigiannguit, er overdraget fra KNI Pisiffik A/S til søsterselskabet KNI Pilersuisoq A/S,\ndele af KNI Pisiffik A/S’ nuværende engroshandel er overdraget til KNI Pilersuisoq A/S og,\nder er indgået en flerårig aftale mellem KNI Pisiffik A/S og KNI Pilersuisoq A/S om blandt andet fælles indkøb.\nMed en sådan konstruktion sikres blandt andet, at den privatiserede del af KNI kommer til at konkurrere med andre private virksomheder i de største byer, hvor der skulle være grundlag for en konkurrencesituation.\nEfter ovenstående tilpasninger blev det besluttet at sælge 51 pct. af aktierne i KNI Pisiffik A/S til den danske supermarkedskæde Dagrofa, at sælge 17 pct. af aktierne til de ledende medarbejdere, mens hjemmestyret beholder 32 pct. af aktierne. Dagrofa, som er en veletableret aktør inden for dagligvarehandel, har således bestemmende indflydelse på driften af virksomheden. Formålet med at give de ledende medarbejdere mulighed for at erhverve en del af aktierne er, at de dermed får et ekstra incitament til fortsat at være ansat i virksomheden og arbejde for, at virksomheden drives effektivt. Hjemmestyret er stadig en betydelig aktionær.\nDet samlede provenu fra privatiseringen af KNI Pisiffik A/S blev ca. 240 mio. kr. Heraf blev 200 mio. kr. anvendt som kapitalindskud i Royal Greenland A/S, mens 40 mio. kr. er overført til Nuka A/S, herunder til datterselskabet Neqi A/S.\nIndskuddet i Royal Greenland kom efter en række år med meget skuffende resultater. For det netop overståede regnskabsår 1.10.2000-30.9.2001 blev underskuddet i Royal Greenland på 286 mio. kr. Før særlige nedskrivninger på anlægsaktiver og fejlslagne IT-investeringer samt øvrige omkostninger af særlig karakter var resultatet et overskud på 1,2 mio. kr. Ultimo regnskabsåret 2000/2001 havde Royal Greenland en gæld på 2,5 mia. kr. Da de finansielle aktiver samtidig var næsten 700 mio. kr., var nettogælden ca. 1,8 mia. kr.\nHenset til de i hvert fald efter 1996 dårlige driftsresultater og selskabets betydelige gæld, hvoraf næsten 1,7 mia. kr. er kortfristet gæld eller dele af langfristet gæld, der forfalder inden for 5 år, må kreditorhensyn antages at have vejet tungt i beslutningen om kapitalindskuddet på 200 mio. kr. Følgelig er der et uheldigt element af konkurrenceforvridning i kapitalindskuddet i Royal Greenland.\nI et fremadrettet perspektiv er det på denne baggrund endnu vigtigere, at selskabet får mulighed for at operere på markedsvilkår uden politiske bindinger i form af samfundspålagte opgaver og lignende, samt at virksomheden gennemfører tilpasninger med henblik på at sikre rentabilitet. Det er ønskeligt, at Royal Greenland A/S redegør for sine fremtidige indtjeningsmuligheder, herunder mulige risici, og sandsynliggør en markedsmæssig forrentning af både kapitalindskuddene og hjemmestyrets øvrige kapital i virksomheden. Hjemmestyret bør i tilknytning hertil fastlægge langsigtede rammer for råvareforsyningen til landbaserede fabrikker inden for rammerne af en langsigtet fiskeripolitik.\nUdvalget har tidligere understreget vigtigheden af, at de hjemmestyreejede selskaber sikres en professionel ledelse. Dette indebærer bl.a., at bestyrelserne i de hjemmestyreejede selskaber i højere grad sammensættes af erhvervsfolk frem for af embedsmænd og politikere. Den ultimative målestok for ledelsen er, at egenkapitalen forrentes så højt, at både alternativforrentning og risiko dækkes, såfremt selskabet i øvrigt opererer under almindelige markedsmæssige vilkår. I perioder, hvor kreditorer finder det berettiget at stille spørgsmålstegn til rentabilitet og evt. soliditet, er det endnu vigtigere, at der sikres en professionel ledelse, som også kreditorerne kan have tillid til.\nFor at øge rentabiliteten i Royal Greenland blev en række underskudsgivende aktiviteter i 1998 skilt ud i virksomheden Nuka A/S. Den 1. juli 1999 overtog hjemmestyret direkte ejerskabet af Nuka. Nuka’s idegrundlag bygger på indhandling, forarbejdning og markedsføring af grønlandske produkter til såvel hjemmemarkedet som eksportmarkeder. På ikke-rentable områder forudsættes det, at der indgås servicekontrakter med hjemmestyret eller andre rekvirenter.\nI regnskabsåret 1998/1999 opnåede Nuka et overskud på ½ mio. kr., mens der var et underskud på 5½ mio. kr. i 1999/2000. Ved regnskabsårets afslutning 30. september 2000 var egenkapitalen faldet fra knap 1 mio. kr. i 1999 til -4,7 mio. kr. Med eksterne långivere må der sikres tiltro til, at renter og afdrag på gæld vil blive betalt. Overførslen af de 40 mio. kr. fra privatiseringen af KNI A/S skal bl.a. ses i dette lys.\nI regnskabsårene 1998/1999 og 1999/2000 ydede hjemmestyret tilskud på hhv. 72 mio. kr. og 86 mio. kr., eller i alt 158 mio. kr., til driften af Nuka via servicekontrakter. Dette skal ses i forhold til, at virksomhedens samlede omsætning var på 177 mio. kr. i perioden. Det vil sige, at tilskuddet fra hjemmestyret var næsten lige så stort som salget af producerede varer. Eller sagt på en anden måde, at Nuka’s produktion måtte sælges til priser, der kun dækkede halvdelen af omkostningerne.\nTilskuddets størrelse kan også ses i forhold til beskæftigelsen. I 1999/2000 var den gennemsnitlige beskæftigelse 343 personer. Det betyder, at det årlige tilskud per ansat i virksomheden i 1999/2000 var på 250.000 kr. Tages også hensyn til jævnlig indhandling fra ca. 1.100 fiskere og fangere og antages helårsbeskæftigelsen af indhandlingen at være 550 årsværk (svarende til halvdelen af de 1.100 fiskere og fangere, der ifølge Nuka jævnligt indhandler til virksomheden), var tilskuddet 96.000 kr. per fuldtidsbeskæftiget på årsbasis.\nAt placere en række underskudsgivende aktiviteter i Nuka, og at lade hjemmestyret yde tilskud til driften af disse gennem servicekontrakter, betyder, at den politiske indflydelse på virksomheden er stor. Denne konstruktion betyder også, at ledelsens incitament til at opnå overskud kan være begrænset, og at virksomheden let bliver meget konserverende, da den netop skal opretholde aktiviteter, selv om de ikke er rentable. Det er med andre ord svært at forestille sig, at resultatet i Nuka A/S vil blive forbedret markant fremover, med mindre Landsstyret opstiller krav om fortsatte resultatforbedringer.\nDet rådgivende udvalg vil - i fortsættelse af anbefalingerne i afsnit 4.2 - foreslå:\nat Nuka i budgetter og regnskaber hvert år opgør de nødvendige driftstilskud pr. arbejdsplads i de forskellige produktioner både ud fra en kortsigtet betragtning (dvs. uden forrentning og afskrivning på kapitalapparatet) og en langsigtet betragtning (dvs. inkl. forrentning og afskrivning på kapitalapparatet),\nat en nødvendig betingelse for at igangsætte nye initiativer bliver, at Nuka fremlægger forudsætningerne for, at et nyt initiativ bliver kommercielt levedygtigt og redegør for de nødvendige årlige tilskud indtil dette sker. Sådanne redegørelser bør også kræves, når igangværende aktiviteter kræver større nyinvesteringer.\nDet er vanskeligt at få konkurrencen til at fungere effektivt i Grønland på grund af mange små markeder og naturlige monopoler. Netop derfor er det særligt vigtigt, at de markedsøkonomiske rammebetingelser er så gode som muligt, og at der samtidig er hensigtsmæssige administrative og lovgivningsmæssige forhold.\nUdvalget har tidligere argumenteret for, at et bedre fungerende Konkurrencenævn er et vigtigt element i denne sammenhæng2. Konkurrencenævnet er begyndt at arbejde mere systematisk end tidligere blandt andet hjulpet af en samarbejdsaftale med Konkurrencestyrelsen i København. Nævnet afholder nu jævnligt møder og har afsagt en række kendelser.\nDesuden har Landstinget besluttet gennem finansloven for 2002 at styrke Konkurrencenævnet. Dels gennem en større bevilling og dels ved, at sekretariatet etableres uden for direktoraterne i hjemmestyret, hvorved en eventuel politisk indflydelse på nævnets arbejde mindskes. Desuden vil sekretariatsbetjeningen af Konkurrencenævnet og Forbrugerrådet blive lagt sammen. Det er dog endnu for tidligt at vurdere, om ændringerne er tilstrækkelige til at sikre, at Konkurrencenævnet fuldt ud kan udfylde sin rolle.\nFor at skabe bedre muligheder for at starte egen virksomhed for personer, der kommer til Grønland, har Landstinget endvidere besluttet at afskaffe kravet om næringsbrev. Fremover er der ikke længere et krav om bopæl i Grønland i de foregående 2 år, men virksomhedens ejer (for aktieselskaber selskabets virkelige ledelse) skal fortsat have bopæl i Grønland for at starte virksomhed.\nOgså på erhvervsfremmeområdet forsøges markedsorienteringen øget gennem bedre rammebetingelser. Det er således besluttet, at en betingelse for hjemmestyrets garantistillelse er, at projekterne ud fra en professionel økonomisk vurdering er fornuftige at gennemføre - i denne vurdering skal blandt andet indgå, om de nødvendige drifts- og ledelsesmæssige kvalifikationer er til stede. Hertil kommer, at der med hensyn til tilskud til produktudvikling sker en ligestilling af turismeerhvervet og de landbaserede erhverv. Med lovændringen følger hjemmestyrets økonomiske engagement i højere grad de private parters økonomiske engagement, idet garantien maksimalt kan udgøre 50 pct. af lånebeløbet. Herudover må lånet have en løbetid på højst 10 år. Med omlægningen har finansieringsstøtten fået mere karakter af en ordning, der giver lettere adgang til risikovillig kapital end nem adgang til kapital uden forpligtelser.\nLønudviklingen er af stor betydning for udviklingen af den samlede økonomi, herunder af mulighederne for, at den kan blive mere bredt funderet. En styrkelse af konkurrenceevnen vil give bedre muligheder for, at der kan skabes nye erhvervsaktiviteter og gøre det lettere for især ufaglærte at få job. Et andet aspekt er, at hvis lønningerne stiger mere end produktiviteten, vil det give sig udslag i højere inflation, hvilket vil udhule værdien af to af hjemmestyrets største indtægtskilder: Bloktilskuddet og overførslerne fra EU.\nHjemmestyret og SIK har indgået overenskomst for perioden april 2001 til april 2003, hvilket resulterede i lønstigninger på 4,3 pct. plus pensionsbidrag på 0,7 pct. over to år. GA har indgået overenskomst med SIK på handels- og kontorområdet - den mangler dog formelt godkendelse af SIK. Resultatet er sammenligneligt med det resultat, der er opnået på det offentlige område.\nOverenskomstforhandlingerne forløber normalt ved, at der først opnås enighed om de offentlige overenskomster, hvorefter overenskomsterne på det private arbejdsmarked forhandles på plads med et resultat, der ligger tæt på resultatet på det offentlige arbejdsmarked. I lyset af den offentlige sektors hidtil store betydning forekommer et sådan forhandlingsforløb ikke overraskende.\nPå lidt længere sigt vil det imidlertid være naturligt, om den private sektor forhandler først. Det vil hermed være den sektor, der er mest udsat for konkurrence udefra, som kommer til at få størst betydning for løndannelsen. En målsætning om en større økonomisk selvbærenhed forudsætter endvidere, at betydningen af den offentlige sektor bliver mindre, og at den private sektor bliver større. Dette taler ligeledes for, at lønniveauet fremover primært fastlægges i den private sektor, under forudsætning af at konkurrencehensynet varetages.\nSet i lyset af risikoen for flaskehalse i den nuværende konjunktursituation og vigtigheden af, at inflationen holdes nede og konkurrenceevnen ikke forringes, anbefaler udvalget fortsat, at der tages initiativ til at opbygge en lønstatistik, der omfatter både det private og det offentlige arbejdsmarked.\nLandsstyret er enige om at fortsætte arbejdet med "Den gode skole". Der er fremlagt forslag om en ny folkeskoleforordning, som er ganske vidtgående. Den indeholder blandt andet:\n10-årigt skoleforløb med 9 obligatoriske klassetrin og et frivilligt.\nMulighed for fleksibel planlægning af skoleåret i fagdelte og tværfaglige forløb.\nStyrkelse af sprogundervisningen, herunder engelsk fra 4. klasse og et tredje fremmedsprog fra 8. klasse.\nIntegration af IT i undervisningen.\nÆndrede evaluerings- og dokumentationsformer.\nEleverne fra 7. klasse og opefter skal følge den gamle forordning, og dermed vil folkeskolens afgangsprøver efter de gældende bestemmelser blive afholdt i endnu nogle år.\nDer lægges op til, at der skal være tid til udvikling af de nye evalueringsformer. Arbejdet med disse evalueringsværktøjer skal blandt andet sikre, at kvaliteten af skolernes ydelser og elevernes faglige udvikling kan vurderes. Det er i den forbindelse afgørende, at eleverne evalueres efter normer og standarder, der kendes andre steder, således at eleverne fortsat umiddelbart har adgang til videre uddannelse uden for Grønland.\nDet er endvidere vigtigt, at disse kvalitetsindikatorer opgøres efter ensartede principper for alle skoler, og at de offentliggøres årligt. Hermed bliver den faktiske udvikling dokumenteret over for alle interesserede, fx forældre og de politiske systemer, og skolens arbejde bliver effektiviseret mest muligt.\nDen videre behandling af forordningen er udsat til Landstingets forårssamling. Efter en eventuel vedtagelse skal den konkrete udmøntning af forordningen ske. Det er således for tidligt på nuværende tidspunkt at vurdere konsekvenserne af forordningen.\nDet er fortsat udvalgets vurdering, at kvaliteten i folkeskolen er helt afgørende for udviklingen af det generelle uddannelsesniveau og dermed for Grønlands langsigtede udviklingsmuligheder. Det er meget vigtigt, at man ved prioriteringerne inden for uddannelsessystemet hele tiden har dette for øje.\nHovedformålet med ensprissystemet er at bidrage til en ensartet levestandard i byer og bygder. Men ensprissystemet bevirker samtidig, at den enkelte forbruger og producent ikke tager højde for de faktiske omkostninger ved forbrug af produkter, som er omfattet af ensprissystemet. Det er udvalgets opfattelse, at det er muligt at erstatte ensprissystemet med et system, som tilgodeser de fordelingsmæssige målsætninger og samtidig bidrager til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne.\nSom første skridt til en ændring af ensprissystemet har Landstinget vedtaget en gradvis afskaffelse af ensfragtafgiften. Konkret betyder det, at ensfragtafgiften på gods til Grønland nedsættes fra 14 til 9,82 pct., mens afgiften på den interne fragt og på fragt ud af Grønland blev afskaffet fra 1. januar 2002. Ensfragtafgiften for søgods til Grønland forventes at blive helt afskaffet fra 1. januar 2003.\nLandsstyret besluttede endvidere i november 2001, at der indføres en ny fragtstruktur pr. 1. januar 2002, så fragtraterne i højere grad afspejler de stedbestemte omkostninger. Konkret sker dette ved, at raten for godshåndteringen skal afspejle de faktiske omkostninger inden for en række specifikke geografiske områder. Inden for hvert område vil håndteringsgebyret således blive det samme for samme type gods, mens gebyret vil være forskelligt fra område til område. Det betyder, at der i hvert område vil være et stærkere incitament til at holde omkostningerne og dermed fragtpriserne nede, ligesom større kunder vil få en økonomisk tilskyndelse til at udnytte containerne bedre.\nSamlet vurderer landsstyret, at ændringerne af ensfragtafgiften resulterer i et provenutab på 30 mio. kr., og at de fleste vil opleve lavere fragtrater. De økonomisk set største områder vil opleve de største fald i priserne. Desuden vil fragtpriserne stige på overstørrelsesgods og temperaturreguleret gods, da disse to godstyper er dyre at håndtere.\nUdvalget lægger fortsat vægt på, at ensprissystemet bliver afviklet, og at eventuel støtte til yderområder ydes med mindre påvirkninger af strukturerne i den samlede økonomi. De vedtagne reformer på søfragtområdet må vurderes at være et vigtigt element i en egentlig ensprisreform.\nHjemmestyret yder store tilskud til såvel opførelse af boliger som til huslejer. Da der ikke er ubegrænsede midler til rådighed til boligformål, har dette resulteret i kødannelser med meget lange ventetider og samfundsmæssige omkostninger i form af blandt andet manglende fleksibilitet på arbejdsmarkedet. Fra politisk side kan man således vælge enten at acceptere boligkøerne eller at acceptere højere egenbetaling gennem øget egenfinansiering af ejer- og andelsboliger samt lavere tilskud til udlejningsboliger.\nLandstinget har taget de første skridt i retning af en mere markedsorienteret husleje. I kapitel 2 findes en nærmere beskrivelse af omlægningen af boligbørnetilskud og boligsikring, som bidrager til en større egenbetaling og til lavere effektive marginalskatter. Herudover omfatter huslejereformen ændringer af beregningen af kapitalafkast og driftsbidrag i huslejefastsættelsen.\nHidtil har lejerne betalt et kapitalafkast på 2,75 pct. af den del af kvadratmeterprisen, der overstiger 6500 kr. på opførelsestidspunktet. Fremover skal kapitalafkastet udgøre 1,5 pct. af hele kvadratmeterprisen. Kapitaludgifter er ganske væsentlige ved boligbyggeri, og det er således helt naturligt, at disse også udgør et vigtigt element af huslejen i udlejningsbyggeri.\nEt kapitalafkast på nominelt 1,5 pct. er lavt og indebærer således stadig et betydeligt subsidieelement. Hertil kommer, at der vil opstå huslejespændinger mellem nyt og ældre/gammelt byggeri, da det må ventes, at kvadratmeterprisen i nyt byggeri løbende vil stige. Disse forhold kan modvirkes ved enten at pristalsregulere afkastgrundlaget eller ved direkte at pristalsregulere afkastet. Formålet hermed er at undgå, at der opstår yderligere huslejespændinger.\nDriftsbidrag er et andet element i huslejen og skal dække faktiske udgifter ved boligernes drift og vedligeholdelse. På lidt længere sigt planlægges, at der i alle boligafdelinger skal fastsættes en driftsstandard for de enkelte boligtyper i det offentlige udlejningsbyggeri. De enkelte boligafdelinger vil herefter have mulighed for at opnå lavere husleje ved at spare eller ved at være mere påpasselige, eller afdelingerne kan vælge at få flere ydelser fra udlejer og betale højere husleje. På denne måde bliver der skabt en større sammenhæng mellem huslejeniveauet og kvaliteten af boligen og ydelserne knyttet til den.\nUdover ændringerne af husleje- og tilskudsberegningerne er der også kommet en åbning for privatisering af boligmassen ved at beboerne får mulighed for at købe udlejningsboliger som andelsboliger. Tiltag af denne type bidrager til større fleksibilitet på boligmarkedet.\nMed en selskabsskattesats på 35 pct. ligger Grønland i den høje ende sammenlignet med de fleste andre steder i verden. Den samlede selskabsbeskatning afhænger dog også af, hvorledes skattegrundlaget bliver opgjort. I den forbindelse spiller afskrivningsreglerne er vigtig rolle. Hidtil har selskaberne haft frie skattemæssige afskrivninger, hvilket har været særdeles gunstigt set fra virksomhedernes side, og samlet set har selskabsbeskatningen været lav sammenlignet med andre lande.\nI et samfund som det grønlandske, hvor der er særligt stort behov for ny erhvervsaktivitet, og hvor man fra politisk side direkte og indirekte støtter en række aktiviteter, kunne man argumentere for, at en lempelig erhvervsbeskatning er en nænsom måde at yde støtte på, som virksomhederne på lige fod kan nyde godt af. Frie afskrivningsregler er imidlertid kun en indirekte metode til at modvirke uhensigtsmæssige strukturer andre steder i økonomien. Det er mere effektivt at tage initiativer, der direkte modvirker strukturproblemerne frem for at forsøge at opnå nogle usikre, indirekte effekter gennem en lempelig erhvervsbeskatning. Fx vil det i det lange løb være et mere effektivt middel mod den lave produktivitet at sætte ind med en styrkelse af grunduddannelserne frem for at nedsætte erhvervsbeskatningen.3\nUd fra en samfundsøkonomisk betragtning kan frie afskrivningsregler føre til et uhensigtsmæssigt investeringsomfang, da det giver virksomhederne et incitament til at investere, når de har overskud. Det ville være bedre, at virksomhederne investerer, når det ud fra driftsøkonomiske overvejelser er rentabelt. Den teoretisk optimale situation er, at de skattemæssige afskrivninger svarer til de økonomiske afskrivninger. Dvs. at et aktiv med en økonomisk levetid på fx 5 år afskrives over 5 år.\nI praksis er det dog kun i begrænset omfang muligt at have forskellige afskrivningsregler for forskellige investeringsgoder. De fleste steder har man derfor én afskrivningssats for maskiner, én for bygninger samt straksafskrivning for mindre anskaffelser.\nFor at reducere virksomhedernes incitamenter til at overinvestere har Landstinget besluttet at begrænse de frie skattemæssige afskrivninger, således at virksomhederne fra indkomståret 2001 årligt kan afskrive indtil:\n5 pct. af anskaffelsessummen for bygninger og installationer,\n10 pct. af anskaffelsessummen for eventuelle skibe og fly,\n30 pct. af den afskrivningsberettigede saldoværdi for øvrige aktiver,\n100 pct. af anskaffelsessummen for driftsmidler, der er anskaffet for 100.000 kr. eller derunder.\nAfskrivningerne kan herudover forøges med et beløb svarende til halvdelen af selskabets overskud før skat. For selskaber med store overskud kan denne regel få ganske stor betydning for størrelsen af afskrivningerne. Da virksomhederne selv kan vælge, hvilken type aktiv der afskrives efter denne regel, må man formode, at de først vil afskrive bygninger og installationer og dernæst, hvis muligt, skibe og fly. Også med de nye regler vil der således være et betydeligt element af straksafskrivning i selskabsbeskatningen.\nDer er opbygget store udskudte skatter som følge af de frie afskrivninger. Når de udskudte skatter senere bliver af en mere acceptabel størrelse, vil landsstyret foreslå, at selskabsskatten generelt bliver sat ned til 30 pct.4\nLandstinget har desuden vedtaget, at selskabsskatten fra 2002 sænkes fra 35 til 30 pct. for selskaber, der arbejder inden for olie- og mineralområdet samt med eksport af is og vand.\nMed de foreslåede ændringer vil selskabsbeskatningen nærme sig beskatningen i en række europæiske lande, hvilket ligger i naturlig forlængelse af den øgede internationalisering, som Grønland oplever i disse år. Selskabsbeskatningen bliver således skærpet med landsstyrets forslag. Men især ordningen med, at afskrivningerne kan forøges med et beløb svarende til halvdelen af selskabets overskud før skat, betyder, at selskabsbeskatningen fortsat må vurderes at være væsentlig mere lempelig end de fleste andre steder, jf. tabel 4.9.1.\n//////Tabel 4.9.1 Hovedtræk af selskabsskattesats og afskrivningsregler i en række lande\nDanmark 32,0 30,0 saldo 30 saldo 25 lineær 5 lineær 5\nSverige 28,0 28,0 saldo 30 lineær 1,5-5\nNorge 28,0 28,0 saldo 20 saldo 4\nFinland 29,0 29,0 saldo 30 saldo 7\nHolland 35,0 35,0 lineær 14 a lineær 2-3\nTyskland 51,6/42,8 39,4 saldo 30 saldo 20 b lineær 4 lineær 3\nFrankrig 36,7 35,3 saldo 20 a lineær 2-5\nStorbritannien 30,0 30,0 saldo 25 lineær 4\nEU-gennemsnit 35,3 33,8 ... ... ... ...\nGrønland 35,0 35,0 c 100 saldo 30 d 100 lineær 5 d\na. Dog ingen faste regler eller afhænger af aktivets levetid.\nb. Eller lineært. Afhænger af aktivets levetid.\nc. 30 pct. for selskaber, der arbejder inden for olie- og mineralområdet samt med eksport af is og vand.\nd. Herudover kan afskrivningerne forøges med et beløb svarende til halvdelen af selskabets overskud før skat.\nKilder: Eftersyn af skattesystemet, Skatteministeriet, 2001, samt landstingslov om indkomstskat.\nMed offentliggørelsen af den strukturpolitiske handlingsplan i september 2000 blev det langsigtede mål for Grønlands økonomi præciseret, og der blev skitseret forslag til realisering af denne målsætning. Siden da er der gennemført strukturpolitiske initiativer. En række af initiativerne er i tråd med nogle af udvalgets tidligere anbefalinger, og udvalget ser således positivt på denne udvikling. Især reformerne med hensyn til privatisering, huslejeområdet, erhvervslovgivning og konkurrencenævn, enspriser samt uddannelse må vurderes at være vigtige skridt i retning af bedre strukturer i økonomien.\nDet er i den sammenhæng vigtigt, at ændringerne får tid til at slå helt igennem, da de fulde virkninger af strukturpolitik først viser sig på lidt længere sigt. Udvalget finder det endvidere afgørende, at arbejdet med strukturreformer videreføres og udvides, da der fortsat er store uudnyttede muligheder for at forbedre strukturen i økonomien.\n1. Denne problemstilling betegnes også "the tragedy of the commons".\n2. Det Rådgivende Udvalg vedrørende Grønlands Økonomi, Den økonomiske udvikling i Grønland, februar 2000.\n3. Grønlands økonomi, marts 2001, Det Rådgivende Udvalg vedrørende Grønlands Økonomi.\n4. En annoncering af, at selskabsskatten vil blive sat ned på et senere tidspunkt, øger virksomhedernes incitament til at udskyde skatten og modvirker således landsstyrets intentioner om at nedbringe de udskudte skatter.


Premiumfunktioner til Outlook.com for Office 365-abonnenter - Outlook\nNyd godt af avanceret beskyttelse mod phishing og malware, undgå reklamer, og få andre premiumfunktioner til din Outlook.com-konto – alt sammen som en del af dit Office 365 Home- eller Office 365 Personal-abonnement.\nAvanceret mailsikkerhed. Som Office 365-abonnent får du udvidede sikkerhedsværktøjer til at beskytte din indbakke mod phishing og malware. <c0>Få mere at vide om avancerede Outlook.com-funktioner til Office 365-abonnenter</c0>.\nMail kryptering.Outlook.com inkluderer kryptering og forhindrer videresendelse af funktioner, der sikrer, at dine fortrolige og personlige oplysninger, du deler via mail, forbliver krypterede og ikke forlader Office 365. Dette er nyttigt, hvis du ikke har tillid til modtagerens mail udbyder for at være sikker. Få mere at vide om krypterede meddelelser her.\nAd-Free-grænseflade.Office 365-abonnenter kan nyde godt af en reklamefri Outlook.com-postkasse. Uden reklamer vil du opleve færre forstyrrelser og hurtigere sideindlæsning.\nStørre lagerplads i postkassen.Office 365-abonnenter får 50 GB maillager som en del af deres abonnement. Du får et maillager på 50 GB til rådighed.\nUnderstøttelse af Premium.Office 365 -abonnementer omfatter Premium kundesupport, så hvis du har brug for at kontakte Microsoft for at få hjælp, får du vores højeste serviceniveau.\nDisse fordele aktiveres automatisk for alle Office 365-abonnenter, der har en Outlook.com-postkasse knyttet til abonnementet. Outlook.com-postkasser har mailadresser, der slutter med @outlook.com, @hotmail.com, @msn.com og @live.com.\nEr du ikke en Office 365 -abonnent? Gå skridtet videre med Outlook.com. Office 365 Home- og Office 365 Personal-abonnenter får alle fordelene samt de seneste versioner af de komplette Office-programmer og -skytjenester. https://products.office.com/compare-all-microsoft-office-products?tab=1&WT.mc_id=PROD_OL-Web_Support_O365NewValue_Upgrade\nHvor meget koster Office 365 ?\nJeg er Office 365-abonnent. Hvordan begynder jeg at bruge disse premiumfunktioner til Outlook.com?\nHvis du tilmeldte dig dit Office 365 Home- eller Office 365 Personal-abonnement med en Outlook.com-mailadresse, der slutter med @outlook.com, @hotmail.com, @live.com eller @msn.com, vil fordelene automatisk blive anvendt. Du behøver ikke at gøre noget.\nJeg har tilmeldt mig mit Office 365-abonnement med en Gmail- eller Yahoo-konto eller en anden konto, som ikke er Outlook.com. Kan jeg stadig få premiumfordelene til Outlook.com?\nMed et Office 365 Home -abonnement kan du dele fordelene med op til 4 andre. Hvis de personer, du deler dine frynsegoder med, har Outlook.com -postkasser, får de ret til at blive fordelene automatisk. Få mere at vide om deling af Office 365 Home-Abonnementsfordele.\nDu kan få flere oplysninger under Avancerede sikkerhedsfunktioner i Outlook.com til Office 365-abonnenter.\nHvad sker der med min Outlook.com-konto, hvis jeg annullerer mit Office 365-abonnement eller lader det udløbe?\nHvis jeg har et kommercielt Office 365-abonnement, f.eks. Office 365 Business Premium, kan jeg så få premiumfunktioner til min Outlook.com-konto?\nNej. Outlook.com er en forbrugertjeneste, så disse fordele gælder kun for Office 365-abonnementer til forbrugere – nærmere bestemt Office 365 Home og Office 365 Personal.


Få skiftet dine låse i 2016 inden det er for sent!\n25. december 2015 LåsesmedGlostrup, låsesmedjapadmin\nNu hvor det nye år snart bliver skudt i gang, er det på tide at gøre noget ved boligens sikkerhed. De fleste hjem har ikke været sikret i 2015, som er et stort problem. For tyvene har nemlig haft fri adgang til de danske boliger og der har derfor været et hav af anmeldelser omkring indbrud. Det kan derfor betale sig at gøre noget ved det hurtigst muligt, da man på den måde undgår at løbe ind i denne slags problemer!\nDe fleste glemmer dog at tænke på alt det praktiske i hverdagen og vender derfor blot det blinde øje til og det er en skam. For hvis man bliver ved med dette, vil man en dag være uheldig og her fortryde, at man ikke gjorde noget ved det før. Det kan derfor betale sig at kontakte en låsesmed i det nye år og få udskiftet alle husets låse, da man på den måde kan føle sig mere sikker. Derudover findes der mange nye metoder inden for sikkerhed og det er bare at drage nytte af dem! Tyvene kender til de gamle systemer og vil derfor nemt kunne bryde ind, hvis du stadig har låse, som er mange år gamle!\nDet vil ligeledes blive meget behageligere at forlade boligen, når man en dag skal rejse, da man ved, at huset er i sikkerhed! Så få kontaktet din lokale låsesmed og få styr på det hele i det nye år.\nHar du husket at gøre noget ved din bolig i Glostrup?\nDe fleste beboere i Glostrup har haft svært ved at komme i kontakt med en låsesmed, da der kun findes en i denne by. En låsesmed har meget at se til generelt og det kan derfor være svært at få fat på en, når der kun findes én i en pågældende by. Glostrup er endda en stor by og der burde derfor være flere. Men der findes ikke mange i disse byer, da mange er til at finde inde i centrum. Det gør dog mange beboere urolige, da de ikke kan få hurtig hjælp på den måde. Der skal altid være låsesmede i nærheden, da man kan få brug for dem, når der har været indbrud. Man er nemlig meget bekymret og nervøs for at tyvene kommer igen og der skal derfor hurtigt nye låse i hele boligen. De fleste tyve kommer ofte tilbage få dage efter og det kan derfor betale sig at være forberedt. Desværre har der været en del oplevelser, hvor der er ringet efter en låsesmed i Glostrup, men den er først dukket op flere dage efter. Det er virkelig foruroligende og det er ikke acceptabelt!\nKøbenhavns Låsesmed er nu også i Glostrup!\nDu kan heldigvis ånde lettet op, da Københavns Låsesmed nu også er at finde i Glostrup! Københavns Låsesmed er meget populær i andre byer grundet den gode service og formidable priser!\nDer vil derfor nu være en låsesmed i Glostrup, som er til at stole på! For Københavns Låsesmed vægter din sikkerhed frem for alt og du vil derfor altid kunne regne med dem. Hvis du ringer efter hjælp, kan du altid regne med at de er der inden for 15-30 minutter, som ikke er en lang ventetid!\nDenne låsesmed i Glostrup vil også kunne hjælpe dig på ingen tid, hvis du ønsker en opdateret tyverisikring. De vægter nemlig også efteruddannelse meget højt, så de altid har en viden inden for de nyeste låse og alarmsystemer. Du vil derfor altid være i trygge hænder med denne låsemed og det er bare at benytte sig af den!\n← Kan jeg få en byggerådgivning i København?\tSommeren er på vej og ligeledes er skybruddene! →


Her Går Det Godt Podcast – Podtail\nDanimarca · Esben Bjerre & Peter Falktoft\n22 gen · Her Går Det Godt\n19 gen · Her Går Det Godt\n15 gen · Her Går Det Godt\n12 gen · Her Går Det Godt\nHer Går Det Godt - 08.01.21\n8 gen · Her Går Det Godt\nJohn Dillermand har ødelagt stemningen på Østerbro, Jes Dorph blev den anden silverback, til at ryge. Der har været noget Trump-demo i Washington som har haft alt, alt for meget fart på og nærmest fik sat ild i Kongressen. Og så orker folk i Gentofte sgu ikke at vente på den vaccine. De vil ha' den NU!\nHer Går Det Godt - 05.01.21\n5 gen · Her Går Det Godt\nVentre fejrer nytåret ved at fyre sin næstformand og Lars Løkke skal heller ikke bede om mere. Det skal Trump til gengæld - helt præcist 11780 stemmer mere i Georgia. Og så ramte coronakrisen for alvor da 7000 mennesker forsøgte at hente nytårsmad på samme tid. Og ugens hund\nHer Går Det Godt - 01.01.21\n1 gen · Her Går Det Godt\nNyt år, samme humør. Vaccinen er kommet - og de gamle bliver stukket, alt er lukket, men heldigvis ka man stadig købe livsfarligt krudt, og vi vender årets julegaver.\nHer Går Det Godt - Julespecial 2020\n24 dic 2020 · Her Går Det Godt\nSå’ det jul igen og corona eller ej, så holder vi juletraditionen i hævd og inviterer Adam Holm på D’Angleterre til en snak om 2020. Og som ethvert juleeventyr kommer vi både forbi Syrien, MeToo og naziarkitektur. God Jul fra Her Går Det Godt\nHer Går Det Godt - 18.12.20\n18 dic 2020 · Her Går Det Godt\nJulebonus til alle. Især TV2. Gaardbo raus, hvidjulsbarometeret er helt i bund, ugens vinder og kinesiske slyngler, nye coronaregler og stormløb på Fisketorvet. Ta' jer nu selv sammen lidt folk!\nHer Går Det Godt - 11.12.20\n11 dic 2020 · Her Går Det Godt\nFuld lockdown - igen. Nu også i København, så nu gælder det. Brexit har endelig en afslutning i sigte, fodboldspillerne i Paris skulle ikke bede om en racistisk fjerdedommer. Ny grøn skattereform med de klassiske undtagelser og så er det stadig dejlig dyrt at købe bil\nHer Går Det Godt - 03.12.20\n3 dic 2020 · Her Går Det Godt\nCorona-nyt, Vanvidssag fra Sverige om en mand på et tæppe, Så har der været en "benene i vejret fest" i Brussels, lidt spion-nyt og en underlødig opfølgning på Gribsskov-sagen\nHer Går Det Godt - 27.11.20\n27 nov 2020 · Her Går Det Godt\nDiego Maradona har sagt farvel og tak, lidt det samme kan man sige om regeringens grønne ambitioner. Nogen har fundet en jerndims i en ørken i USA og så har der været absurd godt humør til noget budgetseminar hos Gribskov kommune\nHer Går Det Godt - 24.11.20\n24 nov 2020 · Her Går Det Godt\nTraktor-demonstrationen blev til virkelighed. Og fiskerne ville af en eller anden grund også være med. Der ligger døde grise i København, Berlingske har bare at betale til den lille havfrue og så skal vi åbenbart også ha drænet noget sump her i Danmark\nHer Går Det Godt - 20.11.20\n20 nov 2020 · Her Går Det Godt\nMink Mogens er ude. Regeringen har måske glemt liiiige at tjekke om man må myrde alle mink. Ugens hund, ugens bolig og ugens vin. Kæmpe ugens-tema og kæmpe skud ud til NETS og alle deres milliarder!\nHer Går Det Godt - 18.11.20\n18 nov 2020 · Her Går Det Godt\nMinkamok, døde eller levende, alle er sure og ingen kan rigtigt finde ud af hvad der skal ske med de mink og dem der plejer at rive huden af dem. Trump orker ikke rigtigt at lade som om han har vundet længere og så er der både ugens hund, jobnyt og dværgnyt\nHer Går Det Godt - 13.11.20\n13 nov 2020 · Her Går Det Godt\nTrump har ikke tænkt sig sådan lige at smutte, Nordjyderne har gang i det helt store mink-holocaust, Mogens Jensen er kommet til at beordre nogle mink myrdet og det måtte han ikke og så er der også lidt Ruslandsnyt\nHer Går Det Godt - 05.11.20\n5 nov 2020 · Her Går Det Godt\nDagen efter dagen derpå. De tæller stadig på livet løs i USA, Trump er lidt i tvivl om der skal tælles igen eller de skal holde op med at tælle. Herhjemme skal alle aflives. Minkene altså. Og så lukker Statsministeren Nordjylland\nHer Går Det Godt - Valgamok optakt\n3 nov 2020 · Her Går Det Godt\nEn lille optakt inden det går VALGAMOK i aften. Men også med lidt total lokal fra Silkeborg, ugens bolig, kødfrie dage i kantinen og gulerødder mod kræft\nHer Går Det Godt - 30.10.20\n30 ott 2020 · Her Går Det Godt\nSpritnytkoncept: Dagens hund, Frank Jensen skal bede om at sige lidt mere, ugens cigaretnyt, hvorfor er Socialdemokratiet så latterlige? Og så skal vi til kapitel 2000 i sagaen: Det er synd for bankerne + ugens vin naturligvis\nHer Går Det Godt - 25.10.20\n25 ott 2020 · Her Går Det Godt\nSå havde vi lige glemt at tage os selv sammen lidt. Nye coronaregler og så lige midt i Disney Sjov. Der er heldigvis også crossfit games, twitter man kan være sur på, nogle ungdomspolitikere som har haft ALT for meget fart på og Børsen der har regnet lidt på cigaretter.


Fra smukke sandstrande til arkæologiske skatte og et spændende natteliv\nMykonos ø er berømt verden over for sine forbløffende smukke sandstrande, arkæologiske vidundere og dens rige historie plus et natteliv, som ingen glemmer.\nDet er en fantastisk kombination af historiske, kosmopolitisk og naturlig invitation til en af de smukkeste græske øer.\nHvid og unik arkitektur med det blotte klippelandskab.\nOplev de spektakulære sandstrande med krystalklart vand og mange caféer, taverner, butikker og gyder.\nDet er Grækenlands mest berømte kosmopolitiske ø og et paradis i hjertet af Kykladerne.\nIfølge mytologien, blev øen dannet af forstenede organer giganter dræbt af Hercules, der tager sit navn fra barnebarn af Apollo.\nTure og ting at gøre på Mykonos