Vandmøller på Tiberen\nFlydende vandmøller ved Ponte Sisto, 1606. Efter tegning af M.Sadeler\nmidtfor i baggrunden: Peterskirkens kuppel\nDe første vandmøller på Tiberen ("i molini sul Tevere" også kaldet "le mole sul Tevere") blev ifølge historikeren Procopius (ca. 500-565 efter Kristus) opsat i 537 under den 18 år lange gotisk-byzantinske krig af den byzantinske General Belisarius. Han holdt her i peridoen 535-555 Rom for den byzantinske Kejser og modstod flere belejringer af de gotiske tropper. For at sikre beboerne og hæren fødevarer lod han opsætte en lang række møller, således at der af det korn, man dyrkede i og omkring byen, kunne males mel til brødbagning.\nProcopius fortæller, at de første møller opsattes ved Pons Valentinianus (nutidens Ponte Sisto) og at Belisarius lod opsætte lange reb, som blev spændt ud mellem flodens bredder. Til disse reb fastgjordes der på det sted, hvor flodens vand fossede kraftigst, 2 både med kun 2 fods afstand. I hver båd indrettedes 2 møllesten og midt i lod Generalen ophænge et spil, som kunne trække møllestenene. Dette lod han udføre flere steder på floden, så byen ikke kom til at mangle mel.\nVandkraft brugtes allerede tidligere til drift af kornmøller og efter at Kejser Trajan (98-117 efter Kristus) havde ladet bygge den akvædukt, som kom til at bære hans navn, Aqua Traiana, og ledte vand fra et bjergområde udenfor byen og ind til Gianicolohøjen til området ved nutidens kirke San Pietro in Montorio, hvorfra det fossede ned ad højskråningen mod Tiberen, blev vandkraften herfra også udnyttet i flere vandmøller på denne strækning.\nDe mange akvædukter forsynede også Rom med drikkevand, men under den gotiske hærfører Witigis' belejring i 537 forsvandt disse ressourcer. Witigis lod nemlig akvædukterne ødelægge for at også mangel på vand - såvel som på fødevarer - skulle få byens forsvarere til at overgive sig. Ødelæggelsen skete ved at hugge hul på vandrørene og de tomme rør frem mod Rom kunne nu måske bruges som en måde at liste sig ind i byen på. Belisarius så sig derfor nødsaget til at tilmure akvæduktledningerne og romerne måtte gå over til at hente vand i Tiberen.\nMed de ødelagte akvædukter stoppede også vandmøllerne på Gianicolo og Belisarius udtænkte derfor det ovenfornævnte system med de flydende møller, forankret på de steder, hvor flodens strøm var stærkest. At disse møller opsattes lige syd for Ponte Sisto skyldes, at begge sider af dette område var beskyttet af de gamle bymure og møllerne kunne derfor overvåges og forsvares herfra. Efterhånden opsattes der vandmøller langs flodbredderne helt ned til Tiberøen og de vedblev at være i brug helt op til slutningen af 1800-tallet, da Tiberen blev inddæmmet og flodbredden nærmest forsvandt bag de høje mure.\nAf de ældste møller er der ikke meget tilbage. Der er fundet nogle rester, men ellers er vi henvist til tegninger og malerier, samt skriftlige omtaler fra senere tider.\nDe nævnes i en kilde fra 1300-tallet og ses på en tegning fra et tidspunkt mellem 1485-1514. Der er tale om vandmøller lidt nord for Ponte Fabricio og en tegning af Hieronymus Cock fra omkring 1530 viser 2 møller på samme sted. Vi befinder os her ud for kvarteret Rione Regola og på et gammelt kort af Maggi fra 1625 ses møllerne tøjret ud for den nu forsvundne kirke Santi Vincenzo e Anastasio alla Regola. Vandmøllerne kan også ses på mange andre af de historiske Rom-kort. På Nolli-kortet fra 1748 ses der f.eks. en lidt længere mod syd - ud for kortets nr. 752 - samt mange omkring Tiberøen og på Trastevere-siden. Det var antagelig den, der kaldtes "Mola di Sant'Andrea al Portone delli Hebrei" : "Sant'Andrea-Møllen ved Jødernes Port", da den lå på højde med en af portene i den mur, som fra 1555 til 1848 begrænsede de romerske jøders liv til det lukkede Ghetto-område. I 1746 omtales den også som "Mola di Ghetto". Den lader til at være forsvundet allerede i begyndelsen af 1800-tallet, da den ikke findes omtalt efter 1810.\nDer fandtes endnu flere vandmøller opsat på den modsatte flodbred ud for Trastevere-området. De sidste af disse forsvandt først efter den voldsomme oversvømmelse i 1870, hvorefter inddæmningen begyndte. Der var så mange møller på denne side af Tiberøen, at Ponte Cestio simpelthen fik tilnavnet "Ponte Ferrato" : "Jern-broen" eller "den jernbeslåede bro", på grund af de mange jernkæder, som holdt møllerne på plads.\nOg det var nødvendigt med de kraftige forankringer, for det hændte ikke så sjældent, at flodens rivende strøm førte en mølle bort og kun ramperne og trapperne blev tilbage til at angive, hvor den før havde ligget. På det omtalte kort af GiovanBattista Nolli kan man faktisk et par steder se disse tomme ramper/trapper afbilledet. Løsrevne møller kunne med vandet føres ind mod land eller andre møller og anrette store skader. Der var også mange klager over, at møllerne udgjorde en hindring for vandets frie løb og dermed for andre udnyttelser, bådfart, transport og fiskeri.\nFlere af vandmøllerne havde navne efter helgener eller kirker, f.eks. "Mola di San Francesco" (som lå lidt syd for Ponte Cestio), "Mola della Santissima Annunziata", Mola di Santa Maria", "Mola di San Nicola", "Mola di San Bartolomeo", "Mola di Sant'Elena", og lignende. Der findes hentydninger til møllerne i gamle stednanve: Via delle Mole nell'Isola di San Bartolomeo og Via della Mola di San Francesco nell'Isola Tiberina, samt i det endnu ekstistrende Via delle Mole de' Fiorentini, en lille gade som løber oppe ved Lungotevere dei Fiorentini.\nMøllerne kunne male op til 4500 kilo korn om dagen og mølleejerne og -medarbejderne organiserede sig i et laug kaldet "Corporazione Romana Molendinariorum". De samledes også i et religiøst lægbroderskab, der i Kirken San Bartolomeo sull'Isola, fik overladt brugen af et kapel, Cappella di Sant'Adalberto, som de lod bemale med motiver fra deres arbejde.\nUdover de flydende vandmøller eksisterede der gennem tiden også en række landfaste vandmøller (ï molini terragni"), som stod både på skråningerne mod Tiberen og langs selve floden. De aktiveredes enten af flodstrømmen eller af vand fra akvædukterne. Hvor de flydende vandmøller udgjordes af pramme og overbygninger i træ, var de landfaste opført i mursten og de var også ofte større, i flere etager, og havde flere småbygninger omkring sig, måske lader og stalde - og gerne en nem adgang til landevejene.\nI 1810 optaltes antallet af vandmøller til 9, hvoraf de 6 lå omkring Ponte Rotto. En af dem malede korn, mens 2 malede garvestoffer og 3 materialer til farvestoffer. Der lå én mølle ved San Bartolomeo all'Isola og her maledes også garvestoffer, mens 2 møller ved Ponte Cestio malede andre kornsorter.\nSamtidig stod der ved flodbredden 2 landfaste møller, som fik vand fra akvædukterne Acqua Paola og Acqua Felice. Den første malede garvestoffer og den anden korn. Ialt skal der i 1824 have været 14 møller langs flodbredden. Blandt andre en i Via delle Mole di San Bartolomeo på Tiberøen og en i Vicolo della Scalaccia 11 i Trastevere. Samt en ved Ponte Rotto og en i Via di Porta Leone, ved Porto di Ripetta. Denne sidste næredes af overflodsvand fra Trevi-fontænen. Endelig var der også en ved Via dei Pettinari ved den skaldte Arco di Ponte Sisto. Den fik vand fra Acqua Paola ligesom murfontænen i samme gade, den såkaldte Fontana di Ponte Sisto.\nAf flydende møller på dette tidspunkt kan nævnes: en ved Ponte Rotto og en forankret ud for Via delle Mole dell'Isola di San Bartolomeo, samt en på Trasteveresiden, udfor Vicolo del Muro Nuovo.\nLitteratur om Vandmøller på Tiberen:\nGiustini, Laura: I molini lungo il Tevere a Roma agli inizi dell'Ottocento. -- i: Mélanges de l'école francaise de Rome, Année 2006, 118-1, pp.53-59. + på Internet.\n- side 37-44.\n- side 121-135.\nannazelli.com: Molini di Roma sul Tevere (scomparsi).\nIsola Tiberina: I molini sul Tevere.\ncop.Anne-Birgitte Larsson - siden er oprettet d. 22.2.2019 og sidst opdateret d. 1.3.2019


Redemption - Long Night's Journey Into Day | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nAnmeldelse Anmeldt 30. juli 2018 af Christian Søndergaard 0 kommentarer\nMetal Blade · Udkom 27. juli 2018\nProgressiv eller teknisk\nHvad skal metal indeholde, førend man kan kalde det progressivt? Spørger man Hr. Yli-Sirniö (hvilket jeg gjorde), skal det have rødder i 70’ernes rock og deres idéer om at udtrykke sig uden at være bundet af en bestemt struktur (jeg parafraserer). Men kan man ikke bare udtrykke sig selv gennem langvarig og intens instrumentonani og bare antage, at musikken som følge bliver nødt til at være progressiv? Selvfølgelig, bare tag fat! Amerikanske Redemption tager i den grad fat på deres syvende studiealbum, A Long Night’s Journey Into Day.\nMin indledning skal læses med et glimt i øjet, for jeg kan faktisk rigtig godt lide Redemption og A Long Night, og for den sags skyld også adskillige albums af Dream Theater, som ikke just er kendt for kyskhed. Spørgsmålet om hvorvidt A Long Night er rigtig progressivt optager mig desuden langt mindre end spørgsmålet om hvorvidt det er rigtig godt, så lad os acceptere vilde guitar- og keyboardsoloer, fingerfærdige trommefills, skæve taktarter og pludselige brud som ”progressivt” og i stedet stille to andre spørgsmål: ”Er A Long Night værd at lytte til selv uden progressive elementer?”, og ”gør de progressive elementer albummet stærkere?”\nHvis man – så vidt muligt – ser bort fra den tiltagende onani har man et ganske lyttervenligt album. Så godt som hver sang bygger på en rygrad af rockende riffs og veltilrettelagte vokaler, og gruppen ved tydeligvis også godt, at god musik – uanset progressioner – bygger på gode bestanddele. ”Impermanent”, for eksempel, indleder med et fornemt (og teknisk) riff under en solo, og bevæger sig siden gennem velvalgte toneskift. ”Little Men” er endnu en vinder, kendetegnet ved stærk riffing og stærkere vokaler (og banal lyrik). Så vidt, så godt.\nHvis man atter indsætter de førnævnte elementer, har man så bedre eller værre sange? Ofte værre. Instrumentale passager forefindes i over halvdelen af sangene, men gør sjældent noget ved sangenes udvikling. Fortrinsvist benyttes de eksisterende rytmefigurer, og siden sangene alligevel vender tilbage til verset/omkvædet bagefter, fungerer de blot som et forlænget c-stykke, som trækker sangene i langdrag. ”Eyes You Dare Not Meet In Dreams” og ”The Echo Chamber” er eksempler på dette, men i realiteten er der kun to klare undtagelser. ”Indulge In Color” samt titelsangen rummer, udover stort teknisk arbejde, interessante toneskift og udtryksfuld sangudvikling (det, som ”progressiv” oprindelig refererede til).\nSelvom jeg keder mig lidt under instrumentalstykkerne, så er der unægtelig imponerende arbejde på albummet. Versailles er på sidelinjen med en aneurisme, men Nick har mere end nok Van Dyk til at, øhm, spille for to, og han gør det endda også på keyboards sammen med Vikram Shankar. Chris Quirartes følger trop bag trommesættet med tilsvarende bombastiske fills, og Sean Andrews’ basspil er som forventet i top og hørbart, på trods af, at de syvstrengede guitarerne når godt ned i bassens domæne.\nMangler progression eller redigering\nDe største styrker ved A Long Night er og bliver velskrevne riffs og vokaler. Derudover er det tekniske niveau er afgjort i topklasse, og hvis man elsker behændigt soloarbejde og talkombinatoriske taktarter, er der rigeligt at komme efter her. Instrumentalstykkerne forfalder dog ofte til at gentage bestanddele uden at bringe sangene nye steder hen og den gennemsnitlige sanglængde på cirka seks-og-et-halvt minut trækker hele albummet hårdt i halen. Der er ikke én decideret dårligt sang på albummet, så man skal endelig ikke holde sig tilbage hvis man ikke ser et problem i langstrakt soloværk.\nHvis du synes om Redemption, kan du måske også lide Evergrey. Læs også vores anmeldelse af Evergrey - The Inner Circle:


Coronakrisen forsinker hver tredje studerende | Ingeniørforeningen, IDA\n4.5.2020 06:29:56 CEST | Ingeniørforeningen, IDA\nDen manglende fysiske adgang til studiestedernes laboratorier og værksteder forsinker hver tredje studerende.\nHver tredje studerende på de tekniske og naturvidenskabelige uddannelser vurderer, at de bliver forsinket på deres studie, og over hver anden af dem mener, at det bliver vanskeligt at bestå eksamener, på grund af corona-nedlukningen. Det viser en ny undersøgelse blandt 1.246 studerende lavet af Ingeniørforeningen, IDA.\nDe altovervejende årsager til, at de studerende ikke tror på, at de når i mål til tiden, er at de ikke har haft adgang til laboratorier og værksteder under nedlukningen af landet, og at det ikke har været muligt at erstatte den praktisk erfaring via fjernundervisning.\nIDAs formand Thomas Damkjær Petersen mener, at tallene er nedslående, og opfordrer derfor til, at der gøres alt, hvad der er menneskeligt muligt for at åbne studiestedernes laboratorier yderligere.\n”En politisk aftale har sikret en delvis genåbning af forskningslaboratorierne. Der lægges op til, at post doc- eller PhD-forløb skal kunne gennemføres, og at specialestuderende der er afhængige af fysisk fremmøde, kan få adgang. Det er naturligvis glædeligt, men det står langt fra mål med udfordringen,” siger IDAs formand.\nOver halvdelen af de studerende på de tekniske og naturvidenskabelige uddannelser frygter også, at de vil få sværere ved at bestå eksamener i de fag, de har under corona-situationen.\n”Det skaber jo et stort problem for den enkelte, og kan få uoverskuelige konsekvenser for de studerendes trivsel, hvis så mange studerende ikke føler sig klar til eksamen. Det understreger, at det er en alvorlig situation, der ikke kun løses af begrænset åbning og trivselspuljer,” siger Thomas Damkjær Petersen.\nHelt overordnet, i hvilken grad er det så din vurdering, at Corona-situationen vil påvirke dit studie på følgende måder?\nJeg vil blive forsinket på mit studie.\nJeg får vanskeligere ved at bestå de eksamener der er knyttet til de fag jeg har nu, på grund af de ændringer Corona-situationen medfører.\nKilde: IDA Analyse april 2020. 1.246 af IDAs studiemedlemmer medvirker i undersøgelsen.


Moderne Væglamper - Made in Italy - Viadurini\nModerne Væglamper til Stue og Spisestue - Italiensk Stil\nModerne væglamper perfekt til at dekorere væggene i stuen, køkkenet eller soveværelset. Væglamper moderne til interiør lavet med kvalitetsmaterialer for at bevare deres elegance og modernitet over tid.\nModerne væglamper til stue og spisestue. Væglamper moderne til altid trendy boligbelysning.\nOriginale ideer til italiensk design for at gøre belysningen i dit hus unik og speciel.\nVores personale valgte de bedste væglamper i moderne stil til at give din væg det perfekte lys til at bringe møbler i dit hus ud.\nBrug af materialer af høj kvalitet og det fremstillede i Italien-mærket er garanti for applikationer, der tilfredsstiller alle dine behov, og som vil forblive uændrede over tid.\nOplev hele kollektionen, og vælg væglampe med den form og det materiale, der passer bedst til dit behov. Formen er forskellig fra de mest klassiske lamper til modeller med originalt formet såvel som de brugte materialer. Klassiske materialer som glas eller keramik, men også innovative materialer som nebulite.\nBliv forført af den moderne væglamper, der er valgt til dig, og belysningen i dit hus. Og undlad ikke at kontakte os i tvivl eller for at få flere oplysninger om produktet, vores medarbejdere vil med glæde hjælpe dig under hele købsprocessen og besvare dine spørgsmål.\nModerne Væglamper 141\nKlassiske Væglamper 48\nVintage Væglamper 146\nVæglamper Design 37\nharpiks (11) Metal (29) Keramisk (5) Marmor (1) Glas (21) Krystal (2) Plexiglass (1) Stål (14) Aluminium (13) Jern (4) Polyethylen (1) Polypropylen (1) Bomuld (2) Murano glas (7) plast (1) messing (12) Methacrylat (1)\nVintage justerbar væglampe i aluminium lavet i Italien - Devid\nVæg- eller loftlampe i jern og aluminium Fremstillet i Italien - Lorens\nModerne væglampe i jern og aluminium lavet i Italien - Andres\nModerne italiensk luksus blæst glas væglampe - Maesta\nModerne italiensk luksus håndlavet blæst glas væglampe - Maesta\nModerne væglampe i luksus håndlavet glas lavet i Italien - Valadier\nHåndlavet væglampe i Venedig glas og metal Fremstillet i Italien - Alison\nVæglampe med 2 lys i håndlavet Venedig glas - Ismail\nHåndlavet venetiansk glasvæglampe lavet i Italien - Graham\nArtisan væglampe i venetiansk glas og metal lavet i Italien - Jason\nVæglampe i mælkehvidt venetiansk glas lavet i Italien - Deborah\nLED væglampe i jern og aluminium med hylde lavet i Italien - Gela\nJusterbar væglampe i jern og aluminium Fremstillet i Italien - Roccolo\nJusterbar LED væglampe i jern og aluminium Fremstillet i Italien - Ginia\nVintage stil LED væglampe i messing og glas Made in Italy - Grit\nVintage stil LED væglampe i messing og glas lavet i Italien - Grinta\nLED væglampe i messing og lyserødt glas Vintage Made in Italy - Zelo\nLED væglampe i bruneret messing og hvidt glas Made in Italy - Zelo\nLED væglampe i bruneret messing og gråt glas Fremstillet i Italien - Zelo\nLoft- eller væglampe 14W Led Spotlight i hvid eller sort aluminium - Kina\nJusterbar 14W Led væglampe i hvid eller sort aluminium - Vernon\n7W rundt led væg- eller loftslys i aluminium - Kina\nVæg eller loft LED spotlight i hvid eller sort aluminium - Vernon\nVæglampe Led vippespot i hvid eller matsort aluminium - Cardie


Lad os stå for det hele – fly, hotel, transport og udflugtsmuligheder – så skal I kun koncentrere jer om at slappe af.På den måde starter ferien fra første sekund, og I skal ikke tænke på rejsen, før I tager afsted – altså lige ud over, når I glæder jer til alt det, der venter.Vil I gerne have de bedste oplevelser inkluderet i rejsen, kan I vælge en af vores premium-rejser, hvor de bedste oplevelser er inkluderet i ferien.\nFor uanset hvad vi vælger at kalde det – rejse, ferie, charterrejse eller noget helt fjerde, så handler det om et af årets højdepunkter.Hos Bravo Tours tilbyder vi rejser til næsten hele verden fra fire af Danmarks største lufthavne – Billund, København, Aalborg og Karup. kontaktanzeigen frau sucht mann Koblenz Vi har mere end 40 rejsemål på programmet, det gælder både storbyferie, charterrejser, rundrejser, krydstogter, golfferier og meget, meget mere.Tjek de forskellige tilbud fra markederne på annoncerne i højre kolonne.Skovgrillen, Hillerøds ældste grillbar, er beliggende på Fredensborgvej i Hillerød, nær skovområdet og den skønne barokhave ved slottet.\nÅrsagen er enkel: man får ganske enkelt mere ud af sin ferie eller rejse, når det hele foregår på dansk.Derfor møder man altid en dansktalende rejseleder, når man rejser med os.Der er næsten ikke den type ferie, vi ikke arrangerer, og de fleste rejsemål kan I rejse til fra flere forskellige lufthavne – det gør ferien så behagelig som muligt fra start til slut. Når I trænger til ren afslapning, tid til nærvær og spændende oplevelser, så er charterferien perfekt.Skovgrillen ejes af Frank Jensen, der i 1996 overtog den efter sin far.\nGrillen drives efter den overbevisning, at kunderne skal have en unik oplevelse indenfor Fastfood og god service. Driver du en lokal virksomhed eller afholder du en event?\nPå vores hoteller med All Inclusive behøver i ikke tænke på lommepenge.\nHer er alle måltider og drikkevarer nemlig inkluderet i prisen. Getaways eller storbyrejser er en populær ferie året rundt.\nOg så er vores storbyferier selvfølgelig også dækket af rejsegarantifonden – ligesom alle vores andre rejser.


Sommerfuglenet Med Teleskop - 249.00 - NaturHandel.dk - Køb Nu Default Title\nMed dette sommerfuglenet har du rig mulighed for at fange de flyvende insekter. Det vejer næsten ingenting og kan foldes ud så det bliver længere.\nNetdiameter 35 cm på letvægtsteleskopskaft på 46 cm – fuldt udtrukket 78 cm.\nPerfekt hvis man skal have børn med i naturen.\nSådan bruger du et sommerfuglenet.\nEt sommerfuglenet er nok det bedste hvis du vil indsamle hurtige flyvende insekter.\nNår du bruger det, lav da 8-tals bevægelser i luften og så snart du mener at have fået et dyr i nettet, slynger du det ned på jorden så du på den måde kan indfange det.\nDu kan du tage et terrarie, insektglas eller en anden beholder og sætte ved netkanten. Ved hjælp af det lange net kan du nu nemt få dyret over i beholderen så du kan studere det nærmere.\nSommerfugle er flotte og det vil også ofte være dem man vil være interesseret i at fange. Et sommerfuglenet kan selvfølgelig også bruges til andre typer af flyvende insekter.\nHvis ikke du kan fange dem i luften, så vent til de har sat sig på en blomst. Det er derfor de flyver rundt – For at finde mad.\nVed nogle insekter, f.eks. guldsmede skal man være ekstra hurtig.\nDe mange flotte farver kan man selvfølgelig forsøge at tegne efter. Evt. tag et billede af sommerfuglen og sæt børnene til at tegne efter billedet når i kommer hjem.\nSe hvem der kan fange flest forskellige slags insekter eller flest forskellige slags sommerfugle.\nBørn elsker dyr med farver.\nLidt om det faglige\nInsekter som f.eks. sommerfugle, hvepse, guldsmede mv. har det man kalder en “Fuldstændig forvandling”.\nDe udvikler sig fra æg til larve til pubbe for til sidst at blive til det voksne og flyvende insekt. Det hedder “Fuldstændig forvandling” fordi det i alle de forskellige stadier aldrig ligner hinanden – I modsætning til os mennesker & pattedyr der bare ligner en lille udgave af os selv når vi er små.\nHer hos NaturHandel.dk forhandler jeg også forskellige slags plakater, f.eks. en om sommerfugle der måske kunne være interessant at have hængende efter en tur ud i naturen med jeres sommerfuglenet køb det her.\nHvis man vil kigge nærmere på de dyr man har fanget så er det også en mulighed med vores insektglas hvor man kan kigge på dyrene både nedefra og oppefra.\nFølg med på min Naturblog hvor jeg løbende lægger nye artikler op omkring hvordan man kan bruge naturen.\nSommerfuglenet og børn\nMin egen erfaring med sommerfuglenettene\nI sommeren 2018 skulle jeg på tur med min skole. Jeg arbejder til dagligt som pædagogmedhjælper og havde foreslået at vi skulle over på Amager Fælled og gå på opdagelse i naturen.\nMed mig havde jeg en trækvogn fyldt med udstyr. Der var fotobakker, sommerfugleplakater, terrarier og meget andet.\nDet var en længere tur, så beslutningen om at have en trækvogn var ganske udmærket. Børnene var helt oppe at køre og glædede sig til at komme i gang.\nInden vi startede, gav jeg dem en grundig instruktion i hvordan de skulle bruge deres sommerfuglenet. En grundig instruktion inden brug er vigtig for at børnene passer på udstyret.\nDe blev sendt afsted ud i det høje græs. Der var mange der kiggede op i luften for at se efter de flyvede insekter, men faktisk skulle de nærmere kigge i toppen af græsstråene, for der ville de ofte sidde.\nDer kom børn retur der havde fundet forskellige former for larver.\nDa sommerfuglenettene blev returneret var der et enkelt et der var gået i stykker, men det var også drengene der havde brugt det til at stå og hamre på en træstub. Resten af nettene var i super fin stand.\nEn Sommerfugl er et insekt og deres latinske navn er Lepidoptera. De høre til i den gruppe af insekter der har skæl på vingerne og en lang snabel til at suge nektar med. Der findes i alt 130 familier med over 175.000 forskellige arter. Af sommerfuglearter findes der langt flest natsommerfugle.\nNår man er en natsommerfugl, så behøver man ikke alle de mange forskellige slags farver. Det gør derimod dagsommerfuglene og de fåes i super mange forskellige farver og størrelser.\nSådan forvandler en sommerfugl sig.\nSommerfugle har det som man kalder en fuldstændig forvandling. De forvandler sig fuldstændig i deres livscyklus. Fra æg til larve, til puppe og til et fuldt udviklet insekt. Det fuldt udviklede stadie kalder man imago. Her er insektet kønsmoddet og dets eneste opgave her er at parre sig og lægge æg så arten kan leve videre.\nOs mennesker har det man kalder ufuldstændig forvandling. Vi bliver født som børn og i løbet af årene bliver vi blot en større version af os selv. Vi forvandler os ikke.\nDet er ikke kun dagsommerfuglene som er sommerfugle. Det er natsværmere og møl sådan set også, selvom der er mange der vil blive overraskede over at høre det.\nPå Wikipedia kan du læse meget mere om sommerfugle.\nKøb dit sommerfuglenet i dag.\nProduct Id : 7440032923890\nProduct Handle : sommerfuglenet-med-teleskop\nProduct Vendor : NaturHandel.dk\n1 : Fiske- & Sommerfuglenet


Alting har sin tid: Min første uge i børnehaven.\nNej, ikke min første uge, men Mattias'.\nJeg har været med. Har afleveret ham stille og roligt om morgenen og hentet ham ved middagstid, så de første 4 dage blev korte.\nHan er nu en skovmyre.\nDer er meget nyt at forholde sig til, når man er skovmyre - 30 børn og 3 pædagoger, står der på hjemmesiden.\nOg et stort hus, hvor der et andet sted er en tilsvarende gruppe, der hedder græshopperne.\nJeg har mødt mange flere pædagoger/voksne end de tre. Det er ikke til at gennemskue, hvordan de fordeler sig.\nDet har undret mig, at der ikke har været en kontaktperson knyttet til sådan en lille nyankommen. Når man er 2,9 år, så har man brug for et voksent holdepunkt i begyndelsen.\nDe to pædagoger, der var på arbejde den første morgen, var der ikke den næste. Og i dag måtte jeg spørge, om ikke der var en, der ville tage Mattias i hånden, da jeg skulle gå.\nDet ville ikke koste noget at lave en arbejdsplan, der satte en fast pædagog på et nyt barn i 3-4 dage.\nMattias har været ked af det, når jeg skulle gå (hvad der er en naturlig reaktion i hans alder). Mest 2. dag. Jeg tror, det er bedst og lettest, hvis forældre/bedsteforældre, der afleverer barnet, gør afskeden kort og kærlig. Det er umuligt for pædagogen at gøre noget, hvis jeg står og ikke kan blive færdig med at kramme Mattias. Jeg synes, det er svært at gå fra et grædende barn, men jeg tænker også, at pædagogerne har deres redskaber til at trøste og hjælpe i gang med at lege.\nI min optik ville det være bedre, hvis det var den samme person, der tog imod i begyndelsen. Så skal barnet selvfølgelig også efterhånden lære de andre voksne at kende. Men selv på universitetet får de nye studerende en Buddy, som er en ældre med-studerende. Børnehavebørn kan i sagens natur ikke indføre et nyt barn i institutionen og være Buddy for hinanden. Så meget desto mere er der brug for en voksen.\nPersonalet har ikke indflydelse på normeringen, og jeg ved ikke, hvordan arbejdsklimaet er, men jeg forholder mig kritisk til, at 3 pædagoger skal kunne opfylde alle de krav, der er på papiret om leg og læring og omsorg til en gruppe på 30 børn i alderen 2,9 - 6 år.\nHvorfor er der ingen politikere, der ser, hvor skævt det er?\nIkast/Brande byråd burde sætte nogle penge af til renovering af de gamle bygninger. Eller i bedste fald bygge nyt.\nToiletforholdene er under al kritik.\nPå det her toilet står børnene i kø for at tisse og vaske hænder før frokost. Der er et toilet i voksenhøjde og et i børnehøjde. Håndvasken er i voksenhøjde og barnet står på en skammel.\nTil venstre for håndvasken, hvor den besøgende bedstefar står, er det et opklappeligt puslebord. Da børnene kun er 2 år og 9 mdr., når de starter i børnehaven, er der selvfølgelig bleer, der skal skiftes.\nPå den anden side af gangen er der et lillebitte toilet-rum med håndvask og toiletkumme i voksenstørrelse.\nDe lokale politikere burde være meget flove.\nHvordan kan politikerne leve med at vedtage at børneinstitutionerne har så lave normeringer? De har da selv prøvet at aflevere små børn. Måske er det for længe siden for mange af dem?\nMen at et barn skal begynde i børnehave, når det er 2,9 år kan kun være en spareøvelse. Der er ikke belæg for, at det er godt at flytte barnet de tre måneder, før det fylder 3 år.\nBarnet er i tilknytningsfasen til det er 3 år, og det er vigtigt, at det i de år, ud over forældrene, kan få en tryg tilknytning til voksne i institutionerne.\nDer mener jeg ikke normeringerne/uddannelsen i institutionerne slår til.\nDet her indlæg er vist ved at blive til et læserbrev til de relevante politikere.\nHvis jeg ikke havde de her små børnebørn, så ville jeg ikke råbe op, og om få år er de store. Så glemmer jeg, hvordan børnevilkår er. På samme måde, som jeg næsten glemte, hvordan plejehjemsvilkår var, da min mor døde.\nJeg tror, at grunden til, der ikke sker noget for de mindste børn, er, at de er så få år i vuggestue og børnehave. Der er travlhed i familierne, der skal afleveres og der skal hentes, og det er alle børns vilkår.\nJeg hørte i radioen forleden dag, at arbejdsløse pædagoger kan få arbejde i Norge. Lønnen er bedre, og ikke mindst er normeringerne bedre, så der er mulighed for at bruge de pædagogiske redskaber.\nI Sverige er barselsorloven på 69 uger, og hver forældre har 60 sygedage om året pr. barn.\nHvad er det for noget med prioriteringerne her i landet??\nNu er der lige sat en ny skolereform i søen. Måske bliver det snart de mindste børns tur til at få bedre forhold. Update: Jeg må erkende, at jeg kender ikke nok til skolereformen og forholdene på lærerværelser og i klasser.\nNår man er glad for traktorer, så er der spændende modeller i børnehaven.\nEt af de store børn spurgte mig en dag, om Mattias ikke bor hos sin far og mor?\nJo, det gør han. De har haft travle dage, og mormor havde sat ugen af til at begynde i børnehaven.\nPå vejen hjem i formiddags.\nSådan en flok køer pynter på en mark.\nIndsendt af Bettys blog kl. 22:53\nEllen 5. september 2014 kl. 23.46\nJeg er så enig med dig: De danske institutioner er ikke gode nok, og en voksen pr. 10 børn er bestemt heller ikke godt nok.\nNår det er sagt, vil danskerne altså heller ikke betale, hvad det koster at få passet sit barn ordentligt. I England koster det mere end tre gange så meget for forældrene pr. barn, som det gør i DK, men til gengæld har de nogle kanongode børneinstitutioner. En fuldtidsbørnehave for Anna og Aubrey ville have kostet 880 pund pr. barn - men de var der kun to dage om ugen, fordi C gik hjemme og ville vænne sine børn til at omgås andre børn, inden de skulle i skole.\nBettys blog 6. september 2014 kl. 07.46\nEllen, betaler folk så lige så meget i skat, som vi gør her?? Jeg synes jo,der går rigtig mange penge til statskassen her i landet. Det handler også om prioritering.\nJeg går ind for, vi får en grad af egenbetaling ved lægebesøg og sygehusbehandling, som man har i Norge og Sverige. Det er sådan en hellig ko, der ikke må røres ved i DK. Bare et beløb som 100 kr ville batte rigtig meget.\nJeg synes, det er meget ideelt, som Charlotte har haft mulighed for at gøre. Børnene er blevet trygge i deres tilknytningsfase og får en sund relation til andre børn og voksne, som de møder.\nDer må dog være mange, der slet ikke har råd til børnehave i England?\nEllen 7. september 2014 kl. 16.06\nJeg er SÅ enig: Kan heller ikke se, hvorfor vi ikke skulle kunne betale 100 kroner for et lægebesøg, når vi selv skal betale briller og tandlæge. Det er virkelig ulogisk, men det er af en eller anden grund blevet en hellig ko, som du siger.\nDe betaler meget mindre skat i UK, men på bundlinjen bliver det næsten det samme, der er bare prioriteret anderledes :-)\nHvis man fx er enlig mor, får man tilskud, men hvis man har en pæn indtægt, som Tim har, må man betale meget mere, hvilket også er helt fair - det kunne man for min skyld snildt indføre i DK - jeg blev lidt knotten, når et akademikerægtepar med en samlet årsindtægt på 1,2 millioner brokkede sig over de dyre instutionspriser.\nBettys blog 7. september 2014 kl. 23.01\nEllen, når det handler om egenbetaling for ydelser hos egen læge eller på hospital, så behøver vores politikere ikke at opfinde den dybe tallerken selv. De kan skæve til Norge og Sverige, som vi på mange måder ligner meget og har værdier fælles med.\nOgså her i Danmark er der fripladser i børneinstitutioner til de lavtlønnede. Og der er vel egentlig differentieret en del i sociale ydelser. Jeg får f. eks. kun folkepensionens grundbeløb, fordi jeg har en arbejdsmarkedspension. Min nabo som kun har folkepension, får den fulde pension + boligstøtte + tilskud til briller og medicin og hvad ved jeg (måske lyder jeg en anelse indebrændt, men jeg synes, jeg betaler meget p.gr.a. en pensionsindbetaling, som jeg engang allerede har betalt skat af) ((eller var den fradragsberretiget?) ;-(\nEva 6. september 2014 kl. 07.12\nDu har så evigt ret. Vi kan ikke være det bekendt. Det aller vigtigste for børn er nære relationer til voksne. Og i stedet lægger man vægt på at "læringsmål" skal hænge synligt i institutionerne helt ned i vuggestuealderen (i hvert fald i de kommuner jeg kender til). Baaahhh..., børn bliver sgu da ikke dygtigere af, at der hænger et mål på væggen. De bliver dygtigere og sundere som mennesker af, at de bliver mødt af en voksen, der peger og viser og taler og trøster. Basta.\nOg så falder jeg lige over din sætning:\nNu er der lige sat en ny skolereform i søen. Måske bliver det snart de mindste børns tur til at få bedre forhold.\nJeg må spørge, har skolebørnene fået bedre forhold? De har fået længere dage, men med det samme budget, det samme antal voksne, som nu bare skal løbe endnu stærkere. Ja, men "på en anderledes måde", som Antorini siger igen og igen. Jow, jow.\nBettys blog 6. september 2014 kl. 07.34\nEva, jeg tænkte på det, da jeg skrev det, at jeg kender ikke nok til skoleforhold, og derfor nok ikke burde skrive, som om reformen er en god ting. Igen, jeg ligger under for den kendsgerning, at jeg kender (og interesserer mig for) de institutioner, hvor jeg har mine kære. Og skulle derfor heller ikke generalisere, men jeg ved dog generelt, at plejehjem og småbørnsinstitutioner er dårligt normerede, og ofte bliver mennesker med små ressourser sat i gang med uddannelse netop indenfor de områder.\nJa, lad os få nogle voksne, der peger og viser og taler og trøster, som du siger.\nMadame 6. september 2014 kl. 09.01\nJeg kan kun give dig fuldstændig ret - dit blogindlæg er lige til et debatindlæg i jeres lokalavis.\nNår du og Eva skriver om skolereformen, kommer jeg til t tænke på det store gode, at der skal laves lektier på skolen. For mit barnebarn, der ikke kan få hjælp til lektier hjemme, er det en lykke.\nBettys blog 6. september 2014 kl. 19.18\nGitte, jeg kan godt forstå, det er godt for Bella med lektiecafe. Det er ikke alle børn, der kan få hjælp hjemme. For mange forældre er det en lettelse, at skolearbejdet er overstået, når alle kommer hjem om eftermiddagen.\nLene 6. september 2014 kl. 10.52\nDa mine børn skulle i børnehave, var der ikke pladser, så de fleste var ofte 4½ år. Da mine børn startede, fik de lov til at starte samtidig, så min søn var 3 og storesøster 4½. Vores søn var blefri, men da børnehaven begyndte at få fleste på 3 år, opstod pludselig andre behov, blandt andet en pusleplads og et soverum. Som jeg husker det dengang, var der to ansatte (ofte en uddannet og en medhjælper) til 18 børn, og det var et super sted, hvor man også lod børnene få lov til fri leg. De havde en stor legeplads og et stykke skov mellem børnhaven og naboen. begge børn husker det som et skønt sted,\nBettys blog 6. september 2014 kl. 19.35\nLene, det er dejligt, dine børn husker børnehaven som et skønt sted. Det tror jeg også, de fleste synes. Det er de små nybegynderbørn, jeg tænker på. Jeg ved godt, at toiletfaciliter ikke er noget små børn lægger mærke til. Men en god voksenkontakt er vigtig for dem. Det kan de ikke selv sige noget om, men al pædagogisk og psykologisk viden peger i den retning.\nUnknown 6. september 2014 kl. 11.22\nDet er ikke kun i børnehaven udfordringen ligger, det er den samme i vuggestuen, i skolen, på plejehjemmet. Der bliver stillet større krav til ledelsen, men der kommer ingen penge.\nJeg er så af en lidt anden tanke omkring hvordan vi kunne løse problemerne.\nJeg er meget i mod brugerbetaling. Vil meget hellere det bliver mere på skattebilletten på den sidst tjente kr. og større fradrag fra den først tjente. Hvis der er differentiering omkring brugerbetaling så er det okay for mig. (Et barn skal ikke se/mærke/føle at penge giver forskelsbehandling - det er vejen til mobning, hævn, vold, krig) derfor vil differentieringen være et must hvor børn er en af brikkerne.\nBørn skal støttes dog uden curling. Det er en balancekunst, den er mulig at skabe, det betyder bare en kulturændring/holdning., en accept af vi alle er lige, fra rengøringskonen til koncern diriktøren, vi skal have lige muligheder, og vore børn skal kunne lege sammen.\nTak fik lige luft, og det i første kommentar. Jeg har fulgt med lidt, kunne bare ikke holde min mund her. Krydser fingre for du acceptere mit brøl. Mange tak.\nBettys blog 6. september 2014 kl. 20.06\nAbildjyden, tak for din kommentar. Det er godt at få forskellige meninger på bordet. Sådan som jeg kender brugerbetaling i Sverige, så er det indtægtsbestemt, og dem med lavest indtægt er fritaget. Nej, ingen er bedre eller mere værd, fordi de har rigelig med penge. Og et barn skal ikke opleve forskelsbehandling.\nHvordan pengene skal prioriteres i vores samfundshusholdning, kan man diskutere. Tidligere har jeg tænkt, at erhvervslivet skal have gode forhold - det er de produkter, der bliver skabt, der giver arbejdspladser og indtægter. Nu er jeg ikke så sikker på mere, at vækst er det rigtige. Men hvad skal der så ske?. Jeg synes ikke, der på verdensplan bliver taget hånd om miljøproblemer, de store menneskemasser, der er på flugt og overbefolkning i forhold til jordens ressourser. Ja, nu kommer jeg langt væk fra livet i vores smørhul - set i det store perspektiv har vi det rigtig godt.\nDer er bestemt ingen grund til, du skal holde mund.\nGodt brølt ;-) og god weekend til dig.\nA + K = ♥ 6. september 2014 kl. 13.08\nJeg kan kun erklære mig enig - jeg troede, jeg skulle være pædagog indtil jeg i mit sabbatår, fik arbejde i en børnehave. For som ansat, gør man naturligvis alt hvad man kan, men nøj normeringen er elendig. Og mulighederne for at skabe et godt miljø, med masser af intativ og kreativitet, for hverken budget eller personalet er til det. Det er så ærgeligt. Men omvendt, så ved jeg at vi havde en masse glade unger, og det er jeg sikker på at han også bliver :D Det er tit man som voksen ser en masse problemer, hvor børnene faktisk ikke stiller ligeså store krav.\nHåber han får en skøn tid!\nBettys blog 6. september 2014 kl. 20.16\nAnne, godt at høre fra dig, der har erfaring indefra. Nej, børn i vuggestue/børnehave og gamle, demente på plejehjem stiller ikke krav. De må komme fra os andre. Vi har også pligt til det, synes jeg.\nDejligt, der er mange glade unger. Mit barnebarn er også grundlæggende en glad dreng.


Horsens-sejlere blev klassemestre i KDY 15m2 - Minbaad.dk\nHer ses feltet på Øresund, hvor Horsens-sejlere var bedst i Juniorbåden. Foto: Dan Ibsen\nHorsens-sejlere blev klassemestre i KDY 15m2\nKlassemesterskab for KDY 15m2 / Juniorbåd sluttede lørdag med afslutningsfest og præmieuddeling lørdag aften, efter tre dages sejladser med vind fra 3 til 12 m/s.\nAf Troels Lykke | 11-07-2016 19:35\nSuveræne vindere af Klassemesterskabet blev Torben Pedersen & Lotte Andersen, Horsens Sejlklub med en flot serie og kun 12 point på tavlen; Makkerparret vandt syv af de 10 sejladser og dertil en 2.-, 3.- og 4.-plads, hvor den sidste blev deres fratrækker. Det var Torben’s femte mesterskab i klassen.\nFørste dag torsdag var der frisk til hård vind, hvorefter den løjede fredag med en række sejladser i 3-6 m/s, og lørdag var sluttede i 5-8 m/s, så det blev tre varierende sejladsdage, hvor sejlerne blev testet på deres alsidighed.\nEfter sejladserne mødtes alle sejlerne ved KDY’s aktivitetshus ”BASEN”, hvor der var mole øl og grill pølser på Skovshoved Havn, middag om aftenen sammen med Folkebådssejlerne i Nordbjærgs bådhal, som var lånt til formålet. En af aftenerne var aften var sejlerne på Bakken. Så det sociale var i højsædet under stævnet.\nKDY afviklede det dobbelte mesterskabsstævne fra Skovshoved Havn og KDY 15m2 sejlede sammen med ”storesøsteren” Nordisk Folkebåd, så det var to af Danmarks klassiske både, der var til start på Øresund, som en del af KDY’s store 150 års jubilæums stævneprogram her i 2016.\nDeltagerlisten talte i alt 13 både, heraf to tyske.\nResultater KDY 15m2\nSæson for døde både?


» Stumfilm med WeVideo Stumfilm med WeVideo | Skoletubeguide\nStumfilm med WeVideo\nkropssprog, drama og humor\nVelkommen til dette forløb hvor eleverne skal lave deres egen stumfilm. Vi ser film som aldrig før, og i dette forløb tager vi udgangspunkt i en gammel en af slagsen – stumfilmen. Med stumfilmen som omdrejningspunkt skal eleverne lære at fortælle historier ved hjælp af kropssprog og mimik. Som afsæt for forløbet tager vi udgangspunkt i de gamle Buster Keaton film. Keaton var en mester i at fortælle historier udelukkende med kroppen og mimikken.\nEleverne skal udarbejde et kort og simpelt handlingsforløb, som de filmer og efterfølgende redigerer i Wevideo. Med ganske få tricks kan eleverne få deres optagelser til at ligne en stumfilm. Dette gøres blandt andet ved at fjerne lyden og farverne, skrue tempoet op og tilføje en række visuelle effekter og musik.\nSelve handlingen skal være helt enkelt. Det kan eksempelvis være to personer, der skændes om én stol. En person der forsøger at åbne en dåse flåede tomater. En dans mellem to personer, eller hvad man nu ellers kan finde på. Vi har lavet en række eksempler længere nede på siden, der kan tjene som inspiration.\nFormålet med dette forløb er at give eleverne en mulighed for at arbejde med kropssprog og mimik samt bruge humoren som fortælling. Ved at lave deres egne stumfilm får eleverne en god ramme for deres fortælling. En ramme som er karakteristisk for netop dramatisering, humor, kropssprog og mimik. De får lov til at arbejde med emnet på en sjov og kreativ måde, idet de både skal skrive en kort handling, filme, spille skuespil, redigere og til sidst fremvise deres projekt.\nEleven kan dramatisere tekster og temaer sammen med andre\nAt kunne udarbejde en idé som efterfølgende kan dramatiseres inden for stumfilmens karakteristika\nAt kunne lave en stumfilm i Wevideo\nAt kunne udtrykke og fortælle med krop og mimik\nEleverne skal desuden starte med at tilmelde sig ressourcekanalen Stumfilmsmusik.\nEleverne skal have et grundlæggende kendskab til stumfilmens karakteristika. Desuden kan dette klip give en grundlæggende forståelse for Buster Keatons måde at lave film på.\nSe også eksemplet Barnevognen\nFørst og fremmest skal eleverne introduceres for stumfilmen og dens karakteristika. Som et led i dette trin kan eleverne eventuelt præsenteres for Buster Keatons filmunivers.\nHerefter skal eleverne i grupper på 3-4 personer skrive en kort fortælling, som efterfølgende kan dramatiseres som film. Sørg for at fortællingen kan kommunikeres med så få mellemtekster som muligt således, at der er fokus på kropssprog og mimik.\nNår historien er på plads filmes denne med Skoletube app’ens kamera, og efterfølgende importeres disse til Wevideo.\nNu kan selve klippearbejdet begynde. Start med at trimme optagelserne således, at vi kun har det tilbage på klippebordet, som vi skal bruge.\nSkal der indsættes mellemtekster til at forklare noget i handlingen, kan dette gøres via Wevideos Text fane. For at få det rigtige udtryk kan eleverne med fordel indsætte en Frame rundt om teksterne.\nNår trimning er på plads skrues tempoet op. Hvor hurtigt det skal gå, er op til gruppen, men prøv at finde et tempo, der gør handlingen sjovere samtidig med, at man stadig kan se, hvad der foregår.\nFilmen laves nu til sort/hvid ved at vælge temaet Noir under Wevideos Themes.\nFor at give filmen det sidste touch tilføjes effekten Old Film, som man finder under graphics.\nI ressourcekanalen Stumfilmsmusik findes et passende stykke musik til filmen. Her findes også en musik kreditering, som skal indsættes til sidst i filmen.\nTil sidst udgives filmen til klassen kanal.\nEleven har udarbejdet en en simpel handling, som efterfølgende er realiseret inden for stumfilmens karakteristika.\nEleven har lavet en stumfilm i Wevideo.\nEleven kan fortælle simple historier ved at gøre brug af kropssprog og mimik.\nDette forløb er forfattet af Jesper Paakjær, og er udgivet af LærIT under den åbne licens cc:by. Indlægget må deles, gengives og bearbejdes frit, når blot man krediterer ophavet “Stumfilm med WeVideo cc:by LærIT”\nEksempler til forløbet: Pianostativet og Barnevognen


Isbjørn og Sæl Skabelon – Johans Julehjerter\nSe kurv “Keltisk Kors Skabelon” er blevet tilføjet til din kurv.\nIsbjørn og Sæl Skabelon\nHer har jeg afbildet et af naturens store dramaer, som det kunne udspille sig ude foran Julemandens vindue.\nKlip eller skær alle de angivne linjer på hjertet. Vær ekstra opmærksom på du vender skabelonerne rigtigt i forhold til foldelinjerne på papiret: Eftersom begge hjertedele har begge hjerteflapper på, kan man let vende det forkert. Du kan kigge efter månen, hvor der er snit i både den hvide og sorte del der skal passe sammen.\nJeg bruger skalpel til det meste af hjertet. De små bobler over sælen og sælens øjen kan være svære at få rene snit på. Det ene hjørne på den hvide hjertedel skal skæres helt væk. Jeg synes det er lettere at skære øjet af bjørnen ud før jeg skærer selve ansigtet, for at undgå at skære igennem den tynde kant. Stjernerne kan laves ved at tage en tyk nål og stikke igennem papiret fra den farvede side af, og så glatte det overskydende papir ud på bagsiden af papiret, væk fra hullet.\nStart med at lægge hele den sorte del indeni den hvide. Flet derefter hele den hvide øverste flap under sort, ved at passe snittet ved bjørnens ryg i hvid ind i snittet ved dens bagdel i sort. Flet så undervands-klipperne til venstre for sælen ved at føre den tilhørende hvide (afkortede) flap ind igennem det lille snit i sort; dette kan godt være svært, selvom den hvide flap er blevet afkortet for at gøre det lettere.\nHele resten af hjertet er indre flapper, og det helle skal gentages på bagsiden. Start med Sælen, hvis nederste halvdel skal hives frem foran hvid. Nu kommer det sværeste: en sort flap skal trækkes ind under isbjørnens hoved for at skabe rummet mellem hoved og bagerste forben. Her skal hives i både isbjørnens hoved og i den sorte flap, og du kan forsøge at bøje (uden at folde) den sorte flap lidt sammen for at få den forbi. Pas på: Der er risiko for at rive papiret! Derefter skal det forreste forben udover den sorte, og i bunden skal den pakkes ned under sort for at lave farveskiftet ved poten. Månen er tilgengæld ikke så svær at få frem: Den tilhørende hvide flap hives frem igennem det sorte snit, og der er en ekstra hvid flap på månen der låses i snittet i sort. Endelig skal to andre flapper ligeså låses: på jorden bag isbjørnen, og “puklen” på nakken af isbjørnen.\nOrigami Julehjerte Skabelon\nNæsten Normalt Skabelon


Ungdomskirke af Per Ramsdal (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Ungdomskirke: idéer og inspiration fra Brorsons Kirken\nUngdomskirke: idéer og inspiration fra Brorsons Kirken (Bog, Hæftet)\nAf: Per Ramsdal\nFotograf: Rune Hansen Asbjørn Laurvig Per Ramsdal\nUngdomskirke: idéer og inspiration fra Brorsons Kirken\nDet er de unges væsen at gøre oprør, at være dem, der skal stille tingene på hovedet, skal stille spørgsmål, provokere - og forny. Det kan man betragte som et problem - eller som en ressource.\nPer Ramsdahl har i 7 år lavet ungdomskirke på Nørrebro, hvor han har inviteret de unge ind i kirken, lyttet til dem og ladet dem selv være med til at skabe kirke og menighed. Det er der kommet nogle meget spændende gudstjenester ud af, og i Ungdomskirke bruger Per Ramsdahl erfaringerne fra årene med ungdomskirken til at komme med idéer til fornyelse af gudstjenesten. En af hans erfaringer er at ungdomskultur ikke er én ting, og at der derfor kan være behov for flere forskellige gudstjenestetyper. Derfor har han indført både Rockgudstjenester, Freestylegudstjenester, Bøn & Brunch m.m.


bi mænd søger biseksuel venner, Biseksuel Dating\nBi Mænd Søger Biseksuel Venner\nLeder du efter bi mænd? Søg gennem de kontaktannoncer nedenfor og find din perfekte partner. Kontakt dem og aftal en date senere i aften. Vi har 100-vis af andre medlemmer der leder efter en date med nogen ligesom dig! Opret din helt gratis konto i dag\nBi MandOdense, Hovedstaden, Danmark


En god dag for Munir Awad - en dårlig dag for Sverige - politiken.dk\nEn god dag for Munir Awad - en dårlig dag for Sverige\nDanmark 28. dec. 2018 kl. 21.05\nEn god dag for ...\nMunir Awad, svensk terrorist, forventes at blive prøveløsladt i dag efter 8 år bag tremmer. I det første interview siden anholdelsen 29. december 2010 fortæller Munir Awad til den svenske avis Expressen, at han faktisk slet ikke var med til at planlægge det terrorangreb, som han er dømt for. Munir Awad blev ellers anholdt i en lejlighed i Herlev med maskinpistol, håndvåben og plastikstrips, som skulle bruges til at bagbinde medarbejderne på Jyllands-Posten, før de skulle halshugges og skydes. Han blev fundet skyldig af to retsinstanser i Danmark, bl.a. fordi han optrådte på rumaflytninger i Sverige, hvor han og de andre terrorister talte om at »slagte hvem Gud ønsker« på en avis i Danmark. Men i virkeligheden var han udsat for et komplot planlagt af den svenske efterretningstjeneste, bedyrer Munir Awad. Da han i årene før anholdelsen i Danmark blev pågrebet og anklaget for terror i både Kenya og Pakistan, var han også bare offer for myndighedernes forfølgelse. Stakkels mand, det må være hårdt.\nEn dårlig dag for ...\nStore supermarkeds-kæder lover mundbind til 3 kroner\nVirusekspert undrer sig: »Det er jo de yngre, der går på barer, og så åbner man for det her«


Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret kun kr. 13.00 - Med PrisGaranti\nDrops Alaska GarnMix 49 Lysebrun Meleret er en mixfarve, hvilket vil sige at garnets farver er kartet sammen før garnet spindes. Denne mixfarve giver et varmt og elegant udseende med flotte nuancer.\nDrops Alaska GarnMix med farvekoden 49 i lysebrun me … læs mere her\nDrops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret beskrivelse:\nNavn: Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret\n✔ PRISGARANTI på denne vare ✔ 365 dages (et helt år!) returret ✔ Billig fragt fra kr. 18 - gratis fragt ved køb over kr. 399 Læs mere om Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret her.\nDrops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret - Garn og strik er blevet moderne\nVi ser oftere og oftere folk der er, bidt af den store strikkedille- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, der traditionelt har stået for det med at strikke og hækle i mange generationer. Unge sidder i dag lige så ofte med garnnøgler og er kreative der nyder at gøre brug af deres kreativitet med garn og pinde. Rito.dk er stedet med de helt rigtige garntyper, hæklepinde osv.. Vidste du, at du også får, prisgaranti og et helt års returret, så alle grunde til ikke at købe er faktisk væk - så køb du blot Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret.\nDrops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret med prisgaranti\nDrops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret kan du finde sammen med resten af de populære fra varer i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Garn || Garn Producenter || Drops Garnstudio || DROPS Alaska. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret ved den velkendte shop Rito.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder mange det de leder efter, som jo fx kan være Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nDrops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret med 365 dages returret\nHver eneste gang, du shopper online i en dansk webshop, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. når du har handlet dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n13 anmeldelser af Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret\nVær den første til at anmelde “Drops Alaska Garn Mix 49 Lysebrun Meleret” Annuller svar


Søg efter hotel i Changtai\nChangtai Yaxuan Inn...Værelsespris per nat fra Flere områder i Zhangzhou\n1.225.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 32.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 57.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Changtai Restauranter og cafeer\nMed sin meget populære beliggenhed er Changtai stedet at være under ens besøg i Zhangzhou. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Changtai er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Find de bedste priser på indkvartering i Zhangzhou på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. For at finde de bedste hoteltilbud i Changtai skal du blot udfylde dine rejsedatoer i søgefeltet.\nUdvalgte hoteller i Changtai, Zhangzhou Populært valg!\nHoteller i Changtai: Changtai Yaxuan Inn\nHotel Changtai - Interessante steder: Da FengShou Yu Zhuang (JinJiang SM GuoJi Plaza)DaGuo Mo


Restauranter i nærheden af Pollos kikiriki\nAktiviteter i nærheden af Pollos kikiriki\nSe alle restauranter i San Andres\nNr. 3 af 3 En hurtig bid mad i San Andres\nAvenida 20 De Julio, San Andres, San Andres Island 880001, Colombia\nNr. 3 af 3 En hurtig bid mad i San Andres, Colombia\nNr. 19 af 52 Spisesteder i San Andres, Colombia\nAvenida 20 De Julio, San Andres, San Andres Island 880001 Colombia\nFå rutevejledning+57 6 8824680\nIkke rigtig sikker på, hvorfor en 2 i stedet for en et\nDe forbereder sig tonsvis af kylling frem så det er tørt og svært at spise. Ikke er en fan på alle, og jeg er den stegte kylling king. I skrivende stund, jeg skiftede min score for en én. Jeg kunne ikke finde nogen årsag ikke...for.Mere\nJeg kan ikke lide dette sted overhovedet. Kyllingen er for fedtet og burguer var frygteligt men det er rigtig billigt, så du kan ikke forvente meget\nLad mig fortælle dig, bedste stegt kylling!!! Selv om man ikke kan finde en af dem så godt som dette i Bogota! Det er sprød, ikke for olie og smagen er fantastisk, jeg kan anbefale dette kylling uden tvivl også det er billigt, og ca....6 usd for et 2 måltid person.Mere\nDet er ikke god mad!\nJeg ved ikke hvorfor det er populært. Tilbuddene er alle forarbejdet kyllingekød. Kyllingen bid var uspiselig og stegt. Der er et par ikke-kylling ting på menuen. Mindre end to blokke væk er der en god kylling sted\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Pollos kikiriki.


De bedste pakkerejser til Krk Island - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Krk Island, Kroatien\nRejser til Krk Island\nTil Krk Island\nVil du reservere en rejse til Krk Island? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Krk Island på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Krk Island på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Krk Island. Rejsende som dig har skrevet 5.822 anmeldelser og offentliggjort 2.044 personlige billeder af hoteller i Krk Island. Book din rejse til Krk Island i dag!\nFamilievenlige hoteller i Krk Island\nBillige hoteller i Krk Island


Nessie og Queeny: januar 2010\nMasser af sne - Lyngholm Cup\nUgen har stået på forberedelser til vores HTM konkurrence på Tuse Næs...\nTorsdag tog vi op og brugte rigtig mange timer på at få gjort hallen konkurrence klar... Vi fik sat telt op, lagt tæpper og afprøvet varmekanonen - alt var i den skønneste orden da vi kørte hjem torsdag "nat".\nMeen så begyndte snevejret fredag aften... arghhh, hvor er det bare frustrerende når man står som arrangør og bare kan se at sneen overtager Danmark... Sofie og jeg tog den beslutning at flytte konkurrencen til kl. 12 i håb om at vejene da var blevet ryddet. Så der var fuld gang i mail og sms'er fredag aften.\nAlle tog rigtig godt imod ændringerne og jeg kunne sove lidt mere roligt...\nLørdag morgen startede med, at Mads sad fast ude på vores vej, så jeg mistede igen lidt af min fornyede optimisme - men afsted skulle vi og vi begav os afsted mod Holbæk. Da bilen var gravet fri gik det faktisk nemmere end forventet at komme til Holbæk - langsomt men sikkert nåede vi Lyngholm landsted... på sommerdæk...\nDet første syn der mødte mig var hallen der var fyldt med sne... så gang i kosten og så fuld gang i varmekanonen.\nDe fleste HTM folk dukkede op - Jeg blev bare så glad for, at folk trodsede sneen og ankom med smil på læberne... Fantastisk!!! Og vores fantastiske dommere mødte også talstærkt op med godt humør... Tusind tak allesammen!!!!\nJeg skulle op i HTM3 med Queeny - vi skulle på som nummer 2. Jeg var virkelig tilfreds med vores præstation idag... der var lidt fnidder her og der og Queeny glædede sig sådan til at komme hen og lukke bogen i slutningen af programmet, så hun lige glemte at vente på mig - bisse...\nMen de momenter vi havde haft i fokus sad lige i skabet... hun var virkelig tændt, glad og helt fantastisk at arbejde sammen med... Jeg synes også, at jeg var bedre til at bevare roen idag - så det var en stor succes for mig idag - Vi fik en 1. plads med 26,8 point. Meget tilfreds med min lille guldklump!!!\nI for sjov klassen var vi bare inde og afprøve nogle af vores nye tricks, som vi skal have med i vores nye FS2 program - det gik rigtig fint. Men der er nu et godt stykke tid til før det er klar til at gå i ringen med....\nResten af dagen fortsatte i en rigtig god stemning og flotte programmer. Vi fik lækker suppe serveret af Charlotte i pausen.\nVi så mange flotte programmer idag og vi havde en hyggelig præmieoverrækkelse inde i varmen.\nTak allesammen for at I mødte op idag - Tak for den rigtig gode stemning... Jeg synes at I er alt for seje......\nIndsendt af Nessie, Queeny og Anja kl. 17.52 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Lyngholm Cup, snevejr


En DANSK STUDENTS EVENTYR - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / En DANSK STUDENTS EVENTYR\nMøller, Poul Martin En DANSK STUDENTS EVENTYR\nMøller, Poul Martin: ”En DANSK STUDENTS EVENTYR”, i Møller, Poul Martin: Skrifter i Udvalg, udg. af HANS BRIX ; SOPH. MICHAËLIS ; CARL S. PETERSEN ; POUL TUXEN , 1930, s. 190. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-moeller01val-shoot-workid73701 (tilgået 04. december 2021)\n✂ En smuk Foraarseftermiddag henimod Mørkningen gik et lidet Selskab Studenter fra Byen København. Der var nylig faldet en mild Regn, som havde forfrisket Luften og bragt Støvet til at lægge sig paa Landevejen. Deres hurtige Gang førte dem snart gennem en Stimmel af Byens Indvaanere, som vendte hjem igen fra en Lystvandring. Snart mødte de kuns hist og her en langsom Skatteborger, der gik nedbøjet med sin lange Søndagsstav i Haanden, eller saa en Ridder sprænge forbi sig paa en Jydsk Ridehoppe. Efterhaanden blev Vejen ryddelig for Folk. De hørte kuns Vanddraaberne falde ned fra de nys udviklede Æbleblade i Havegrøfterne ved begge Sider. Nu overlode de unge Mennesker sig uden Tøven til den Lystighed, Vejrliget indbød dem til, og istemmede under deres Vandring alskens muntre Viser. Da de kom til deres Bestemmelsessted, et anstændigt Værtshus, omtrent en halv Mil fra Staden, traf de alting forberedt til deres Modtagelse. Borde og Bænke vare vel skurede, og Kromanden og hans Dreng vare i Færd med at opstille to Rader Trækander, forsynede med 191 godt fædrenelandsk Øl. Man tog Plads omkring det lange Bord, og de fleste stillede øjeblikkelig deres Tørst.\n✂ En af Gæsterne udbrød: »Det er en underlig Skik af Jens Madsen ikke selv at indfinde sig, naar han har buden godt Folk til Gilde.«\n✂ »Han vil paa Stedet være her,« gav en anden Svar. »Han gik først hen at afhente Mester Paulus Eliæ, som vil beære dette ringe Lav med sin Nærværelse. I ved dog vel alle Anledningen til dette Gilde. Min gode Ven Jens Madsen har faaet en skønne Plads som Slotskapellan hos en rig Adelsmand i Fyn. Derfor vil han nu holde en lystig Nadvere og tage Afsked med alle gode Venner. Den brave Mand vil i Aften sige Farvel til mig, som han har kendt i Særdeleshed, og til jer allesammen i Almindelighed. I kan tro, han er vel forsørget, min bedste Ven og Dusbroder, Jens Madsen. Han kan aarlig tjene sine 20 Mark dansk og 19 Alen Vadmel foruden fri Fortæring ved et godt Bord. Han og jeg har bestandig været fortrinlig gode Venner.«\n✂ Underholdningen fik snart Liv, alle bleve ved Øllet oplivede til Snaksomhed. En Gæst tog slet ikke Del i Samtalen. Hans Ansigt var søvnigt og udtryksløst, men i alle hans Miner stod tydeligt malet Fortrædelighed og Foragt for alle tilstedeværende. Efter at have nydt en god Taar Øl sad han i en Krog med sammensunket Legeme og støttede Hagen paa Knappen af sin Knortekæp.\n✂ Samtalen kom paa den unge Kapellan, som spanderede Rusen. Der hørtes om ham meget forskellige Domme. Nogle paastod, han var en Kryber, der ved Skinhellighed havde vidst at forskaffe sig 192 Adgang i de stores Huse, andre holdt ham for en dygtig Mand med dadelløse Sæder. Gregers - saa hed den misfornøjede Mand i Krogen - hævede sin sammenfoldede Skikkelse og gjorde Mine til at ytre sin Mening. Der blev en øjeblikkelig Tavshed, og alles Øjne henvendte sig paa ham. Han raabte i en bister og afgørende Tone: »Jens Madsen er en Læsehest, som af Naturen har aldeles ingen Aand. Han er bleven foretrukken mig og mangen Student af Geni, hvis Skotvinde han ikke er værdig at opløse.«\n✂ Gregers' Aandedræt forslog paa Grund af hans Hæftighed næppe til at udtale dette Orakel. Efter denne Kraftytring hensank han paa ny i sin forrige Døsighed. Et ungt Menneske af Selskabet hviskede til sin Nabo: »Hvo var den vrantne Person, som talte?« »Hys, ti stille!« var Svaret. »Kender du ikke Mester Gregers? Det er en stor Lærd, som næsten ikke omgaas med nogen. Han taler ogsaa højst sjælden, men han tænker des mer. Det skal være et stort Hoved og en Mand af sjældne Kundskaber.«\n✂ En Pavse paafulgte, inden Underholdningens afbrudte Traad knyttedes igen. Kromanden traadte imidlertid ind med sin Nathue i Haanden og hilsede paa sine Gæster.\n✂ »Værer mig hilsede, I boglærde unge Mænd! - saaledes lød Kromandens Hilsen - I, det gamle Danmarks Haab og glimrende Udsigt! Her ser I eders anden Fader og Opdrager. Ja, I ere Visdommens unge Poder og Planter, og jeg er den omhyggelige Urtegaardsmand, som vander eder med preussisk og Brunsviger Mumme, for at I maa skyde 193 rask i Vejret og grønnes som Libanons Palmer. I ere Verdens Lys og Lamper, og jeg er den Mand, som gyder Olie paa Eders Væger, paa det I maa skinne som Solen for de mindre Himmellys.«\n✂ »Den Præken kan du udenad,« raabte en Student, »den hørte jeg af dig i Fjor.«\n✂ »Bedste Ven!« svarede Kromanden, »gid du havde kunnet den Præken udenad, som jeg hørte af dig i Fjor. Den skiltes ad i Midten for dig, din arme Tyv! Du talte med megen Salvelse om Mariæ seks Glæder, men den syvende fik du i Vrangstruben, alt hvad du hostede og gispede, vilde den dog ikke frem.«\n✂ Ved denne skadefro Bemærkning bragte Kromanden Spotteren til Tavshed og vedblev at spase med Studenterne, blandt hvilke han havde frit Sprog. I Almindelighed blev ogsaa hans Fremtalenhed godt optaget. Kun Mester Gregers sagde med Eftertryk:\n»Den Øltapper glemmer, hvad Afstand der er imellem ham og fornuftige Videnskabsmænd.«\n✂ »Det er vel, I husker mig paa, at I har mere Forstand end jeg,« svarede Kromanden; »thi det gaar mig hvert Øjeblik af Glemme, naar jeg taler med jer.«\n✂ »Han er en uforskammet Karl,« skreg Gregers opbragt.\n✂ Kromanden skjulte sin Forbløffelse og vedblev med paatagen Raskhed: »For Mester Gregers skammer jeg mig. Jeg bøjer mig for ham i Støvet. Jeg kysser hans Fødders Fodskammel. Han er en Mand, fra hvem Epigrammer, Anagrammer, Parallelogrammer gaa som Øl fra et Spundshul. Men jer andre ser jeg betydelig over Hovedet. Min Hjærne er rig 194 paa Kløgtighed, mens I maa smaalig stave jer til jer Smule Forstand ud af græske og arabiske Bøger. Sætter I eder over mig, saa sæt Tiggermunken, der betler sig frem fra Dør til Dør over Lybekkeren, der maaler sine Florener i Skæppevis.«\n✂ Døren gik op, og Slotskapellanen Jens Madsen traadte ind i Skænkestuen med Paulus Eliæ ved Haanden.\n✂ »Her«, begyndte han, »se I min gode Ven og Velynder, der, skønt en højfornem Canonicus, ikke agter det under sin Værdighed at sidde til Bords mellem fattige Studenter.«\n✂ »O,« svarede Mester Paulus, »min største Lyst er at befinde mig i en Kres af Ynglinge. Mit Hjærte stemmer mere over ens med Ungdommens sorgløse Frihed end med gamle Mænds Klogskab. Jeg finder mig aldrig vel til Mode i mine Ordensbrødres Selskab. Om jeg aldrig naar saa høj en Alder, bliver jeg dog bestandig Student. Ja, blev jeg endogsaa Bisp i Roskilde, fandt man dog stedse i mig den gamle Paulus.«\n✂ I Begyndelsen paalagde Canonicussens Nærværelse de unge Mennesker nogen Tvang; men efterhaanden som Selskabet tog mere stærk Drik til sig, indfandt Friheden sig igen. Et Par Stemmer begyndte halv sagte, som om de mistvivlede om Understøttelse af de øvrige Gæster: »Leve Mester Paulus, den ene saliggørende Kirkes grundfaste Hjørnesten!« Men denne Lyd blev straks overdøvet af hele Skarens Raab: »Leve Morten Luther, den romerske Skøges Banemand! Leve Tausen og Palladius! Leve den danske Moses, der med Kraftens Sværd slaar Mizraims Guldkalv i Sønder! Leve 195 den danske Aaron, der med sin Blomsterstav leder os til Herrens Land!«\n✂ Slotskapellanen raabte forskrækket: »Stille! stille, bedste Venner! For Guds Skyld, kæreste Mester Paule! regn mig ikke til onde, at I er kommen i Selskab med slige gudsforgaaede Mennesker.«\n✂ »Ingen Undskyldning,« svarede Paulus, »ingen Undskyldning! Jeg lider godt denne Hjærternes Opbrusning. Jeg lider godt, man med Varme forfægter sin Tro, selv naar den grunder sig paa en Vildfarelse.«\n✂ »Men kan jeg tro mine egne Øjne!« begyndte Gregers i Krogen. »Paulus Eliæ drak med paa de argeste Kætteres Helsen!«\n✂ »Misforstaa mig ikke, gode Ven!« svarede Canonicussen; »misforstaa mig ikke. Gud fri mig fra at holde med dem, de forblindede, der skælde Kirkens hellige Fader og spotte de tilbedelsesværdige Helgener. Kun deres velmente Stræben, deres Selvopofrelse for indbildt Sandhed føler jeg stor Agtelse for. Jeg kunde paa samme Vis ære den Hedning, der vovede sit Liv for de stygge Afguder Jupiter eller Pallas Minerva. Ak, Hans Tausen har handlet slet imod mig; han har forbandet mig og givet mig Øgenavne. Men han miskender mig. Han ved ikke, hvor jeg velsigner ham. Kunde han se dette kærlige Hjærte, da vilde han styrte sig i mine Arme og sukke: Pater peccavi! Om Natten væder jeg tit mit Leje med brændende Taarer af Bekymring for hans Frelse. Jeg beder daglig Himlen at føre ham tilbage paa den rette Vej. Ikke den rene Tros Fjende elsker jeg i ham, derfra bevare mig St. Knud! Men naar jeg paa den anden Side betænker, at han sætter 196 alt Selvhensyn til Side, at han foragter al jordisk Lykke, at han handler af den rene -«\n✂ »Af den rene Egoisme,« faldt Gregers ham i Talen, »af den rene Egoisme handler han. Hans Fingre klør efter en kættersk Bispestav.«\n✂ »Ja, det var et sandt Ord,« faldt Eliæ ham igen i Talen. »Af den rene Egoisme handler han. Der har vi det. Det var som skrevet ud af mit Hjærte. Der er min Haand, Mester Gregers. I er min Ven.«\n✂ »Hans Ærgærrighed, hans Tørst efter et stort Navn, hans Higen efter Martyrkronen er alt for iøjnefaldende,« sagde en Papist. »Og hvad hans ingenium angaar -.«\n✂ »Hans ingenium,« sagde Paulus Eliæ, »det store ingenium i hans Stridsskrifter, ja derom er der kuns een Mening. Det er kosteligt.«\n✂ »Hans ingenium,« blev Papisten ved, »bestaar i blot Abevæsen; han laaner en Hoben drøje Talemaader af Doctor Martin og drømmer sig da en anden St. Paulus.«\n✂ »Det var det, jeg vilde sige,« tog Paulus Eliæ atter Ordet. »Et kosteligt ingenium lægges vel for Dagen i hans Skrifter, men ikke hans eget. Han minder om Alliken, der smykker sig med fremmede Fjer.«\n✂ Jens Madsen blandede sig aldeles ej i slige lærde Afhandlinger. Han puslede bestandig om Canonicussen, hvem han skænkede en udelt Opmærksomhed: »Lyster eder ikke en liden Lanter eller et Slag i Brættet, ærværdige Fader! Drak I kanske hellere en Kande Rostokker end det hjemmegjorte Øl?« Deslige Spørgsmaal gjorde han hvert Øjeblik sin høje Velynder.\n✂ »Blandt andet Snak, Her Canonicus,« begyndte Kromanden, »hvorledes staar det til med Messen? I har vist hørt af den nye Vise, at hun ligger og drages med Døden.«\n✂ »Forskaan mig for slig uterlig Skæmt i Aften,« fik han til Svar; »vi mødes jo her for Gammen og Lystighed, og ikke for at kives om vor Tro.«\n✂ »Og dog bliver det jer Pligt,« blev Borgeren ved, »som god Katolik at gribe hver Lejlighed til at føre de vildfarende Faar tilbage til Kirkens Skød. ! finder her i mig en bodfærdig Kætter, hvis Omvendelse bør ligge jer paa Hjærte. Svar mig derfor paa følgende Spørgsmaale: Er Paven i Rom virkelig ufejlbar?«\n✂ »Hvad han erklærer i Kirkens Navn, staar fast som Guds Ord.«\n✂ »Dersom jeg blev Pave, kunde jeg da ikke fare med Løgn?«\n✂ »Dette Faktum var utænkeligt.«\n✂ »Endnu blot eet Spørgsmaal: Dersom jeg ihjelslog jer og slap fra Mestermanden, kunde jeg da siden for gode Ord og Betaling abonnere en Plads i Himmerig?«\n✂ »Snik Snak!«\n✂ »Endnu Eet: Kan et syndigt Menneske æde vor Herre som en anden Hvedeknop?«\n✂ »Ti stille, paatrængende Menneske! Det anstaar mig ikke at mundhugges paa Dansk med en ulærd Borgermand. Jeg disputerer kuns med Baccalaureis og kuns paa Latin.«\n✂ Saaledes undveg Paul Eliassen den ganske Aften at indlade sig i Kirketroens Forsvar uden at bringes til Hede ved nogen Slags Spot over dens Dogmer. 198 Ved mindste Lejlighed drejedes dog Talen paa dette Æmne, og Striden blandt de unge bestod blot i en Gentagelse af de stridige Parters Forsvarsgrunde.\n✂ Gregers hørte længe tavs paa Kiven. Endelig rejste han sig op, vinkede med en vigtig Mine til Lyd og sagde:\n»Der er Fejl paa begge Sider. Det er Sagen. Kirken trænger til en Reformation - og - -«\n✂ Inden han havde udtalt, blev Døren reven voldsomt op. En Yngling styrtede med forvirret Ansigt ind ad Døren og raabte: »Brødre! har I hørt den oprørende Nyhed, at Johan Tausen er stævnet af Raadet, fordi han har tordnet mod de papistiske Bisper fra sin Prædikestol?«\n✂ »Det er aldrig muligt!« gav man til Svar.\n✂ »Det er kun alt for vist,« vedblev Ynglingen. »I Morgen skal han indfinde sig. Biskop Rønnov vil selv sidde blandt Dommerne. Han ventes herind endnu i Aften. Man siger for vist, at Tausen maa prise sig lykkelig, hvis han slipper med at forvises Landet.«\n✂ »Død og Ulykke!« lød det fra alle Læber. »Det gaar for vidt. Vil man nu bruge Sværdet for at hævde de Løgne, man ikke længer med Pen og Mund kan forfægte. Velan da! Lad det komme an paa, om Luther eller Paven tæller flest Arme ti! sit Forsvar i vort Fædreneland. O, Kong Christiern, kunde du slippe ud af dit mørke, usle Hul i Sønderborg, da skulde den hovmodige Klerk Rønnov ikke længe bryste sig.«\n✂ »Københavns Borgere,« føjede Ynglingen til, »ville samle sig bevæbnede paa Gammel Torv, naar 199 Retten holdes. De ere fast besluttede til at revidere Papisternes Dom.«\n✂ »Ogsaa vi ville tage en Haand med i Sagen,« raabte Studenterne. »Saa længe man ikke har lagt Baand paa vore Hænder, skal man heller ej lægge Baand paa vor Samvittighed. Vi har Hoveder nok ved vort brave Universitet, vi behøver ej at søge os et Hoved i Rom.«\n✂ De sloge da hinanden trofast i Hænderne, og svor, at ingen skulde krumme et Haar paa Tausens Hoved, saa længe der var Sværd og Knipler i Sjælland: »Vi ville ikke leve, naar vi ej tør frit forkynde Sandheds Ord. Vi ere for myndige til at tro paa hvert Ord, som en gammel Gæk i Italien finder for godt at binde os paa Ærmet.«\n✂ Poul Eliasen befandt sig ganske forlegen. Jens Madsen drog ham til Side og spurgte ham gentagne Gange uden at faa Svar: »Mener I, ædle Fader, at den nye Tro skulde faa Overhaand? Da vare vi jo usle Mennesker uden Levevej. Paven giver os aldrig en Hvid for vor Troskab mod ham.«\n✂ Gregers forsøgte forgæves at blive hørt, mens han afgav sin Betænkning. Han blev herover saa fortrydelig, at han forlod Selskabet.\n✂ Det lidet Tal Studenter var fulde af Selvfølelse og Glæde over den nys tagne Beslutning. Det overlod sig da uden Betænkning til den lydeligste Jubel, som om det kække Forsæt alt var udført.\n✂ »Hvor er Silvius?« spurgtes der. »Han er en vis Mand ved saadant Foretagende.«\n✂ »Han kommer snart bag efter mig,« svarede han, der havde bragt det slemme Nyt. »Den stakkels 200\nStymper vadsker først en Smule Blod af sit Ansigt. Han har igen ved sin Særhed forvoldt sig en ubehagelig Tildragelse. Tænk engang, vor Ven er dødelig forelsket i en Pige, som han aldrig har set. Han har, som vi alle, hørt tale om den dejlige Sophie paa Ravnshøj. Siden den Tid drømmer han om hende baade Nat og Dag. I Morges fortalte jeg ham hændelsesvis, at denne meget omtalte Skønhed befandt sig her i Staden for at besøge nogle Veninder. Da besluttede han at vove alt for at komme til at se hende. Jeg fortalte ham, at hun boede lige over for vor Frue Kirke. Han fik det Indfald at stille sig ved Kirkemuren og ikke forlade sin Post, førend han saa hende forlade Huset. O, udraabte han, jeg skal med urokkelig Taalmodighed blive som en Støtte paa min Plads. Før vil jeg udsætte mig for at dø af Hunger og Tørst end for at forfejle det lykkelige Øjeblik, da hun træder ud paa Gaden. Denne Plan omstyrtede jeg ved at fortælle ham, hun gik aldrig ud. Der fløj ham en halv Snes urimelige Anslag igennem Hovedet, men jeg bragte ham dog til den Indsigt, at ingen af dem stod til at udføre. Vi skiltes ad, og jeg var forvisset om at have forebygget alt Galskab. I Aften, da Borgerne havde tændt Lys, gik jeg gennem Nørregade. Da saa jeg ham ved Maaneskinnet staa med Øjnene vendt mod et Vindue i den Gavl, hvor hun boede. Saaledes stod han forstenet som St. Jørgen derude i Haven, og rørte hverken Haand eller Fod. Mig bemærkede han ikke, og jeg lod ham uforstyrret staa i sine Drømmerier. Da jeg kom tilbage den samme Vej og gik forbi det magnetiske Hus, faldt der en Del løsrevet Kalk ned 201 paa Gaden foran mig, og jeg hørte et Pigebarn ved Siden af mig sige til sin lille grædende Broder, som hun førte ved Haanden: Hys! ti stille! ser du ikke Skorstensfejeren paa Taget? Han kommer ned og tager alle uartige Børn. Jeg saa i Vejret og - døm om min Forskrækkelse! Silvius steg ud af Skorstenen og kravlede omkring paa Taget. Mit Blod isnede; jeg havde ikke Mod til at se op til ham, da jeg hvert Sekund ventede at se ham ligge knust ved min Side. Jeg hørte ham glide mellem de raslende Tagsten, hvoraf en klaskede ned paa Brostenene. Dog fik han atter Fodfæste og klavrede som et Egern ned ad Tagrenderne. Endelig naaede han en Stige, som var stillet til Muren. Imidlertid var en Del Folk tilstimlede. En havde det ulykkelige Indfald at skrige: Der er en Tyv, en Tyv!\n✂ Dette Skrig løb fra Mund til Mund. Vægteren, hvis Opførsel indtil dette Øjeblik havde været mig uforklarlig, da han ganske tydelig ej havde villet blive Opløbet var, spillede nu den overraskede, og kaldte med Piben sine Kammerater til Hjælp. Til Silvius sagde han: Herhid, din Tyveknægt!\n✂ Hvordan? svarede denne; har du ikke selv laant mig din Stige, du uforskammede! Har jeg ikke forud givet dig en ublu Betaling?\n✂ Ingen Ræsonneren her! svarede Vægteren og greb Silvius i Brystet. Men han sled sig løs og gav Vægteren et saa eftertrykkeligt Slag i Ansigtet, at denne laa udstrakt paa Gaden. Silvius vristede ham Pryglen af Haanden, og da to fra Nabogaden tililende Vægtere i sluttet Trop vilde gaa løs paa ham, traadte han et Par Skridt tilbage med det erobrede Vaaben, og sagde til dem: Love I mig at føre mig 202 op i dette Hus, som jeg falskelig beskyldes for at have bestjaalet, da giver jeg mig frivillig i eders Vold, og I skulle snart se mig retfærdiggjort.\n✂ Ja vist gør vi det, svarede Vægterne, det forstaar sig.\n✂ Han nænnede sig da til dem, og en viklede sin Næve fast i hans blonde krøllede Lokker, medens de to andre sloge hver et drøjt Tag i hans Skuldre. - Kom kun nu med, go' Karl, sagde de, saa skal du snart faa Huslejlighed. Her er et Hul til dig herinde paa Gammeltorv, hvor hverken Sol eller Maane skal skære dig i Øjnene.\n✂ Findes der da aldeles ikke Tro og Love hos jert falske Pak, skreg Silvius, og begyndte at brydes med de haandfaste Karle, der førte ham.\n✂ Jeg nærmede mig til den mishandlede Vægter fra Nørregade, som naturligvis var mest opbragt. Gode Ven, sagde jeg; det er dog Skade, det stakkels unge Menneske nu skal offentlig blive beskæmmet for en Ubesindigheds Skyld.\n✂ Ubesindighed? svarede han. Ja hænges ved Benene paa Lygtepælen burde det Hundetøj, som løber om og gør Mudder paa Gaden. Skal saadan Springgaas understaa sig at slaa Kongens Folk i deres Embedsforretninger?\n✂ Jeg lod et Par Skilling glide ned i hans Haand, og vedblev: Noget burde man dog visselig holde hans Ungdom til Gode.\n✂ Af Ondskab kommer saadanne Streger jo rigtignok ikke, svarede Vægteren; men det skader ikke, han faar en liden Lekse for en anden Gangs Skyld.\n✂ Det er et net ungt Menneske; han er sikkert 203 smukke Folks Barn, blev jeg ved og tillistede ham endnu en Mønt.\n✂ Han har et eviggodt Ansigt, sagde Vægteren. Det skær mig i Hjærtet for ham. Jeg skal paa Ære heller ikke være ham haard i min Rapport; men der maa dog være en Orden i alt.\n✂ Jeg gav ham nok et Stykke med de Ord: Eders Øjne skulde vel ikke have slaget eder fejl? Har I ikke taget ham for en anden?\n✂ Det bedste Syn har jeg rigtignok ikke, sagde Vægteren, idet han betragtede Pengene; jeg trænger hardt til et Par ny Glarøjne, de koste fire Penninge, og jeg usle Stodder ejer kuns de tre, jeg har her i Næven.\n✂ Her er den fjerde, sagde jeg, køb saa et Par nye Øjne og se jer for, om I ikke har taget fejl af Manden.\n✂ Tør I da indestaa mig for, sagde han, at denne hersens Knægt er ikke den samme, som krøb i Skorstenen? Saa slipper jeg ham straks løs.\n✂ Var det den samme, sagde jeg, da kunde let en og anden Omstændighed blive berørt i Forhøret, som kunde være jer saa god som Bremerholms Gærning. Men naar I tager ham ret i Øjesyn, vil I bedst selv overbevise jer derom.\n✂ Vægteren betragtede Silvius og raabte: Ja, I har Ret; det er sandt for Gud en ganske fejl Person! - Kammerater; denne gode Mand er langtifra Tyven. Det var Ligheden, der gjorde det. Forskelien var blot, at den anden var skrutrygget og havde kuns eet Ben. Det var formodentlig ham, der løb, alt hvad trække kunde, hist om ad Studenstrædet.\n✂ Derpaa blev Silvius løsladt. Vægterne fulgtes ad 204 ned i en Kælder, hvor de gjorde sig en glad Aften ved at bekoste dem gammelt Øl for 4 Penninge, og jeg bortfjærnede mig med vor gode Ven.\n✂ Nu forklarede Silvius mig Tingenes Sammenhæng. Af Vægteren, som hver høj Helligdag fik hos Familien et Tællelys og en Hvedekage til sine Børn, havde han faaet en fuldstændig Besked om Husets Lejlighed. Deraf vidste han, at der i den skønne Sophies Værelse fandtes en rummelig . Kamin, som om Sommeren var tilspærret med en stor Trælaage. Hvis han befandt sig i den, vilde han kunne høre Pigens fortrolige Samtale med sine Legesøstre. Ja, hvis han paa Laagen blot havde en liden Aabning, kunde han jo ret i Mag bese hendes hulde Skikkelse og efter Sengetid ved Skinnet af en Lampe, der hver Nat hang i Værelset, betragte den sovendes Træk. Vægterens Betænkeligheder overvandt han ved et godt Greb i sin Pung, og krøb, forsynet med et Vridbor, igennem Skorstenen ned til den beskrevne Kamin. Alt var tyst i Kammeret, og han begyndte forsigtig at bore i de tynde Fyrrebræder. Inden han havde fuldført sit Arbejde, gik Døren op og to Piger traadte ind i Værelset. Uagtet han nu lagde sin Haand lettere paa Vridboret, knagede det dog lidt i Bræderne.\n✂ Eja, skreg den ene Jomfru; der er en Mus i Kaminen! der er en Mus i Kaminen!\n✂ Aa Snak, raabte den anden; det er kuns Indbildning.\n✂ Jo, svartes der, jeg hørte kun alt for tydelig, den gnavede paa Laagen.\n✂ Og om nu saa var, tog den anden Ordet; det var da ingen Ulykke. Jeg kan godt lide de smaa 205 løjerlige Dyr. Deres Haar ere jo saa bløde som Silke. Jeg skal aabne Kaminen, hvis du vil hjælpe mig at fange den.\n✂ Derpaa nærmede hun sig og forsøgte paa at løsgøre Laagen. Silvius trak forsigtig sit Værktøj til sig, og den formentlige Mus holdt sig saa stille, som en Mus i hans Sted vilde have gjort. Til al Lykke sad Laagen saa fast, at det gik over en Jomfrus Kræfter at aabne den. Desuden skreg den frygtsomme:\nAk, sødeste Sophie, lad dog være, lad dog være! jeg dør af Skræk.\n✂ Nu vel, svarede Sophie, jeg vil hente Mads Gaardskarl og befale ham at tage Soliman med; den tager godt Mus.\n✂ Silvius havde hverken Lyst til at give sig i Kast med Mads Gaardskarl eller Soliman. Han steg derfor tilbage gennem Skorstenen, inden Jagten gik for sig, højst nedslagen over sit Anslags uheldige Udfald. Hans følgende Genvordigheder ved I. Nu befinder han sig i højeste Velgaaende, naar undtages en svulmet Næse, lidt Værk i Lemmerne og et Par blaa Øjne, som han fik i Vægterfejden.«\n✂ Næppe var Fortællingen endt, før man i Haven hørte Silvius' Røst. Han bebudede sin Ankomst med det lydelige Raab: Pereat Joachim Rønnov! Pereat Joachim Rønnov! svarede hele Selskabet, der gennem den aabne Havedør ilede ham i Møde.\n✂ Forgæves søgte Jens Madsen at dæmpe det støjende Udbrud af Hadet mod Roskilde Bisp. Det var ham ikke muligt at faa et Ord indført. Urolig saa han gennem Vinduerne ud over den alfare Vej, som løb forbi Havegærdet, af Frygt for, at de forbigaaende 206 muligen kunde høre det formastelige Raab. Men da han i samme Minut saa en Flok Ryttere nærme sig, da steg hans Angest til det højeste. Han foldede sine Hænder og skreg med en Røst, der var halv kvalt af Taarer: »O jeg fattige Slotskapellan, hvad har jeg syndet, at Vredens Haand ligger saa haardt paa mig. Fader Paule! Fader Paule! Alforbarmende Paule Eliæ! Til jer støtter jeg al min Fortrøstning. Beskærm mig dog naadelig, dersom jeg kommer i nogen Fortræd for det scandalum, jeg uskyldigen har foranlediget!«\n✂ Opmærksomme ved Larmen gjorde Rytterne Holdt, og den fornemste blandt dem steg af Hesten. Det var en Mand af svær Legemsbygning med busket Bryn. Han var iført en sort Fløjelskaabe, prægtigen stukket med Guld. Med raske Skridt gik han gennem Stikkelsbærgangen op mod Kroen.\n✂ Her mangler i Manuskriptet det sidste Blad af 4. og hele 5. Halvark. Det maa antages, at der paa de manglende Blade har været fortalt, hvorledes Rønnov - thi ham er det - har holdt Forhør over Studenterne. Jens Madsen »er næsten gaaet fra sig selv af Skræk«, og Silvius har uden Tvivl frivillig meldt sig som den skyldige. Bispen har da givet Befaling til, at han skal føres til Universitetets Fængsel. Han har derpaa vendt sig til Paulus Eliæ og udtalt sin Forbavselse over at træffe ham i dette Selskab. Paa Vejen ind til Byen har da Kanniken haft meget Møje med at faa den strenge Bisp til at forstaa sit Mellemstandpunkt. Denne synes at have bebrejdet ham hans ungdommelige Optræden og verdslige Vandel, og Povl Helgesen har til Gengæld207i Protestanternes Aand kritiseret Kirkens Love og Klosterets Regler. Ordskiftet er til sidst kommet til at dreje sig om Præsternes Ægteskab. Af en paa det omtalte Blad (C) bevaret Tilføjelse ses det, at Paulus om den katolske gejstlige bl. a. har brugt følgende Ord:\n✂ »Livets blidere Følelser kender han ej. Ren Elskov og utøjlet Raahed er i hans Forestilling eet. Bruden, Manden, Faderen og Moderen tale i et for ham uforstaaeligt Sprog. Menneskenes naturligste Klager finde ingen Genlyd hos ham; thi midt i Livets Sommer har han forvandlet sit Bryst til en kunstig Iskælder. Og dog passer denne Beskrivelse blot paa de samvittighedsfuldeste Klerke. Om den store Skare, der bruger Klostertaget og Kappen som et bekvemt Skjul for alle Mørkets Gærninger, væmmes jeg ved at tale, ligesom jeg gyser ved at tænke paa, hvad de spæde Benrade, der stundom opgraves i Klosterhaver, vidne om Nonnernes Sæder.«\n✂ I Modsætning hertil har han skildret de første Kristnes Liv. Disse fattige Folk i Galilæa og\n✂ »i Judæa vare langt fra den Slags Hellighed. De vare Familiefædre, der førte med deres Børn og Koner et skyldfrit Liv. Vi ville derimod være helligere end de helligste. Men vi handler som en Vandringsmand, der igennem Arabiens Ørk gik til et Guldslot. Han kastede sit Brød og sin Læderflaske bort for at være desto lettere til Fods paa Vejen til sin Bestemmelse.«\n✂ »Skynd dig da bort, du Kirkens troløsse Tjener,« sagde Rønnov. »Skynd dig bort og udsøg dig en kælen Konkubine. Brug du kuns anden Gang din 208 løbske Tunge til Tolk for Kætterne. Jeg har bedraget mig, da jeg troede, din Lærdom og dit lyse Hoved skulde blevet et Værn for den gamle Tro.«\n✂ Paul Eliassen rødmede ved den Ros, der laa i de sidste Ord. »Eders Naade misforstaar mig,« sagde han.\n✂ »Hvordan?« blev Bispen ved. »Har jeg ej med egne Øren hørt eder bagvaske Roms ubrødeligste Love?«\n✂ »I misforstaar mig,« sagde Paul Eliassen. »Det kommer af, at I er ubevandret i Dialektikken. Jeg betragtede kuns Sagen med Forsæt i et falsk Lys, jeg stræbte at sætte mig ret levende hen paa Kætternes Stade for des bedre at kunne gendrive dem.«\n✂ »Men I sagde jo udtrykkelig, Kætterne havde Ret,« svarede Bispen fortrædelig.\n✂ »Ja vist har de Ret,« blev Paul Eliassen ved, »naar Sagen betragtes paa verdslig Maade; men naar den betragtes med aandeligt Øje, da have de ej absolut Ret. Relativt talt have de Ret. Deres Ret støttes paa de nys af mig fremsatte Grunde, men da disse Grunde langt fra ere uomstødelige, kan deres Ret heller ej forsvares. Tror I ej, at jeg i mit uplettede Ungkarleliv skulde have haft Lejlighed nok til at erkende, hvad Fordel den enlige Stand bringer en Guds Tjener? Han skal som en ophøjet Tilskuer kunne betragte Livets vidtløftige Skuespil. Han skal bedømme de Verdsliges Færd, uden selv at dele deres smaalige Sorger og Idrætter. Hvor skulde den Klerk faa Stunder at ransage Kirkefædrenes Folianter, som hvert Øjeblik forstyrres, naar hans Kvinde begærer en Penning til Gryn og Flæsk? Hvorledes skulde man i Fred kunne grunde paa de 209 skolastiske Teologers Visdom, naar Barnet i Vuggen skreg af Bugvrid? Skulde den Arm, som nys havde favnet en Kvindes Legeme, den Haand, som nys havde klappet en Kvindes Kind, berøre Guds Legeme og Blod? Skulde de Læber, der nys besmittedes ved kødelige Kys, være rene nok til at berøre Monstransen? Skulde umælende Unger savle paa de hellige Messeklæder? Kuns en snæverhjærtet Præst kan føle sig ene i Verden, fordi han ingen Hustru har. Den samvittighedsfulde betragter hele sin Menighed som sin Familie. Hver lønlig Synd, som trykker deres Hjærte, betro de til ham, og han siger dem, ledet af den Helligaand, hvad Gud dømmer om deres Vandel. Han bliver en Midler mellem dem og Himlen. De komme med deres Anger til ham og gaa hjem med Tilgivelsen. Har han selv legemlige Sønner og Døtre, da stjæle disse Kærligheden fra hans Menighed, og de mange Sjæle, som havde lige Krav paa hans Ømhed, forvandles til Stedbørn. Apostlerne forlode deres Koner og Børn for at følge Kristi Kald, og vor Frelser har kundgjort os sin Dom ved at vælge den reneste Jomfru til Moder.«\n✂ »Eders Forsvar for Kirkens Lærdom synes hel kløgtigt,« sagde Rønnov, »men er efter min Fremgangsmaade unødvendigt. Hvad Koncilier og Pave har foreskrevet, skal menig Mand tro. Hverken Borgmester, Tøndebinder eller nyfigen Bondeknøs er beskikket til at ransage den offentlige Bekendelse.«\n✂ Vagten paa Taarnet over Vesterport blæste paa sit Horn. Da man hørte Rønnovs Navn, blev Porten straks opladt, og han drog ind i Byen med sit Følge.


Entrepriseleder med projektlederpotentiale - Job indenfor Leder i Storkøbenhavn\nKan du forestille dig at bringe din teoretiske viden inden for byggeri og anlæg i spil i den praktiske entreprenørverden? Motiveres du af en afvekslende hverdag på byggepladsen, hvor du hele tiden lærer nyt? Har du lyst til at blive god til anlægsprojekter, herunder vejrenovering og kloakarbejder?\nI vores team fokuserer vi på anlægsopgaver, der typisk har stor betydning for mange brugere hver dag. Du bliver indledningsvist en del af vejrenoveringsprojekter i Storkøbenhavn. Her skal du indgå i et team med en projektleder, to formænd og cirka 15 kolleger i marken.\nI rollen som entrepriseleder skal du være med til at sikre, at gennemførelsen af projekterne sker så optimalt som muligt i forhold til kundernes forventninger, anvendelsen af ressourcer og den samlede økonomi. Vi håber på en initiativrig kollega, der har lyst til at være med til at præge løsningerne. Din hverdag vil spænde bredt og bl.a. indebære at:\nlede arbejdet på byggepladsen sammen med pladsens formænd, herunder varetagelse af den daglige planlægning samt styring af mandskab, maskiner, materialer og eventuelle underentreprenører\nindhente trafiktilladelser, trække mængder ud og bidrage til økonomien på stadet i samarbejde med projektlederen\nvære med til at sikre, at tidsplaner opdateres og overholdes\nByggeleder til byggeprojekter, Midtjylland - Sydjylland\nByggeleder søges til entreprise firma


Lasse Felsted Petersen | Smertespecialisterne\nJeg er psykomotorisk terapeut, og foredragsholder. Jeg har stor passion og ekspertise i behandling af svære kroniske smertepatienter. Jeg har en stor videbegærlighed, og jeg nyder at lære nye ting, samt at holde mig løbende opdateret omkring nyeste forskning på smerteområdet.\nJeg har en evidensbaseret tilgang i mit virke som psykomotorisk terapeut. Dette gør at jeg læser videnskabelige studier og reviews, fra f.eks European Journal of Pain, PAIN (Journal of the IASP), og Journal of the American Physical Therapy Association. Så derfor er navne som Melzack, Moseley, Wall, Hodges, Arendt-Nielsen og O’Sullivan ikke ubekendte for mig.\nJeg er til dagligt tilknyttet Sano I Århus, som er et rehabiliteringscenter for kroniske smertepatienter. Derudover har jeg i en årrække været fast underviser i smertefysiologi og smertevidenskab på uddannelsen til psykomotorisk terapeut på VIA University College i Randers. Relationsarbejde, patientkontakt og patient kommunikation er nogle af de parametre som er i centrum på uddannelsen til psykomotorisk terapeut. Uddannelsen tager primært afsæt i klienten som eksperten på egen krop ud fra en fænomenologisk tilgang, og vi arbejder med kroppen og kropsoplevelse igennem behandling med berøring og bevægelse.\nJeg har stor praktisk erfaring med smertebehandling fra Sano samt, det tværfaglige smertecenter i Ålborg hvor jeg tidligere arbejde, og fra en privatklinik i USA, som der var specialiseret i behandling af kroniske sygdomme, herunder fibromyalgi, piskesmæld og CRPS.\nJeg har i en længere årrække interesseret mig for smertevidenskab, evidensbaseret praksis og smertefysiologi. Det der for mig er fascinerende ved smerte er kompleksiteten i smerteoplevelsen. For mig er smerte ikke blot en neurobiologisk størrelse, men en meget mere kompleks størrelse – I den forstand at smerten i en stor grad har adfærdsmæssige effekter på klienten og dennes livsverden.\nJeg har en anden indgangsvinkel og redskaber end en typisk fysioterapeut, læge eller ergoterapeut. En mere fænomenologisk tilgang til klienternes smerte, samt et større fokus på den adfærdsmæssige del af smerte oplevelsen.\n2015, Moving (on) with pain hos SMOF (Aarhus Universitetshospital)\n2015, A cognitive functional approach for the management of chronic low back pain, med Prof. Peter O’sullivan (Rygcenter Middelfart)\n2015, Mundtlig formidling og præsentation (RM Managment, Århus)\n2015 – nu, Behandling af kroniske smertepatienter, Sano (Arhus)\n2014 – nu, Underviser i smertefysiologi, VIA University College (Randers)\n2014, Smerte og Neuroscience med Fysioterapeaut Morten Høgh (Videnomsmerter.dk)\n2014, Grundkursus i smertevidenskab med Fysioterapeaut Morten Høgh (Videnomsmerter.dk)\n2014, Tværfagligt smertecenter, Aalborg (9 ugers praktik)\n2014, Restorative Health Clinic, Portland, USA (7 ugers praktik)\n2010 – 2014, Psykomotorisk terapeut (afspændingspædagog)\n2013, Forelæsninger i neuroanatomi, Institut for neuroscience (Århus Universitet)\n2007, Kommunikationskursus, skjold vagt international


Mindre kriminalitet på Vestegnen – Rødovre Lokal Nyt\n12. mar 2019, 12:26 - Sidst redigeret 12. mar 2019, 13:27\nDer var færre tricktyverier på gaden og gaderøverier på Vestegnen i 2018 – men svindel på nettet og anden økonomisk kriminalitet ligger stadig højt. Foto: Arkiv\npoliti Der var færre tricktyverier og gaderøverier på Vestegnen i 2018. Det viser tal fra politiets kriminalitetsstatistik.\nDer blev begået færre tricktyverier, gaderøverier og stjålet færre biler på den københavnske vestegn i det forgangne år. Det skriver Københavns Vestegns Politi i en pressemeddelelse, der bygger på tal fra politiets kriminalitetsstatistik for 2018.\nAntallet af straffelovsanmeldelser på Vestegnen faldt samlet set 9,7 procent i 2018 i forhold til året før og med 63 straffelovsanmeldelser pr. 1.000 indbyggere er antallet af anmeldelser det laveste tal i 10 år.\nPolitiet oplyser, at tricktyverier på gaden fortsætter den nedadgående kurve og antallet ligger nu på et lavere niveau end i 2014. Alene i 2018 registrerede politiet mere end en halvering i antallet af tricktyverier, da antallet gik fra 277 i 2017 til 124 i 2018.\nDet samme billede gør sig gældende for anmeldelser om gaderøverier. Her har kurven været stabilt nedadgående siden 2011 fra 225 til under det halve i 2018, hvor 97 anmelder blev indgivet.\nMens antallet af tricktyverier og gaderøverier heldigvis er faldende, kæmper Københavns Vestegns Politi med en stigning i antallet af tyverier fra tasker, misbrug af hævekort og svindel på nettet.\nSidste år blev der registeret 339 tilfælde af tyverier fra lommer og tasker og der er 71 flere end året før.\n”Det er ærgerligt at miste pung og kreditkort og få tømt kontoen. Dæk altid for koden og hold taske, pung og penge tæt til kroppen – så er det svært for tyven at stjæle,” udtaler politidirektør Kim Christiansen i pressemeddelelsen.\nSvindel på nettet fylder også i statistikken. Flere er blevet fuppet på portaler for brugte varer, hvor køber sender penge, men sælger aldrig sender varen. Her opfordrer politiet alle borgere til at vælge en NemID-valideret sælger, handler hjemme på sælgers adresse, får varen før du betaler og så overfører via MobilePay.