Danskere i udlandet kan få coronavaccine i Danmark | Flensborg Avis - nyheder & baggrundstof fra Sydslesvig & grænselandet : FLA\nFra mandag kan det blive nemmere for danskere, der bor i udlandet, at få adgang til en vaccine mod coronavirus i Danmark.\nHer bliver der nemlig åbnet for, at udlandsdanskere, som er sygeforsikret i Danmark, kan bestille tid til vaccination efter vaccinekalenderen.\nOgså danskere, der bor i et land uden for EU, Storbritannien og Schweiz, kan få lov til at få en coronavaccine i Danmark.\nDet kan ske, hvis man opholder sig på dansk grund i minimum 30 dage. Formålet med opholdet må ikke være, at man skal vaccineres.\nDet oplyser flere regioner og Sundhedsstyrelsen på sin hjemmeside.\nSom udgangspunkt har udlandsdanskere ellers ikke ret til sygesikring i Danmark. De fleste vil i stedet være sikret i deres nye bopælsland, hvor de derfor kan blive tilbudt en coronavaccine.\nMen for de omkring 10.000 danskere, der ikke har den mulighed, er det gode nyheder, siger Anne Marie Dalgaard, der er generalsekretær i foreningen Danes Worldwide.\n- I Danes Worldwide er vi rigtig glade for, at der endelig begynder at komme fokus på vores medborgere i udlandet, og at de har mulighed for at blive vaccineret mod corona.\n- Corona er en utrolig smitsom sygdom. Den er alvorlig, og vi er i en pandemi, så vi er rigtig glade for, at Danmark også tager ansvar, siger hun.\nIndtil nu har det ikke været muligt for danske borgere uden for EU at få tilbudt en vaccine i Danmark.\nDet har blandt andet skabt problemer for danskere, der bor i flere afrikanske lande, hvor der ikke er en vaccineplan, eller i Japan, hvor man en periode kun ville vaccinere statsborgerne.\nAndre steder har det ifølge Anne Marie Dalgaard skabt bekymring, at de i bopælslandet får tilbudt en vaccine, som ikke er godkendt i EU, fordi det kan begrænse deres rejsemuligheder i EU.\nDerfor mener hun også, at den bedste løsning havde været at kalde “en spade for en spade” og tilbyde vaccinen til alle uden betingelser for opholdet. Om nødvendigt mod betaling.\n- Danske statsborgere, der bor i udlandet, er en kæmpe ressource for det officielle Danmark. Mange af dem er beskæftigede i danske virksomheder i udlandet eller for danske interesser i internationale organisationer.\n- Man vil rigtig gerne hjælpe sit fødeland som dansker i udlandet. Man er loyal over for fødelandet. Så lad os ikke være smålige her, siger Anne Marie Dalgaard.\nDanes Worldwide vurderer, at der bor omkring 250.000 danskere i udlandet.\nEndnu uvist om hjemmetest skal inkluderes i dansk coronapas\nsø 16 maj 2021, 20:13


Københavns Ungdoms-TV Allégade Frederiksberg. Klage over reklame for politiske partier sendt på Københavns Ungdoms-TV. - PDF\nDownload "Københavns Ungdoms-TV Allégade Frederiksberg. Klage over reklame for politiske partier sendt på Københavns Ungdoms-TV."\n1 Københavns Ungdoms-TV Allégade Frederiksberg Radio- og tv-nævnet 8. marts 2012 Sagsnr.: Ulrike Clade Christensen Fuldmægtig, cand.jur. Direkte tlf.: Klage over reklame for politiske partier sendt på Københavns Ungdoms-TV Klage Jakob Næsager har den 4. juni 2011 indgivet klage til Radio- og tv-nævnet med anbringende om, at der i et program sendt den 2. juni 2011 kl. 23:30-24:00 på Københavns Ungdoms-TV blev vist reklamer for Kommunistisk Parti og SF Ungdom i strid med forbuddet mod reklamer for politiske partier. Klager har anført følgende: På Kanal Hovedstaden bragte Københavns Ungdoms TV torsdag den 2. juni 2011 kl til to reklamer for politiske partier - det var en reklame for henholdsvis Kommunisk Parti og SFU. Da det ikke er tilladt i Danmark at bringe reklamer for politiske partier, vil jeg bede Radio- og TV-nævnet om at fortage det fornødne. Beskrivelse Københavns Ungdoms-TV har som bilag til høringssvar af 15. juli 2011 tilsendt Radio- og tv-nævnet en cd-rom med den påklagede udsendelse, som blev sendt den 2. juni 2011 kl. 23:30-24:00 på Københavns Ungdoms TV (Kanal Hovedstaden) i MUX1. Udsendelsen varer i alt ca. 30 minutter og begynder med en grafisk animeret intro, hvori stationsnavnet indgår. Herefter begynder den første del af programmet, der indeholder et interview med et kvindeligt medlem af Kommunistisk Parti Ungdom, Julie Malling, som fortæller om baggrunden for sit eget politiske engagement samt om sine politiske holdninger. Hun oplyser blandt andet, hvorfor hun meldte H.C. Andersens Boulevard 2 DK-1553 København V\n2 sig ind i Kommunistisk Partis ungdomsafdeling, og redegør for de værdier, grundholdninger og mål, partiet står for. I løbet af indslaget vises hun ved en S-tog station, hvor Kommunistisk Partis ungdomsafdeling deler flyere ud med en Fyreseddel til Lars Løkke Rasmussen, og hun forklarer kampagnens formål. Sidst i programmet bliver hun vist foran en rød fane med påskriften Kommunistisk Parti, og hun siger blandt andet: I Kommunistisk Parti vil vi et grundlæggende andet samfund. Vi vil et socialistisk samfund og på sigt et kommunistisk samfund. Hvis du derude sidder og også er enig i, at det her samfund, det er ikke det rigtige, det lever ikke op til forventningerne om et solidarisk samfund, et lige samfund, så synes jeg, man skal være med hos os, være med til at kæmpe. Efter ca. 20 minutter begynder en anden del af programmet, som indeholder et interview med formanden for SF Ungdom, Gry Möger Poulsen. Interviewet foregår på organisationens kontor, og der ses bl.a. plakater på væggen, hvori SF s logo indgår. Formanden fortæller om sine motiver for at blive politisk aktiv og argumenterer for, at de unge bør engagere sig i hverdagen for dermed at påvirke deres egne rammer og ændre samfundet til det bedre m.v. Hun siger blandt andet: Politik er også noget, der samler folk, og ikke blot en elitesport for dem, der har en Ph.d. på Universitetet. Og det er virkelig noget vi kæmper enormt meget for i SFU, at vi får alle med på vognen og igen, hvis der er nogen derude, der vil være med, så er I mere end velkomne i SF Ungdom. Herefter fortæller hun om SF Ungdoms seneste kampagne om Respekt for Erhvervsskolerne og giver endvidere råd om, hvor unge kan søge viden om politiske partiers holdninger samt andre informationer om politik m.v. Programmet afsluttes med en kort information om tv-stationen Københavns Ungdoms TV s sendetider m.v. 2\n3 Høring Københavns Ungdoms-TV Københavns Ungdoms-TV har i udtalelse af 15. juli 2011 bl.a. anført følgende til klagen: Da valgrygterne lød i midten af maj 2011 besluttede Københavns Ungdoms-TV at producere en række valgprogrammer med Folketingets politiske ungdomspartier og evt. andre udenfor Folketinget. Programmerne er ment som info til de unge/nye vælgere i Hovedstedsområdet, som når valget kommer, kan få en relevant information om partiernes politiske linje fortalt af de unge selv. Vi har forstået fra tidligere da vi hørte under det fælles Lokal-TV nævn for Storkøbenhavn at der ikke var problemer med at lave præsentationsprogrammer á la dem, der sendes i DR og TV 2 op til valg. I forbindelse med programmerne er der ikke ydet betaling/sponsorering eller andet vederlag og programmerne har alene været vores egen idé og initiativ. Der var en overvældende tilslutning til deltagelse i produktionen, idet otte af de i Folketinget repræsenterede partier stillede op til optagelse. Det eneste afbud var fra Kristendemokraterne. Vi besluttede endvidere at spørge Kommunistisk Partis ungdomsafdeling, om de havde lyst til at deltage, da dette parti er meget aktivt og synligt i lokalområdet. Vi udarbejdede en skabelon for projektet, således at alle partier fik ens forhold. Da vi var halvvejs igennem produktionen, erfarede vi, at valget først kom senere end forventet og besluttede i stedet, i første omgang, at producere en portrætserie af unge politisk aktive kvinder. Tilfældigvis blev det Kommunistisk Partis Ungdom, Socialistisk Folkepartis Ungdom (SFU) og Socialistisk Ungdoms Front (SUF), vi startede med, fordi bl.a. Liberal Alliances kvindelige formand ikke ønskede at deltage i portrætserien. Vi har gennemset udsendelsen den 2. juni 2011 kl. 23:30 og mener ikke, dette kan kaldes politisk reklame. Vi indrømmer, at der i Julie Mallings 3\n4 portræt fra Kommunistisk Parti under redigeringen er sket en smutter, således at klip fra det oprindelige valgprogram er havnet bagerst i udsendelsen. De to udsendelser er henholdsvis på 20:34 og 08:30 minutter i alt 29:04 minut. Udsendelserne var tænkt, som de øvrige oplysende udsendelser vi laver, som et portræt af unges bekymringer og overvejelser om fremtidens Danmark. Der er muligvis nogle betænkelige spørgsmål eller beklagelige udtalelser som vi dog ikke selv finder gør udsendelserne til politisk reklame, men måske snarere er udtryk for vores manglende journalistiske professionalisme. Vi vil fremover skærpe vores introduktionsprogram og inddrage disse udsendelser med udgangspunkt i den afgørelse, som I kommer frem til. Redaktionsmøderne vil ligeledes blive strammet op ifm. gennemgang af de færdigredigerede udsendelser, som er klar til at gå i æteren. Radio- og tv-nævnets vurdering Radio- og tv-nævnet har i henhold til 42, nr. 3, og 44, nr. 2, i lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, jf. lovbekendtgørelse nr. 988 af 6. oktober 2011, på sit møde den 29. februar 2012 behandlet sagen og skal udtale: Jakob Næsager har den 4. juni 2011 klaget til Radio- og tv-nævnet med anbringende om udsendelse af reklame for Kommunistisk Parti og SF Ungdom i et program sendt den 2. juni 2011 kl. 23:30-24:00 på Københavns Ungdoms-TV i strid med forbuddet mod reklamer for politiske partier. Indledningsvis skal Radio- og tv-nævnet bemærke, at sagen afgøres efter de på udsendelsestidspunktet gældende regler, jf. lovbekendtgørelse nr. 477 af 6. maj 2010 om lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, som ændret ved lov nr af 8. december De på udsendelsestidspunktet gældende regler er enslydende med de nugældende regler. I henhold til 76, stk. 3, i radio- og fjernsynsloven og 15, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 338 af 16. april 2011 om reklamer og sponsorering m.v. 4\n5 af programmer i radio, fjernsyn og on-demand audiovisuelle medietjenester samt indgåelse af partnerskaber, må der i fjernsyn ikke udsendes reklamer for blandt andet politiske partier, politiske bevægelser samt valgte medlemmer eller opstillede kandidater til politiske forsamlinger. I perioden fra tidspunktet for udskrivelse af valg til politiske forsamlinger eller folkeafstemninger og indtil afholdelsen af valget eller afstemningen, må der i fjernsyn ikke udsendes reklamer for politiske budskaber, jf. radioog fjernsynslovens 76, stk. 4, 1. pkt., og reklamebekendtgørelsens 15, stk. 2. I henhold til bestemmelsens pkt. 2, indtræder den reklamefri periode 3 måneder før afholdelsen af valget eller afstemningen, såfremt dato for valget eller afstemningen er bekendtgjort tidligere end 3 måneder før afholdelsen. Det påklagede program indeholder både mundtlige og visuelle henvisninger til Kommunistisk Parti og Socialistisk Folkepartis ungdomsafdeling samt ytringer, der vedrører politiske anskuelser m.v. I Radio- og tv-nævnets afgørelse om klage over ulovlig kampagnefilm vist forud for folkeafstemningen om tronfølgeloven på TV 2 og i OBS på DR1 og DR2 af 27. november 2009 udtalte Nævnet blandt andet, at forbuddet mod politiske reklamer m.v. som de øvrige bestemmelser i reklamebekendtgørelsen om reklamers indhold kun omfatter reklamer, som er vist i reklameblokke. Den nærværende udsendelse er et program produceret af tv-stationen selv. Københavns Ungdoms-TV har endvidere i høringssvar af 15. juli 2011 blandt andet oplyst, at: I forbindelse med programmerne er der ikke ydet betaling/sponsorering eller andet vederlag og programmerne har alene været vores egen idé og initiativ. Eftersom der ikke er tale om reklamer, der er sendt i reklameblokke, finder reglerne om politisk reklame ikke anvendelse. Programmet skal derimod vurderes som en del af Københavns Ungdoms-TV s programvirksomhed. Radio- og tv-nævnet skal endvidere bemærke følgende: De ikke-kommercielle tv-stationers programvirksomhed i MUX 1 er ikke public service-virksomhed og dermed ikke som blandt andet DR og TV 2 underlagt de i radio- og fjernsynslovens 10 nævnte principper, herunder 5\n6 pligten til at lægge vægt på saglighed og upartiskhed ved informationsformidlingen. Disse tv-stationer er derfor ikke forpligtede til at sikre en alsidig eller neutral fremstilling af fx politiske partier eller politiske anskuelser i deres programvirksomhed. På denne baggrund har Radio- og tv-nævnet truffet følgende AFGØRELSE: Programmet sendt den 2. juni 2011 kl. 23:30-24:00 på Københavns Ungdoms-TV er ikke i strid med 76, stk. 3, og 4, i lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, jf. lovbekendtgørelse nr. 477 af 6. maj 2010, som ændret ved lov nr. 105 af 28. januar 2010, samt 15, stk. 1, og 2, i bekendtgørelse nr. 338 af 16. april 2011 om reklamer og sponsorering m.v. af programmer i radio, fjernsyn og on-demand audiovisuelle medietjenester samt indgåelse af partnerskaber. Christian Scherfig formand / Ulrike Clade Christensen nævnssekretær Kopi til: Klager, Jakob Næsager 6


auto apv trin for trin TjeklisTe klargøring - PDF\nDownload "auto apv trin for trin TjeklisTe klargøring"\n1 AUTO APV trin for trin T j e k l i s t e K l a r g ø r i n g\n2 Vejledning til udfyldelse Spørgsmålene er udformet som Ja/Nej spørgsmål. Hvis spørgsmålet ikke er relevant, kan det overstreges. Hvis der svares Ja til spørgsmålet i henhold til vejledningen, er lovkrav og anbefalinger overholdt Hvis man ikke er sikker på, om loven/ anbefalinger er overholdt, eller man gerne vil have lavet nogle ændringer, skal man sætte kryds i midten. Hvis man er i tvivl, skal man undersøge spørgsmålet nærmere evt. med hjælp fra eksterne konsulenter. Hvis der svares Nej, skal problemet/ emnet overføres til et problemskema og senere til handlingsplanen. Hvis der f.eks. er umiddelbare bemærkninger eller forslag til løsninger, kan dette skrives i. Tjekliste til arbejdspladsvurdering Klargøring Udført af: Afdeling: I serien Auto APV trin for trin indgår følgende materialer: Auto APV hvad, hvorfor, hvordan? (Varenr ) Tjekliste til mekanisk værksted (Varenr ) Tjekliste til pladeværksted (Varenr ) Tjekliste til reservedelslager (Varenr ) Tjekliste til klargøring (Varenr ) Tjekliste autolakering (Varenr ) Tjekliste undervognsbehandling (Varenr ) Tjekliste til administration og salg (Varenr ) Cd-rom med alle APV-materialer og kursusvideo (Varenr ) Atex i autobranchen er vi omfattet? (Varenr ) De enkelte materialer rekvireres hos Arbejdsmiljøbutikken (\n3 Fysiske forhold lokaliteter 1. Har I plads nok, når I skal arbejde i klargøringen? Er der tilstrækkeligt med udenomsplads til at arbejde i klargøringen? 2. Er gulvbelægningen i orden? Gulvbelægningen skal have en hårdhed, der passer til udnyttelsen. For eksempel skal det kunne gøres effektivt rent, hvis I spilder. Samtidig skal gulvet være skridsikkert og plant. Og er der niveauforskelle, skal de være markeret, så I tydeligt kan se dem. 3. Er toiletforhold, herunder også håndvaske, i orden og er der nok af begge dele? Der skal være 1 toilet for hver 15 personer på jeres arbejdsplads. Hvis der er 1 urinal for hver 20 mænd, bør der også være mindst 1 toilet til de samme 20 mænd. Samtidig skal der i klargøring normalt være 1 håndvask for hver 3 personer. Her tæller håndvaske i aflåste rum ikke med. Adgang fra jeres arbejdsrum til toilettet skal ske gennem et forrum. Samtidig er det ikke tilladt, at I går direkte fra forrummet til spiserummet. 4. Er jeres spiseplads i orden? På jeres spiseplads skal I have adgang til dagslys, og lokalet skal kunne ventileres. 5. Er jeres omklædningsrum og badeforhold i orden? Er der plads nok i jeres omklædningsrum? Og har I alle jeres eget, aflåselige skab? Jeres arbejde kan betegnes som særligt tilsmudsende. Derfor skal I kunne opbevare jeres arbejdstøj og gangtøj hver for sig. Der skal være mindst 1 brusebad for hver 10 personer. Og de skal være afskærmet fra omklædningsrum og forrum. Er der både mænd og kvinder ansat på jeres virksomhed, skal der enten være adskilte baderum eller mulighed for at benytte de samme omklædnings-/baderum hver for sig.\n4 Fysiske forhold belysning 6. Er der lys nok på arbejdspladsen? Er belysningen god nok, når I skal klargøre bilen? 7. Er der tilgang af dagslys, og kan I se ud af lokalet? Der skal være tilgang af dagslys, og I skal kunne se ud i omgivelserne. 8. Er vægge, loft og gulve malet i lyse og matte farver? Hvis I har lyse farver i lokalet, så kaster det lyset tilbage og giver jer et bedre arbejdslys, fordi I gør bedre brug af de eksisterende lys. I bør samtidig male med matte farver, så I undgår blænding. 9. Er der en vedligeholdelsesplan for belysningen? Jeres lys skal løbende vedligeholdes, så I hele tiden er sikre på den optimale udnyttelse af lyset. For eksempel bør armaturer gøres rene to gange om året. Samtidig skal I følge leverandørens anvisninger, når det gælder udskiftning af lyskilder. Vær opmærksomme på, at lysstofrør med tiden giver mindre og mindre lys, selvom de bruger den samme energi. Fysiske forhold maskiner og udstyr 10. Har I tilgængelige brugsanvisninger på alle maskiner, værktøjer og øvrigt udstyr? På alle maskiner og på alt udstyr skal der være en tilgængelig, dansk brugsanvisning, der er skrevet i et forståeligt sprog. I skal alle være instrueret i brug og vedligeholdelse af maskiner/udstyr.\n5 Fysiske forhold maskiner og udstyr (fortsat) 11. Er maskiner, værktøj og øvrigt udstyr i sikkerhedsmæssig forsvarlig stand, og overholder I eftersyns- og vedligeholdelseskrav (gælder også løfteredskaber)? I skal holde udstyr i sikkerhedsmæssig og forsvarlig stand og overholde leverandørens anvisninger. I skal for eksempel ikke fjerne afskærmningen. Det er en god ide, hvis I laver vedligeholdelsesplaner for det enkelte udstyr. Planerne sørger for, at I får delt ansvaret for vedligeholdelsen ud. For visse typer udstyr er der lovkrav om, at I skal foretage eftersyn. Det gælder for eksempel elektriske håndmaskiner (mindst hver 6. måned, El-rådet) og løfte-/hejseredskaber (mindst hver 12. måned). 12. Ved indkøb af nye maskiner, værktøj og øvrigt bør I vælge det, der støjer og vibrerer mindst muligt. Samtidig bør håndtag og lignende være ergonomisk udformet. Når I køber nyt værktøj og nye maskiner, skal I vælge udstyr, der er støj- og vibrationsdæmpende. Samtidig kan for eksempel udformning, materiale og betjeningsgrej være ergonomisk. Det har betydning for, hvordan og hvor hårdt I for eksempel skal holde på værktøjet. 13. Er brugeren instrueret i brugen af højtryksrenser? Hvis I bruger højtryksrenser, skal I være instrueret i brugen og omkring de risici, der er ved arbejdet. I skal bl.a. have skridsikkert fodtøj og høreværn på. Hvis I arbejder indendørs, er det mest sikkert at anvende luftforsynet åndedrætsværn. Fysiske forhold ventilation og støj 14. Fungerer ventilationen i klargøringen godt nok? På mange af de produkter, I anvender i klargøringen (f.eks. til polering og rengøring), kræves det, at der skal være udsugning. 15. Er der kontrolanordninger på alle ventilationsanlæg? Der skal på alle jeres ventilationsanlæg være en kontrolanordning, der giver alarm ved utilstrækkelig funktion eller driftsstop. Det kan for eksempel være et lys- eller et lydsignal.\n6 Fysiske forhold ventilation og støj (fortsat) 16. Er der brugsanvisninger og vedligeholdelsesplaner på alle ventilationsanlæg? Der skal være brugsanvisninger på alle jeres ventilationsanlæg. De skal samtidig være tilgængelige for jer alle. Jeres leverandør skal ved levering udfærdige en tegning og en brugsanvisning til drift og vedligeholdelse. Samtidig skal der laves en målerapport. Får I ikke disse dele, skal I selv udarbejde dem. Én medarbejder på virksomheden skal samtidig vide, hvordan ventilationsanlæggene virker. 17. Er ventilatorerne placeret, så I undgår støj i arbejdslokalerne? Ventilatorerne bør placeres i lokaler, hvor der ikke arbejdes. Er det ikke muligt, skal de støjdæmpes, så støjen er mindst 10 db(a) lavere end baggrundsstøjen. For at undgå luftstøj kan I for eksempel indsætte lyddæmpere. Og ved ophæng på bærende vægge eller elementer kan I nedsætte støjen, som forplanter sig i bygningen ved at montere i gummiophæng. 18. Virker lofter og eventuelt vægge lyddæmpende? Hvis det er let at tale sammen i klargøringen uden efterklang (genlyd), så er lokalets akustiske forhold ofte tilfredsstillende. 19. Bruger I de værktøjer/metoder, der er mindst støjende/vibrerende? Vælg, hvis det er muligt, altid værktøj/metode, der giver mindst støj- og vibrationsgener. Værktøjet skal vedligeholdes, da det også er med til at mindske støj- og vibrationsniveauet. Kør med mindst muligt tryk, når I bruger luftværktøj (se i leverandørens anvisninger).\n7 Kemiske/biologiske forhold 20. Er der brugsanvisninger på alle de stoffer og materialer, I bruger på værkstedet? Alle produkter, der kan være farlige for sikkerhed og sundhed, skal være forsynet med en brugsanvisning fra leverandøren. Den skal være på dansk og indeholde 16 punkter. Samtidig skal den opbevares i en mappe og være tilgængelig for jer alle. I skal desuden være instrueret i brugen af alle stoffer/materialer. Jeres brugsanvisninger skal jævnligt gås igennem, så I får holdt styr på de produkter, I anvender og på, om der er ændringer i leverandørens anvisninger. (Praktisk vejledning om udarbejdelse af arbejdspladsbrugsanvisninger i autobranchen kan rekvireres hos Har I udarbejdet arbejdspladsbrugsanvisninger? Arbejdspladsbrugsanvisninger kan enten være tilføjelser til leverandørens anvisninger eller et tillægsblad til disse. Bladet kan bl.a. indeholde oplysninger om, hvad I bruger produktet til, hvilke forholdsregler der skal tages, om der skal bruges handsker og åndedrætsværn osv. Tillægsbladet skal placeres sammen med anvisningen fra leverandøren. (Praktisk vejledning om udarbejdelse af arbejdspladsbrugsanvisninger i autobranchen kan rekvireres hos Er I alle blevet instrueret i brugen af produkterne? Alle ansatte skal instrueres i, hvordan de skal arbejde med produkterne? Og i hvilke forholdsregler, der skal tages. Der er endda produkter, der kræver særlige uddannelser. Det vil være beskrevet i den enkelte brugsanvisning fra leverandøren. 23. Vælger I de mindst farlige produkter, når I køber ind? Vælg altid det mindst farlige produkt til at løse opgaven, når I køber ind. Det fremgår bl.a. af kodenummeret og faremærkningen på leverandørens brugsanvisning, hvilke forholdsregler, der skal tages, når I arbejder med produktet. I kan også læse om produktet på (Praktisk vejledning om udarbejdelse af arbejdspladsbrugsanvisninger i autobranchen kan rekvireres hos\n8 Personlige værnemidler og rengøring 24. Bruger I de personlige værnemidler, når det anbefales? Som ansatte skal I kende risikoen ved at arbejde med produktet, hvis I ikke anvender de personlige værnemidler. Det er vigtigt, at disse kan tilpasses den enkelte ansatte, og at de ansatte selv er med til at vælge de værnemidler, der passer bedst til dem. 25. Har I de personlige værnemidler, der skal bruges under de forskellige arbejdsprocesser? I arbejdspladsbrugsanvisningerne kan I finde en vurdering og beskrivelse af, hvilke værnemidler der skal anvendes. Disse værnemidler skal være tilgængelige i virksomheden. Det drejer sig oftest om handsker, øjenværn, åndedrætsværn og overtræksdragter. I skal samtidig være instrueret i, hvordan I bruger de personlige værnemidler. 26. Vedligeholder I de personlige værnemidler, og opbevarer I dem korrekt? De personlige værnemidler skal opbevares og vedligeholdes efter leverandørens anvisninger. Det er især vigtigt, at kulfiltermasker opbevares i en tætsluttende beholder/pose. 27. Er der rent og ryddeligt på værkstedet? Og har I en rengøringsplan? Når I holder rent og gulvet frit for affald, værktøjer og andet, kan I spare tid og forebygge faldulykker. Det anbefales, at I har en rengøringsplan, der for eksempel angiver, hvornår der skal vaskes vinduer, gulve og vægge, og hvem der skal udføre opgaverne. Ergonomi 28. Er jeres arbejde planlagt, så I kan indtage varierende arbejdsstillinger? Har I mulighed for ofte at skifte arbejdsstillinger, så I ikke indtager de samme stillinger i længere tid af gangen? Variation i arbejdet kan for eksempel være skift mellem stående, gående eller siddende arbejde. Det er hensigtsmæssigt, at I ofte skifter arbejdsfunktion, f.eks. mellem vask, støvsugning, polering og pudsearbejde.\n9 Ergonomi (fortsat) 29. Er jeres arbejde planlagt, så I ikke arbejder foroverbøjet eller med vredet ryg i længere tid? Arbejde med foroverbøjet eller vredet ryg er meget belastende for rygsøjlen. Ved støvsugning, polering og andet arbejde på paneler og lignende bør I hæve bilen op på lift, så I ikke belaster lænderyggen unødigt. Har I ikke mulighed for at bruge lift, så kan I bruge en arbejdsstol eller skammel, så I kan arbejde med rette rygge. Brug arbejdsbord eller bukke, hvor der er mulighed for det. 30. Er jeres arbejde planlagt, så I ikke arbejder med armene i eller over skulderhøjde i længere tid? Længerevarende arbejde med armene i eller over skulderhøjde kan resultere i, at I får varige skader i muskler, led og sener. Ved polering af f.eks. biltage kan en arbejdsplatform være en god ide. Jeres arbejde med armene i eller over skulderhøjde bør jævnligt afbrydes af andet arbejde eller pauser. 31. Har I en lift til rådighed? En lift giver jer optimal mulighed for at arbejde i en hensigtsmæssig arbejdshøjde. Liften skal altid indstilles til en god arbejdshøjde, før I begynder på arbejdet. Ved at bruge lift kan I også begrænse siddende og knæstøttende arbejde. 32. Har I egnede tekniske hjælpemidler til rådighed, så I kan undgå tunge løft, træk eller skub? Med hjælpemidler er det muligt at begrænse tunge løft, træk og skub. I kan for eksempel bruge palleløfter og rullebord ved arbejde med tunge byrder. Biler bør I, hvor det er muligt, køre ind på værkstedet eller evt. transportere med truck. Varier arbejdet, så I skifter mellem let og tungt arbejde. 33. Har I en instruktion i brugen af de tekniske hjælpemidler? Alle relevante medarbejdere skal være instrueret i, hvordan man korrekt anvender hjælpemidler. Det kan f.eks. være løftegrej, elværktøj, svejsemaskiner og højtryksrensere. I skal have hjælpemidler til rådighed i det omfang, der er behov for dem. Hjælpemidler bør være tilgængelige og centralt placeret på værkstedet.\n10 Ergonomi (fortsat) 34. Bruger I knæbeskyttere eller knæpuder ved knæstøttende arbejde? Hvis I bruger lift, kan I begrænse det knæstøttende arbejde til et absolut minimum. Er det ikke muligt, bør I altid bruge egnede knæbeskyttere eller knæpuder. 35. Får I instruktion i gode arbejdsstillinger og bevægelser samt i korrekt løfteteknik? Alle medarbejdere bør vide, hvordan arbejdet udføres med mindst mulig risiko for skader. Instruktion osv. kan dog under ingen omstændigheder stå i stedet for de egnede tekniske hjælpemidler. Ulykker 36. Har I en politik for virksomhedens sikkerhedsarbejde, og hvordan det ledes? Virksomhedens ledelse bør selv have klare ledelsesmæssige principper for, hvordan sikkerhedsarbejdet skal foregå. Der bør for eksempel være en beskrivelse af, hvad sikkerhed er, hvad målene er for jeres sikkerhedsarbejde, hvordan det skal organiseres, hvordan ansvaret skal fordeles, hvordan information og kommunikation foregår, hvem der samarbejder og medvirker, hvordan sikkerhedskulturen skal være, hvordan og hvem der motiverer, samt hvordan kompetencen er fordelt. 37. Er der sikkerhedsdokumentation? Og laver I sikkerhedsgennemgang? I bør have registreret dokumentationen på jeres sikkerhedspolitik. Det gælder for eksempel målene med sikkerhedsarbejdet, handlingsplaner, sikkerhedsanalyser, risikovurdering og økonomiske vurderinger, opdatering af lovbestemmelser, planlægning og registrering af jeres uddannelse og træning, uheld og fravær samt registrering af tilløb til uheld. 38. Laver I en økonomisk vurdering af arbejdsulykker? Det kan være meget nyttigt, hvis I i forbindelse med arbejdsulykker skaber et overblik over omkostningerne. Det kan være direkte omkostninger, f.eks. driftsstop, tomgang hos andre medarbejdere, ødelagte råvarer og udstyr, oprydning, reparation af skader, administration, sygedagpenge, løn til vikar, dagbøder og forhøjede forsikringer. Og det kan være indirekte omkostninger, f.eks. forsinkelser, kunders utilfredshed, tabt effektivitet, faldende akkord, utilfredse og utrygge medarbejdere, besøg fra Arbejdstilsynet, problemer med rekruttering og negativ omtale. 10\n11 Ulykker (fortsat) 39. Har I en god sikkerhedskultur? Det er vigtigt, at I hele tiden følger op på, at alle har en sikker og god adfærd, når det gælder om at hindre ulykker, uheld og fravær. Ledelsen skal være synlig og gå foran med det gode eksempel, melde tilbage og informere om tiltag og forbedringer. Medarbejderne skal samtidig være med i de sikkerhedsfremmende aktiviteter, så I sikrer den bedste effektivitet i arbejdet. 40. Lærer I (både ledelse og medarbejdere) af de ulykker, der er sket på virksomheden? For at undgå gentagelser af ulykker, er det vigtigt, at I lærer af de ulykker, der er sket i virksomheden. Derfor bør I hver gang, der sker en ulykke, undersøge, hvor stor betydning ledelse, uddannelse og instruktion, de fysiske rammer, tekniske hjælpemidler og udstyr har haft for sikkerheden i forbindelse med den enkelte ulykke. 41. Bliver medarbejderne involveret i sikkerhedsarbejdet? Det er vigtigt, at medarbejderne er en del af sikkerhedsarbejdet og gennem uddannelse/instruktion får en øget bevidsthed om risikofyldte situationer på arbejdspladsen. Gennem forebyggende arbejde kan I selv lære at ændre adfærd og undgå ulykker. 42. Trænes ledere og andre nøglepersoner i sikkerhedsorganisationen? Sikkerhedstræning omfatter al uddannelse og oplæring, der skal bidrage til en bedre sikkerhed på arbejdspladsen. Det skal ses i forhold til virksomhedens samlede risiko for ulykker, medarbejderstabens sammensætning, de forskellige funktioner på arbejdspladsen, virksomhedens kultur samt krav fra og til underleverandører. 43. Er I opmærksomme på mulige risici, og foretager I arbejdssikkerhedsanalyser? Ved at beskrive arbejdsopgaven trin for trin kan I finde de ulykkesrisici og farekilder, der er forbundet med opgaven. For hvert trin skal I finde de situationer, der er farlige. Find også kilden/årsagen til dem samt de skader, man kan pådrage sig. I skal også foretage et skøn over risikoens størrelse og finde en løsning på, hvordan den kan mindskes. Vurder herefter om løsningen er sikker nok 11\n12 Ulykker (fortsat) 44. Stiller I krav til jeres leverandører? Stiller I arbejdsmiljøkrav til de leverandører, der leverer tjenesteydelser, maskiner og tekniske hjælpemidler? Har I retningslinier for, hvilke krav I vil stille til leverandører, før I køber maskiner, tekniske hjælpemidler, kemiske stoffer og materialer? Har I retningslinier for, hvilke krav I stiller omkring ønskede ændringer på indkøbte maskiner og tekniske hjælpemidler før levering? 45. Har I en plan for jeres beredskab? Når der sker ulykker, uheld eller er tilløb til uheld, er det vigtigt, at I har udarbejdet en plan over et beredskab. Hvem underretter for eksempel de pårørende efter en ulykke? Er der en adresseliste over de pårørende? Hvor er flugtvejene ved brand? Hvor er slukningsudstyret? Hvor er el-installationerne? Hvor er førstehjælpskassen/øjenskylleflasken? Hvem har ansvaret for kontrol og vedligeholdelse af sluknings- og sikkerhedsudstyr? For brandbare materialer, er der trykflasker på virksomheden? Er der brandfaste/flydende stoffer, der skal fjernes? Sker der en ulykke, kan det påvirke alle personer på virksomheden. Vær opmærksom på, om der er behov for professionel hjælp. Psykiske og sociale forhold 46. Er jeres arbejde planlagt, så der tages hensyn til den enkelte? Er jeres arbejdsopgaver af passende sværhedsgrad, altså ikke for svære og ikke for lette? Er der overensstemmelse mellem kravene til arbejdet og jeres kvalifikationer? Kræver arbejdet konstant opmærksomhed og koncentration? Risikerer I at forvolde ulykker med risiko for skader på personer eller materiel? 47. Indeholder jeres arbejde kontakt med kunder? Og kan kunderne stille krav, der afviger stærkt fra gældende praksis og aftale? Indeholder jeres arbejde risiko for vold og traumatiske oplevelser? Er det afklaret på virksomheden, hvad I forstår ved vold? Er der risiko for, at den ansatte udsættes for vold eller trusler om vold? Er der mulighed for at tilkalde hjælp i tilfælde af vold? 48. Er rammerne for jeres arbejde klarlagt? Er der jævnligt modstridende eller uklare krav i arbejdet? Er der den nødvendige støtte fra ledelsen, når arbejdsopgaverne skal defineres og afgrænses? Og når der skal prioriteres mellem de enkelte opgaver? Er der én klar ansvars- og kompetencefordeling på virksomheden? Er det klart, hvem der gør hvad? 12\n13 Psykiske og sociale forhold (fortsat) 49. Har I mulighed for at tilkalde hjælp, hvis I arbejder alene på virksomheden? Hvis I arbejder alene på virksomheden, skal I have mulighed for at tilkalde hjælp, der kan være tilstrækkeligt hurtigt fremme. 50. Har I mulighed for faglig og kollegial støtte i arbejdet? Er der, f.eks. ved en vanskelig opgave, hjælp og støtte at hente fra kollegerne eller fra den nærmeste arbejdsleder? Det gælder bl.a., når niveauet i de enkelte arbejdsopgaver skal fastlægges, ved konflikter, ved traumatiske oplevelser og i tilfælde af vold. 51. Arbejder I på skiftehold, og er skifteholdsarbejdet planlagt? Er skifteholdsarbejdet planlagt, så roterende skift går med uret? 52. Tages der i planlægningen af jeres arbejde hensyn til arbejdets mængde? Jeres vagtplan/mødeplan skal være tilrettelagt tilfredsstillende, så der er et passende forhold mellem bemanding og arbejdsmængde. Har I forholdsregler ved sygdom/fravær, tempo/tidspres, fri for overarbejde og inddragelse af fridage, så arbejdspladsen fungerer effektivt og udnytter ressourcerne effektivt? 53. Har I mulighed for uddannelse og udvikling? Tilfredsstillende uddannelsesplaner sikrer mulighed for uddannelse og udvikling af medarbejderne. 54. Får nye kolleger en introduktion, når de ansættes? Den rigtige information og instruktion er vigtig for at udføre arbejdet og opgaven. 13\n14 Psykiske og sociale forhold (fortsat) 55. Får I information om vigtige beslutninger? Får I tilstrækkelig med information om vigtige forhold på arbejdspladsen? Er der tilfredsstillende kommunikationskanaler mellem ledelse og medarbejdere, f.eks. informationsmøder, opslagstavler, uddeling af referater m.v.? Eller jævnlige møder, hvor arbejdsopgaver, fremtid, økonomi og personaleforhold drøftes? Det kan være afgørende for samarbejdet på virksomheden. 56. Holder I personalesamtaler på virksomheden? Det er vigtigt, at både ansatte og ledere på virksomheden inddrages i beslutninger omkring og gennemførelse af organisationsændringer, større ændringer i arbejdsgange, procedurer eller metoder. Unges arbejde 57. Har I klarlagt, hvad ansatte under 18 år må arbejde med? Der er i arbejdsmiljøloven særlige regler for, hvad unge under 18 år må arbejde med. Lærlinge under 18 år har lov til at arbejde med de processer, maskiner, stoffer og materialer, der kræves for at udfylde uddannelsesaftalens beskrivelse af uddannelsen. 58. Har I foretaget en vurdering af de risici, arbejdet betyder for de unge? I skal tage særligt hensyn til de særlige risici, der skyldes de unges manglende erfaring, manglende bevidsthed omkring risici, og at de endnu ikke er fuldt udviklede. 14\n15 Unges arbejde (fortsat) 59. Giver I de unge en grundig oplæring og instruktion i arbejdet? I skal give de unge en grundig oplæring og instruktion i det arbejde, de må udføre. Og de skal være bekendt med de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til deres sikkerhed og sundhed. 60. Er de unge fortrolige med brugsanvisningerne? De unge skal være fortrolige med de oplysninger, der fremgår af brugsanvisninger på de stoffer og materialer, tekniske hjælpemidler m.m., de anvender under arbejdet. 61. Fører I tilsyn med unges arbejde? I skal føre et effektivt tilsyn med de unge, når de udfører deres arbejde. Det skal være en person over 18 år og med den fornødne indsigt i arbejdet og dets art, der skal føre tilsyn. 62. Er medarbejderne/sikkerhedsorganisationen inddraget i de unges arbejde? Medarbejderne/sikkerhedsorganisationen skal være med i planlægning, gennemførelse og kontrol af sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold, der vedrører de unges arbejde. 15\n16 Sygdom 63. Har I en politik på arbejdspladsen omkring sygdom? Er der klare retningslinier for, hvordan I skal forholde jer ved sygdom? Hvornår og hvordan I skal melde jer syge? Hvornår I skal melde jer raske? Er alle på arbejdspladsen orienteret om politikken på dette område? 64. Har I et samlet overblik over sygdom på jeres arbejdsplads? Har I et overblik over sygdomsmønsteret på arbejdspladsen? For eksempel antal sygedage eller særlige tendenser (stressrelaterede sygdomme eller fysiske problemer, der skyldes arbejdsopgaver, arbejdsmiljø e.l.). Er sygdom på arbejdspladsen på dagsordenen i dialogen mellem arbejdsgiver og arbejdstagere? 65. Har I de nødvendige værktøjer, hvis I skal gøre noget ved særlige tendenser? Ved I, hvor I skal henvende jer for at få gjort noget ved bestemte problemer f.eks. eksterne rådgivere? 16\n17 CO-Industri Vester Søgade København V Tlf Fax Dansk Industri H.C. Andersens Boulevard København V Tlf Fax Ledernes Hovedorganisation Vermlandsgade København S Tlf Fax Industriens Branchearbejdsmiljøråd Postboks København V Varenr udgave maj 2007 Grafisk tilrettelæggelse og produktion:


Langesund til Stavanger færgeservice – Færger fra Langesund til Stavanger\nHjem / Europa / Norge / Stavanger / Langesund til Stavanger færge\nLangesund - Stavanger er en af vores travleste ruter - afgange bliver hurtigt udsolgt i travle perioder.\nLangesund - Stavanger færgeselskaber\nLangesund til Stavanger færge\nLangesund Stavanger færgeruten forbinder Norge med Norge. I øjeblikket er der kun 1 færgeselskab, som sejler på denne færgerute, Fjord Line. Der er op til 7 afgange Uge med sejltid fra ca. 16 timer.\nSejltiden og hyppigheden for Langesund Stavanger færgerute kan variere fra sæson til sæson, så vi vil råde dig til at få den seneste information via vores billetsøgning.


Skøn bluse med flæser børn.100% oekotex » Find den her\nBluse med flæser børn - koksgrå bomuld\nBlød og lækker bluse med flæser til børn i koksgrå bomuld. Blusen er den perfekte bluse til piger der elsker det søde og feminine look. Her er der virkelig kræset for det feminine udtryk, som rigtig kommer til rette med den søde flæse ved ærmerne. Fremstillet i blød oeko-tex bomuld. Kvaliteten på stoffet er lækker og virkelig behagelig og have på.\nBlusen er med lange ærmer og rund hals.Smukke bluser kan man aldrig få nok af, og din pige vil helt sikker vælge blusen med flæser her, når dagens outfit skal vælges. Sæt blusen sammen med et par af Petitfloras bløde leggings til hverdag i børnehaven eller skolen. Til festlige lejligheder vil en af nederdelene være sød til.\n• Blusens størrelser er alderssvarende.\n• Designet og syet på systue i danmark.\nBlusen kan sagtens vaskes i maskinen ved max. 40 grader. Er den ikke særlig beskidt, så nøjes med 30 grader. Du skal være obs på at blusen kan krympe ca. 3% ved vask, og endnu mere hvis du kommer den i tørretumbleren. Så gå endelig en stor bue uden om tumbleren, og lad den hængetørre.


Job som havemand i Højme | Sommer og Fritid\nSøger du et job i Højme?\nNyder du at arbejde i haven og mangler du et job? Som havemand i Højme kan du blive din egen chef og samtidig hjælpe andre i hverdagen.\nSpørgsmål om job som havemand i Højme\nKan man få jobs i Højme?\nJa! Vi har kunder i hele Danmark, så der er også jobs i Højme og omegn.\nHvor mange jobs har I i Højme?\nJo større din by er, jo flere kunder og dermed jobs vil der naturligvis være. Men findes der haver, findes der jobs, og det gælder også Højme.\nHavearbejde er selvfølgelig sæsonbetonet, så der vil være flest jobs at få i løbet af foråret og sommeren. Vi kan ikke garantere et bestemt antal timer, da det vil afhænge af hvor mange bestillinger vi får i Højme og omegn og hvor god du er til at fastholde dine kunder. Vi ser ofte, at en kunde, der har bestilt hjælp en enkelt gang, bliver til en fast kunde, fordi de bliver glade for deres havemand. På den måde kan færre jobs alligevel komme til at give dig masser af timer.\nHvis alt er som det skal være, vil du blive onboardet med det samme, så du er klar til at modtage jobs fra os. Så kommer det kun an på, hvornår vi modtager en bestilling i Højme om omegn.\nBliver jeg kun tilbudt jobs i Højme?\nDu angiver din radius i din ansøgning, og så vil du modtage jobs inden for denne. Du kan således vælge, hvor langt uden for Højme, du vil køre. Der vil ofte være mange jobs i omegnen omkring Højme. Du skal bare være opmærksom på, at transporttiden er inkluderet i timeprisen, så du honoreres som udgangspunkt ikke for denne tid. Du har dog mulighed for at få kørselsfradrag (som privatperson) eller at udbetale kørselsgodtgørelse, hvis du har eget firma.


Odense-København 2021 – Helles Hyggeblog\nSÅ fik Dorte og jeg – med et års Corona-forsinkelse – kørt motionscykelløbet Odense København og det gik så godt!\nI 2012 skrev jeg blogindlægget “Det knap så fede ved Odense København” – en (blandt mange) rigtig dårlig anmeldelser af et løb, der gik totalt galt for Veggerby Sport & Kultur. Blogindlægget er, her næsten 10 år senere, stadig det mest læste blogindlæg på Helleshyggeblog.\nDet MEGA fede ved Odense-København\nOg derfor vil jeg skynde mig at sige:\nOdense-København 2021 spillede 100% og var gennem velorganiseret, hyggeligt og top-i-orden! Jeg har kun roser til organisationen.\nVi startede kl. 14:00 fra Odense. Der var ro, orden, struktur og en fornemmelse af, at vi faktisk ikke var særlig mange.\nEn punktering på Storebæltsbroen\nBroen åbnede kl. 15:00. Der er ikke langt fra Odense til Storebæltsbroen. De førstankomne fra Århus-ruten stod allerede ude ved broen og ventede på at komme over. Vi rullede afsted i det fine, fine sensommervejr sammen med Gitte og Katrine og ankom til broen, hvor jeg brillerede med et BRAG af en punktering på baghjulet, på rampen op til broen. Øv – det var stressende at stå med lige der. Men vi fik hurtigt slangen skiftet og bevægede os over broen i let rygvind. Det var iøvrigt her vi mødte Blæsbjergs gruppe første gang, da Per pludselig råbte “Skal I have hjælp?”. Åååhhh – Ja tak!\nPer pumpede mit baghjul op og satte det på igen.\nVidere hen over Storebæltsbroen.\nSikke dog en flot tur!\nTrafikken var ikke slem og de biler der var, bevægede sig roligt forbi os i venstre side, mens vi havde nødsporet og højre spor at cykle i.\nStorebæltsbroen var vores rutes største stigning.\nDet er omkring 18 km hen over Storebælt. En rigtig flot oplevelse i det klare sensommervejr.\nEfterbroen: Første depot.\nOg lad mig dvæle ved depoterne, fordi det var noget af det, jeg husker som vildt kaotisk fra sidste gang (se bare de klamme billeder her). Denne gang var der ro, orden, ingen kø, masser af god mad og drikke (som var tilgængeligt). Folk stod bare og hyggede sig i det gode vejr på Korsør havn.\nDorte og jeg fik her en stor rugbrødsmad med leverpostej og agurk (mummms), en cola og en TRÆSTAMME (mere muummms).\nHold-nu-kæft, hvor var den træstramme go’! Jeg hørte senere at det var kokken Claus Holm, der havde bagt dem. Han cyklede selv løbet.\nEfter en god pause cyklede vi videre ud i det smukkeste sjællandske landskab. Let 4 sekunders modvind (vi skiftedes nogenlunde til at trække). Vi havde et godt march-tempo på mellem 25 og 28 km/t.\nDejlige små landeveje. Få bakker. Hele tiden grupper af cyklister foran og bag os, vi føltes os aldrig helt alene på de fremmede landeveje.\nDejlig stemning. Godt humør.\nEn god oplevelse med Race Marschall\nRace Marschall cirkulerede rundt omkring os. Det var dejligt at opleve, at de rent faktisk hjalp med at trafikafvikle og ikke bare fungerede som mastere, der skulle bane vej foran et cykelløb (hvorfor jeg ofte ikke har glæde af Race Marschall til et motionscykelløb).\nPå et tidspunkt dannede flere store grupper “prop”, så bilerne ikke kunne overhale. Så kørte Race Marshall op på siden af grupperne og dirigerede dem høfligt ind, én og én, så trafikken kunne afvikles og der igen var god plads til os alle.\nDe var så flinke.\nPå et tidspunkt gjorde vi 4 piger et “tisse-stop” et sted, hvor der var en skov, hvor vi nok mente vi kunne “gå i hækken” ugenert. En Race Marshall så 4 cykler i grøften og stoppede, for at se om der var sket noget. Det syn der mødte ham var: 4 damer på hug, med cykelbukserne nede om knæene. Han storgrinede, vinkede til os, dyttede og skyndte sig videre, da han så alt var i orden. Lidt længere fremme mødte vi ham igen. Nu stod han i vejkanten og langede en flaske ud mod os. Da vi kørte forbi råbte han “hååååånd-sprit!” – de var bare så søde og virkede som om de nød deres arbejde.\nI det hele taget var alle hjælpere bare SÅ søde og opmuntrende, selv om de nok har stået i vejkryds og depoter i mange timer i går. Glade tilråb. Masser af klap og hep og opmuntrende bemærkninger med på vejen.\nI Tybjerglille bakker var der total byfest. Hele byen stod ude på gaden og heppede os op ad bakken, med musik, flag og klap.\nAndet depot kom i Tybjerg, efter 120 km.\nIgen: Hygge, byfest, orden, glade hjælpere, deltagere der bare hyggede sig og nød det, god tilgængelig mad, nok af den – og hygiejne.\nSe bare lige de her billeder og tænk på de klamme borde fra 2012:\nRøde pølser og æbleskiver, pænt serveret. Rene borde. Selv skældespanden er pæn og tømt.\nVarm tomatsuppe og pastaskruer. Og håndsprit.\nDe andre fik røde pølser. Min mave kæmpede stadigvæk med Træstammen fra første depot, så jeg valgte varm tomatsuppe og pastaskruer – det smagte godt og var appetitligt serveret.\nOg bemærk: Der er håndsprit.\nOg så i nattøjet\nMørket var ved at falde på. Dorte og jeg tog nattøj på nu (lange ben, lange ærmer, vindvest).\nVidere ud på ruten. Solen gik ned. Det blev køligere og (værst af alt) mørket faldt på. Vi tændte lygterne. Snart var det bælg, bælg ragende mørkt, derude på de små sjællandske landeveje.\nNU kom min værste etape! Vi kørte ca. 60 km i mørke!!!\nJeg bryder mig ikke om at cykle i mørke. Jeg ser ikke særligt godt i mørke, og så er der bare ikke noget som helst sjov ved det. Man kan ikke længere se landskabet. Bare sort, sort landevej og den forankørendes røde lygter. Sådan en cykeltur giver igen mening for mig. Jeg kan ikke komme i tanke om noget som helst sjovt ved det.\nIgen vil jeg fremhæve nogle hjælpere. En servicebil lagde sig ind bag ved os, og lyste vejen op for os. Det var en ufattelig stor hjælp. Jeg kan slet ikke forestille mig, hvordan de mange, mange mørke kilometer ville have været uden de hjælpende forlygter bag os.\nServicebilen fik flere og flere sluset ind i deres lyskegle, så vi blev en pæn flok.\nVi cyklede i god fart, uden at tale sammen. Vi kunne ikke længe se hinanden, så vi råbte til hinanden, for at checke at alle var med:\nGitte behøvede vi ikke råbe efter, for lige der trak hun forrest over mange, mange mørke kilometer.\nTuren føltes uendelig. Ville det aldrig få en ende?!\nMan anede ikke hvor man var og hvad man havde i vente. Man anede ikke om man cyklede mod nord eller mod syd.\nEndelig, endelig – efter timer med mørkekørsel (for det tager timer at tilbagelægge 60 km i vores tempo) – ankom vi til sidste depot. Og vi fik lejlighed til at takke de flinke, sjællandske “Kombardo’er”, der havde lyst op for os. Og de blev så glade for at se, hvor stor en hjælp, de rent faktisk havde været for os.\nSelskab på de sidste kilometer\nNu mødte vi Gitte og Katrines kærester og deres gruppe igen. De havde som sagt cyklet helt fra Århus. De besluttede sig for at cykle de sidste 30 km mod mål, sammen med os og det var SÅ dejligt at blive flere i gruppen. Mit humør steg for hver mørke-kilometer jeg fik overstået og jeg sad bare og talte ned til mål.\nVi ramte Storkøbenhavn.\nOg nu blev mørkekørslen afløst af bykørsel med lyskryds (gadelys – juuuhuuuu!!) og trafikhjælpere der gav os lov til at cykle igennem.\nCa. kl. 23.15 nåede vi mål i Valbyhallen!\n8 timers effektiv træden-i-pedalerne og mere end 9 timer efter start i Odense.\nIgen – orden, hygge, søde hjælpere, folk der var glade og nød det, musik, fest – bare dejlig stemning i mål ved Valby Hallen. Vi fik tilbudt vand, cola eller en lille øl og fik en medajle.\nOg Dortes mand var kommet, for at hente os hjem.\nAldrig har jeg været SÅ glad for at se Dortes mand!!\nVi fik taget nogle fællesbilleder.\nLars monterede vores cykler på stativet (og konstaterede, at jeg da vist også trængte til lidt luft i baghjulet). Ind i bilen med os og hjemad mod Strib/Fredericia. Dorte havde købt sandwich, som vi spiste i bilen og Lars fragtede os sikkert hjem i seng.\nJeg er bange for, vi ikke var til meget underholdning for chaufføren på vej hjem i bilen (zzzzZZZZZZzzzzzz).\nJeg landede hjemme i Strib kl. 02:00, fik et hurtigt brusebad og krøb ind til Kaj (der havde fået lidt blå mærker til Strade Forestali, efter et lille stunt på Gravel cyklen). Jeg faldt hurtigt faldt i søvn og sov som en sten.\nJeg har drømt om kulstorte landeveje, kold vind i kinderne, støt trampen i pedalerne og røde baglygter i nat. Jeg skal aldrig mere cykle 60km i mørke igen.\nNæste morgen: Anna checker lige mormors fine medalje. Hendes far var også ude at cykle i går. Han cyklede også med 24 i snit, ligesom mormor …. øhh, bare hen over 256 km og 7000 højdemeter (Alpenbrevet) :-).\nSenere er der tilbud om en lille cykeltur med Anna, morfar og mor – men jeg ved sgu ikke om jeg kan sidde i en cykesaddel i dag?\nI morgen drager min lille feriegæst hjem igen for denne gang.\nNedtælling til Odense-København 13. august 2012\nHvad skal vi have til middag? 3. september 2021\nSidste tur i august 30. august 2012\nFrankrig gik Orange 28. august 2020\nDet bedste ved Odense-København 2. september 2012\n5. september 2021 By Helle\nStrategisk klog rekordindehaverske\nKlitmøller solen Post Danmark Rundt Model på job Langesø Falster Kage Frankrig Tyskland Munkebjerg Korsika RAAM Strib Genoptræning verden er rosa Morud Knogler Briller Tørskin sæsonstart regnvejr Tøserunden Challenge30 Melfarmtb Harzen Kiddesvej Romkugler Naturfitness Klampe Kaj Kvindecykling januarkurensdag15 Himmelbjerget Cube-biken Lady Tour Tåge indbrud Cykelservice Kongebroskoven Lübeck Hestebakken Udsigten Forår I pressen Hamborg Cyclassic Nikoline fylder år Wordpress Outdoorgirl Sankt Hans Dåbskjolen Carl Nielsen Touren Sæby Team Steel Service & Logistics Tour de Kerteminde Sæsonafslutning Hjerterdameturen Tjejvättern DM Tour de Femme Opvaskemaskine Lady Merida Nytår ud af klædeskabet Viborg Udvalgtecykelture sjovedatoer Odense-København mor&datter Saint-Claude Fisk Langeland Landsstævne Førstehjælp bevidst forbrug Operation Stougård Kirurgen Fodtøj roser mig og min skygge Miss Diverge Spansk Paella VM Diskusprolaps Klubblad Small Lagoon Sommerferie Jul monsterstorelandbrugsmaskiner Staurby Skov El Nido Bornholm Kløverstierne Drømme Tour de Vestfyn Slankekur Slagter Lund Palawan Yoga Jonestown Projekt-Tæl-dit-tøj capsule wardrobe VM Rudersdal Oghunblevsavetmidtover Vico Equense Kunst Toscana Hubertusjagt Topform Walkathon Ved stranden Stjernetramp Provence Holstebro Gravel Trek Helnæs Bogense Uhygge Cebu City Lillebælt Halvmarathon Hviledag Cannondale Strib Vinterfestival Kaj fylder år Fødselsdag Godeogdårligehårdage SIDI Paris Bicycle Repairmann Strik Claude Criquelion The Grand Tour Cookbook Kaptajn Helle MTB-O Thy Pilates Minimalisme Grejsdalsløbet Forsikring Hærvejen Garmin DCU Sikker på cykel Jeg flyver Tanker ogjegmenerdetsgu! Lort! Student Middelfart Hindsgavl Dyrehave Laura Udsigtbagfødderne Rands Fjord Rundt Ny cykel Norge Omfoto Tybrind Skov Silkeborg Fyen Rundt Forlovelse Rock under Broen Thorø Orienten Sympatektomi slangeskift Skamlingsbanken Januarkur Cykelrytter-prinsessen Champagnetur Home-Sweet-Home Svendborg Kilometerliderlig Melfar24 Skadedyr Mols Bjerge Blæsevejr Tour de France Orienteringsløb Tandlæge Sivota solnedgang Flytning Hannerup Skoven Lystfiskeri Stjerne Tour de Grinsted Brundtlandløbet Kongeskibet Filippinerne Handyman Breve Millevovsen Messe Fulda DGI Faaborg Svanninge Bakker Grækenland Retorik Post Danmark Rundt Motion Lille Frøken Cannondale


Kvinderne besætter Enhedslistens forpersons-poster i Aarhus Byråd – Århus\n26. november 2021 olejessen Byrådet, Lokalpolitik Kommentarer lukket til Kvinderne besætter Enhedslistens forpersons-poster i Aarhus Byråd\nDe kvindelige medlemmer af Enhedslistens nye byrådsgruppe besætter forpersons- og næstforpersons-poster i byrådets udvalg, de poster, som blev forhandlet på plads ved konstitueringen efter byrådsvalget. Det har den nye byrådsgruppe besluttet.\nPressemeddelelse, 26.11.2021, Enhedslisten i Aarhus Byråd\nLaura Bryhl, Enhedslistens store stemmesluger med 4.865 personlige stemmer, bliver således forperson for Teknisk Udvalg, mens Katrine Vinther Nielsen bliver næstforperson for Børn- og Ungeudvalget.\nLaura Bryhl bliver politisk ordfører og får følgende poster:\nForperson for Teknisk Udvalg\nMedlem af bestyrelsen for Aarhus Festuge\nKatrine Vinther Nielsen bliver gruppeformand og får følgende poster:\nNæstforperson for Børn- og Ungeudvalget\nForperson for Udvalget for Mangfoldighed og Ligestilling\nThure Hastrup bliver medlem af følgende:\nKontaktkomiteen vedr. nordiske venskabsbyer\nSamt næstforperson i bestyrelsen for Aarhus Vand.\nEfter at konstitueringen således er på plads, forbereder byrådsgruppen sig nu på det politiske arbejde i det nyvalgte byråd. Der er nok at gå i gang med, især på de områder som Enhedslisten lagde stor vægt på i valgkampen: Klima, velfærd, borgerinddragelse, byudvikling og lighed, hvilket var med til at give et godt valg, således at Enhedslisten fra 1. januar er styrket, med nu tre medlemmer af det nye byråd.\nBilledet: Fra venstre Katrine Vinther Nilsen, Laura Bryhl, Thure Hastrup.\nAarhus ByrådEnhedslistenKatrine Vinther NielsenKonstitueringKvinderLaura BryhlThure Hastrup\nTidligere indlæg:Laura løb med 4. pladsen ved valget i Aarhus\nNæste indlæg:Fuld fart frem for billige almene boliger


Det er efterhånden blevet en tradition at lave deep pan pizza, istedet for de traditionelle tynde italiensk inspirerede, her i familien. Denne opskrift passer i en alm. 40x40 cm bradepande, og det rækker til fire personer.\nOpløs en pakke gær i 4 dl lunkent vand, rør lidt salt, lidt mere sukker og et par spsk. olivenolie deri. Kom alm. hvedemel i til dejen ikke længere klistrer. Hvis du har noget italiensk tipo 00 kan du blande det 1:3-4 med den almindelige billige hvedemel, for at gøre dejen lidt mere elastisk. Ælt dejen godt igennem, så den bliver smidig og luftig.\nEfter dejen har hævet til dobbelt størrelse, bredes den ud i en bradepande, og efterhæver lidt hvis ikke ungerne er alt for sultne.\nPynt nu din pizza med det I nu bedst kan lide, og smæk den i ovnen i ca. 20 min ved alm. temperatur.\nIndsendt af Onkel kl. 19.11 0 kommentarer\nPølsepakker går i alt sin enkelthed ud på at svøbe en pølse i et stykke dej. Jeg har til 10 hele pølser brugt, en pk gær, opløst i 4 dl lunkent vand, lidt salt, lidt sukker, 7-8 dl mel og en god røreske. Dejen har hævet en lille time, efter en god æltetur, og er derefter delt i 10 stykker som hver er blevet rullet flade og pakket om hver sin pølse. På pladen har de efterhævet endnu en halv time, og efterfølgende penslet (med æg eller mælk), og bagt 12-14 min midt i ovnen, til de er flotte gyldne...\nIndsendt af Onkel kl. 23.01 1 kommentarer\nEn kold vindblæst forårsdag er det rart at komme hjem til en varm suppe eller lignende. Idag står den på kikærtegryde i det lille hjem.\nTil 3-4 portioner skal du have gang i:\n3 løg skåret i tynde skiver svitses i lidt olie, dertil tilsætter du 8-10 stk skiveskårede gulerødder. Tilsæt nu ca . 4 dl kikærter (opblødt i vand fra aftenen før), en dåse kokosmælk, 4 dl bouillon, lidt karry og 4-5 fed fintsnittede hvidløg. Lad retten simre ved lav varme i 12-15 min. Smag evt. til med s+p samt lidt ingefærsaft.\nServer gerne samme med det pakistanske Chapati brød (find det her på siden).\nIndsendt af Onkel kl. 18.35 0 kommentarer\nChapati (mellemøstligt fladbrød)\nSkal der serveres gryderet, eller andet hvor et brød er et must, bør du prøve dette lidt mere spændende alternativ til de hvide flute.\nDer bliver ca. 10 stk, hvis du blander 350g sigtemel med 150g grahamsmel, og tilsætter 3.5 dl vand med 2 tsk salt i. Ælt dejen godt, og lad den hvile i køleskabet et par timer.\nRul nu dejen ud i små pandekager ca. Ø 15 cm, og et par mm tykke. Steg dem på en varm pande, evt. med lidt smør.\nBrødene kan også nydes alene med en lækker frisklavet humus, eller måske til ost?\nIndsendt af Onkel kl. 17.55 0 kommentarer\nEtiketter: Brød, Hurtigmad\nMorgenbrød på 5km\nSå sker der igen lidt her på bloggen, efter en noget sløv august...\nDen står simpelthen på morgenbrød, og en meget nem en af slagsen.\nDen skal blot hæve 30 min (eller en løbetur på små 5 km), så den er perfekt at starte dagen med.\nOpløs 50 g gær i 1 dl lunkent vand, tilsæt da 1 tsk salt, og 2 tsk sukker samt lidt smør. Bland desuden 3 dl mælk og 5-6 dl god økologisk hvedemel i. Form til 2 brød, eller 12 boller, og dæk lunt til hævning. På med løbeskoene, og ud af døren, så du kan nå tilbage på ca. 30 min. Tænd ovnen på 225 grader. Pensl evt. med mælk, og bag brødene i midten af ovnen i 10-14 min.\nBrødene kan varieres i en uendelighed, fx rug og boghvede til et noget grovere brød, eller tilsat kardemomme for at smage mere af "fødselsdagsboller". Prøv dig frem, og find din favorit.\nIndsendt af Onkel kl. 05.36 1 kommentarer\nEtiketter: Hurtigmad, Ris\nHer er en lille hurtig og velsmagende familieret til en travl hverdag (eller som idag, en lørdag, hvor vi ikke gider bruge tid på at lave mad :-))\nSteg i lidt olie et finthakket løg, tilsæt et æble og en banan i tern. Drys et par tsk. karry over, til det smager rigtigt. Hæld 3-4 dl kokosmælk over retten, og lad det simre under låg i 10-12 min. Blend blandingen. Svits to stk kyllingefiletter skåret i strimler, og overhæld med karryblandingen. Lad retten simre 5 min, mens risene koges færdige.\nServer med et stykke brød, og velbekomme.\nIndsendt af Onkel kl. 13.06 0 kommentarer\nDagens blogpost er ment som en inspiration til fremtidige madpakker, da bagels og rugbrød er ved at blive list ensartet til frokost.\nFørst en lille let opskrift på hurtige madpandekager, og dernæst lidt inspiration til fyld...\nMadpandekager, fire stk:\nRør 4 spsk vand og 4 spsk olie sammen i en skål. Tilsæt en smule salt, og i alt 140 g hvedemel, lidt ad gangen. Ælt dejen smidig og glad. Del da dejen i fire stykker, og ælt dem til kugler. Rul dejkuglerne til pandekager. Ved middelvarme steges pandekagerne på den tørre pande, indtil de får lysebrune pletter.\nHvis planen for wrap'en er at den skal medbringes, kan det være en fordel at rulle den til en såkaldt Roll, alternativt kan den gøres hyggelig ved at "wrappe" den, så den ligesom er foldet sammen til et lille kræmmerhus med fyld, -det er vidst kun et temperamentsspørgsmål i den sidste ende...\nUps, vi glemte fyldet! :-)\n- Bønnepuré og artiskok:\nKog en håndfuld bønner med lidt citronsaft i vandet, et par minutter. Hak bønnerne sammen med lidt persille, og bland det med et halvt fed knust hvidløg og en tsk ekstra jomfru olivenolie. Fordel bønnepuréen på pandekagen, og læg de tyndskårne artiskokhjerter ovenpå. Rul og spis :-)\n- Kalkun og lime:\nSkær et halvt løg i strimler, og steg det blødt på panden med lidt væske. Steg færdig med strimler af 70-80 g kalkun. Bland ovenstående med en revet gulerod, og 2 spsk limesaft. Fordel fyldet ud over pandekagen, og drys på lidt peber. Rul og spis :-)\n- Kylling i karry:\nSvits et finthakket løg med en halv tsk karry. Tilsæt 50-60 g kyllingstrimler og et fed knust hvidløg. Tilsæt 2 spsk kokosmælk og s+p, og steg til væsken er opsuget. Fordel fyldet på pandekagen, og drys med lidt kokosmel. Rock'n'roll!\n- Hot mexican: (Bør foldes som en vaffel)\nSteg 70-80 g kyllingstrimler i en halvt tsk paprika og lidt honning. Læg skiftevis kylling, skiver af tomat og skiver af salatløg på pandekagen. Er god med en stærk chilidressing til!\n- Gorgonzola rullen:\nSvits et hakket løg sammen med 50-60 g kalkunstrimler. Tilsæt en smule fintsnittet peberfrugt, og en spsk honning. Fordel fyldet på pandekagen, og læg tynde skiver af gorgonzola henover, drys med s+p. Ruld og nyd\nHar du forslag til flere lækre versioner af fyld, så kommenter endelig!\nIndsendt af Onkel kl. 12.21 0 kommentarer\njun. 2011 (19)\nCopyright © 2011 Onkels madmekka | Blog oprettet 23/5-2011


DrømmenLigeNu#8 Når tingene så småt flytter sig med raketfart - Pia Arildsen\nVi kan hurtigt blive enige om, at blæsten har frit spil i sådan et nybyggerkvarter. Der er ikke rigtigt noget, der kan forhindre blæsten i at tordne afsted, når der kun ligger et par huse hist og pist. Og det kan virkelig blæse. Så når det blæser – så blæser det!\nDet fik vi i den grad at mærke, da vi besluttede os for at det var på tide at plante hækken rundt om vores grund. Vi havde for længst forhørt os hos vores husbyggerfirma om, hvor vi måtte plante hækken – og det skulle altså ske inden der overhovedet var støbt fundament på grunden. For det ville jo være dumt at plante en hæk lige der, hvor maskinerne skal køre den dag de går igang.\nSå da vi fik fat i en rendegraver til at grave en rende, som vi kunne plante hækplanterne i – tog tingene på grunden fart. Udtrykket blev helt anderledes. Og da vi var færdige, havde grunden et helt andet udseende. Nu lignede det en grund til et kommende hus og ikke længere blot et stykke jord.\nBøgehæk eller bøgehæk?\nLad mig sige det med det samme – både Jacob og jeg synes at bøgehække er flotte. Lokalplanen på Egehegnet skriver, at der skal plantes bøgehæk ude mod de grønne arealer. Jacob og jeg kiggede på hinanden og blev hurtigt enige om, at når nu vores grund støder ud mod et grønt areal (og der i hvert fald skal være bøgehæk på to af siderne) så kunne vi lige så godt plante bøgehæk hele vejen rundt om vores grund – på den måde vil der komme et ensartet udtryk når det bliver samme hæk hele vejen.\nOg et eller andet sted var det også rart ikke at skulle stå med det valg – for valg er der mange af i sådan en proces, når man bygger nyt hus.\nVi startede med at måle ud fra skelpælene – så bankede vi en solid pæl ca. 30 cm fra pælene.\nDa alle pæle var banket i jorden, snoede vi en lyserød murersnor fra pæl til pæl – på den måde var vi sikre på at der var samme afstand hele vejen rundt.\nSå sprayede vi med en hvidt på bagsiden af snoren – og trak pæle og snor op igen, så der kun var den hvide streg på jorden tilbage.\nNu vidste rendegraveren hvor den skulle grave renden…\n…og så var det bare med at plante.\nDet var en kold og blæsende proces og vi var godt våde og trætte efter at have plantet hæk i to blæsende og regnfulde dage.\nMen den skal jo også vandes, sådan en bøgehæk, så den kan få de bedste betingelser for en god start inden den sætter sig.\nSå stod vi pludseligt med et spørgsmål…For hvordan vander man, når der endnu ikke er vand på grunden?\nJacob købte en “palletank” som vi fyldte med vand og satte den på traileren. Heri kunne der være 1000 liter vand. To sæt haveslanger på hver 25 meter kom også på traileren samt diverse remedier til at sætte de to sæt haveslanger sammen og til at sætte fast på palletanken og så var vi ellers klar til at vande hver enkelt bøgehækplante.\nDet tog sin tid – alt for lang tid. Så vi vente tilbage til en god gammeldags metode: 2 sæt vandkander som vi fylder på skift og så går vi ellers igang. Vi har lange arme…men hvad pokker! Det virker!\nLæg mærke til den forskel der er på dengang og nu:\nSådan så grunden ud inden hækken blev plantet!\nSådan ser grunden ud nu:\nHækken står fint endnu trods blæsten – men vi skal have købt et hegn at sætte bag, så planterne bliver støttet… for når det blæser – så blæser det derude på “prærien”!


Foredrag og workshops – Rethink Human Being\nRethink Human Being tilbyder forskelligt\nkonsulentarbejde, samt foredrag og workshops.\nVi tager udgangspunkt i begrebet Væredygtighed, og fokuserer på dialog, nærvær og selvrefleksion i forhold til den specifikke sammenhæng.\nVi tager gerne ud i virksomheder og offentlige institutioner i forbindelse med fyraftensmøder, personalearrangementer, teambuilding-dage eller andet.\nUdsagn fra deltagere:\n"I en verden af hårde KPI´er og fokus på afkast, er det befriende - ja nærmeste mediterende - at blive stillet spørgsmål som..."Kan krig skabe fred"?..."Har du talt ud med din mor"?..."Er du nærværende lige nu"?...."Er du bange for at dø"? Det giver et fantastisk fundament til at drøfte det virkelige i livet og benytte disse diskussioner som afsæt til, hvordan vi vil være sammen f.eks. på en arbejdsplads.."\n– Thomas Lykke Olesen, Ejendomsdirektør Danske Bank Aarhus\n"Jag var på en mycket inspirerande workshop med Christian Dietrichsen i samband med en konferens i Aarhus. När vi stadsplanerare och arkitekter pratar om hållbarhet, handlar det oftast om tekniska eller samhälleliga lösningar. Christian vände med humor och stor insikt våra blickar bort från vårt professionella kunnande och mot oss själva. Det är en övning som alla som arbetar med en hållbar framtid bör göra."\n– Mikael Wallberg, Arkitekt, Malmö Kommune\n”Med begrebet 'væredygtighed' som ramme satte Christian tankerne og samtalen i gang eleverne imellem. Vi kom i dybden med spørgsmålet om, hvad det er, der egentligt betyder noget i tilværelsen. Hvad der driver os, og hvad vi vil sammen. Og vi fandt ud af, at de vigtigste aspekter af bæredygtighed handler om, hvordan vi ser på verden, og hvad vi tænker om den. På den måde satte tanken om 'væredygtighed' mange af de antagelser, der ligger til grunds for vores forståelse af bæredygtighed i spil”\n– Jeppe Graugaard, lærer Ry Højskole\n”Rethink Human Being' har gennemført en workshop med mere end 200 deltagere på Egmont Højskolen. Samarbejdet mellem skolen og repræsentanterne fra organisationen var godt og produktivt - alle aftaler overholdt. Ud fra evalueringen og samtalerne på gangene, er det min fornemmelse, at eleverne nød den (selv)refleksion, som væredygtighedsSpillet og begrebet indebærer. Workshoppen skabte primært refleksion og debat, og egner sig rigtigt godt til eksempelvis højskoler. Vi kan varmt anbefale workshop med 'Rethink Human Being'”\n– Nikoli Thrane Evans, lærer Egtmonthøjskolen\n”Kristendommen har nogle fantastiske fortællinger, som vi kan veje vores liv og valg op imod, men hvis den enkelte ikke kan mærke, at der er noget vigtigt på spil -nu og her- i mit liv, så er fortællingerne ligegyldige og meningsløse. VæredygtighedsSpillet bringer den enkelte i spil, og er en direkte portal ind i den menneskelige sårbarhed. Gennem spillet åbner der sig en mulighed for, at jeg kan spejle mig i mine medspillere og se, at jeg ikke står alene med min usikkerhed og tvivl”\n– Sognepræst Christina Laursen\nkonsulentarbejde samt foredrag og workshops.\n"I en verden af hårde KPI´er og fokus på afkast, er det befriende - ja nærmeste mediterende - at blive stillet spørgsmål som..."Kan krig skabe fred"?..."Har du talt ud med din mor"?..."Er du nærværende lige nu"?...."Er du bange for at dø"? Det giver et fantastisk fundament til at drøfte de virkelige i livet, og benytte disse diskussioner som afsæt til, hvordan vil være sammen f.eks. på en arbejdsplads.."\n- Thomas Lykke Olesen, Ejendomsdirektør Danske Bank Aarhus\n- Mikael Wallberg, Arkitekt, Malmö Kommune


Positivt at ministeren dropper forringelser for handicappede | FOA\nPositivt at ministeren dropper forringelser for handicappede\nTirsdag den 20.01.2015\nSocialminister Manu Sareen har lyttet til protesterne fra landets handicaporganisationer og trukket forslaget om ændring af servicelovens voksenbestemmelser tilbage.\nForslagets fokus var at forenkle lovgivningen, men konsekvensen blev en ensidig forenkling af loven udelukkende til fordel for kommunernes budgetter.\nEt af de væsentlige kritikpunkter mod det tilbagetrukne lovforslag var, at handicappede borgere ville få frataget rettigheden til beskyttet beskæftigelse. I stedet ville kommunen kunne vælge, at borgeren skulle tilbringe al sin tid på sit bosted.\n’’Kommunen ville få mulighed for at tilrettelægge borgerens liv via en tilbudsvifte, hvor kommunen kunne fristes til at vælge tilbud alene ud fra økonomi fremfor med udgangspunkt i borgerens behov’’ udtaler sektorformand Jakob Sølvhøj. Dermed ville lovudkastet fratage borgeren rettigheder og komme til at stille den handicappede borgere endnu ringere end i dag.\nAllerede i dag er der mange kommuner, der ikke tilbyder de handicappede de ydelser, de har krav på. Det drejer sig både om tilkendelse af førtidspension og ledsagelse.\n’’Nu er det vigtigt at fastholde fokus, så forslaget ikke dukker op i en ny indpakning efter et valg. Man skal arbejde på forbedringer, der tager hensyn til at kompensere den handicappede borgers behov og sikre borgeren rettigheder. Et godt sted at starte ville være at indføre et retskrav til ledsagelse, som kommunerne er forpligtet til at levere til borgerne,” siger Jakob Sølvhøj’’\nFOA har i deres høringssvar også advaret kraftigt mod vedtagelse af lovforslaget


Får millioner til kriminalitetsforebyggende familieindsats - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Vestegnen\nIshøj Kommuner får penge til en kriminalitetsforebyggende indsats. Her er det borgmester Ole Bjørstorp (S). PR-foto\nArtiklen: Får millioner til kriminalitetsforebyggende familieindsats\nVestegnen - 19. august 2018 kl. 15:18\n6,2 millioner kroner fra Udlændinge- og Integrationsministeriet skal gå til en indsats i minoritetsfamilier i Ishøj med børn og unge, som risikerer at blive rekrutteret til bandekriminalitet eller andre kriminelle miljøer.\nFamilien har stor betydning for, om børn og unge ender i en kriminel løbebane eller ej. Det viser forskningen, og det er baggrunden for, at Ishøj Kommune har søgt og fået penge til det tværfaglige projekt »Familien i Fokus« indtil december 2020. Indsatsen er rettet mod udsatte familier med børn og unge med anden etnisk baggrund end dansk, da andelen af udsatte familier er større end blandt de etniske danske familier.\n- Vores udfordring er, at børn og unge, der vokser op i Ishøj, har større tilbøjelighed til at bevæge sig ind på en kriminel løbebane end deres jævnaldrende i andre kommuner. Vi kan til gengæld glæde os over, at kriminaliteten generelt er faldende både i Ishøj og på landsplan. Der er heller ikke nogen af de navngivne bander, vi hører om fra fx Nørrebro og andre steder, som har base i Ishøj. Vi har dog kriminelle grupperinger, som opererer i vores kommune, og som forsøger at rekruttere vores unge. Det skal vi undgå. Vi vil gerne gøre en ekstra indsats for at bekæmpe det helt fra skolegangen og op i ungdomslivet, for det er her, at risikoen for at ende i kriminalitet er størst, siger Ishøjs borgmester Ole Bjørstorp (S).\nIshøj arbejder allerede i dag på tværs af kommunens organisation for at skabe sammenhæng og gode overgange i børn og unges liv. Kommunen forebygger kriminalitet ved at arbejde med de områder, som udgør den største risiko for at blive kriminel - fx gadeorienteret livsstil, mistrivsel i skolen og familieproblemer.\nDet nye i projekt »Familien i Fokus« er, at man vil tage udgangspunkt i familien i stedet for individet. Det fortæller René Juhl, der er centerchef for Center for Børn og Forebyggelse. Centret har blandt andet ansvaret for den kriminalitetsforebyggende indsats.\n- Ofte ser vi først på individet og derefter på netværket, som kan være fx familien og venner. I det nye projekt vil vi i stedet først se på familien som helhed og derfra kigge ind på den kriminalitetstruede unge. Det kan fx være ved at tale med familien om relationen til deres børn og hjælpe forældrene med forældrerollen. Vi oplever nogle gange, at forældrene helt har givet op, fordi de ikke føler, at børnene lytter til dem, og at de ikke ved, at de kan få hjælp, siger René Juhl.\nI den kommende tid skal Ishøj Kommune ansætte og uddanne medarbejdere til projektet og sammen med SIRIs bande-taskforce fx udvikle nye arbejdsmetoder og sætte en række aktiviteter i gang i samarbejde med blandt andet jobcenter, uddannelsesvejledning og politi. Forventningen er, at de første udsatte familier kan få hjælp via projektet i starten af 2019.


Din lokale Øre- Næse og Roland Welinder fra Hørsholm. - Sundhed og Helse.\nØRELÆGE ROLAND WELINDER\nOplysninger For Ørelæge - Adresse Til Din\nTelefon: 4586 4600\nRoland Welinder er en af de førende Øre-, Næse og Halslæger i Danmark.\nPraktiserende Ørelæge Roland Welinder\nI rådgivningsfasen tager Din Ørelæge Roland Welinder først og fremmest i betragtning, at det er dig, der skal bruge høreapparatet. Så ørelægens mål er at finde frem til den løsning, der


Gigtprodukter - nyagenda.dk\nPosted byadmin\t May 16, 2022 June 9, 2022\nLider du af slidgigt, eller har du blot smerter og stivhed i ledende, så kan gigtprodukter være en stor hjælp i hverdagen. Henza® tilbyder flere forskellige gigtprodukter til hænder, håndled, knæ, ankler og fødder, som både giver støtte, smertelindrer og øger blodcirkulationen.\nGigt rammer hver ottende person Gigt viser sig ved stærke smerter i led, sener og muskler, og leddene bliver oftest varme, ømme og hæver op. Begrebet gigt dækker i dag over 200 diagnoser, som blandt andet omfatter leddegigt, slidgift, knogleskørhed og meget andet. Det kan ramme alle mennesker og er blandt de mest udbredte kroniske sygdomme i Danmark. Faktisk mener man, at hver otte bliver ramt af gigt i løbet af deres liv. Og netop derfor har Hanza® taget initiativ til at hjælpe gigtramte danskere med deres sygdom. Gigtprodukterne er fremstillet med henblik på at optimere leddenes funktionsevne, så hverdagens gøremål bliver nemmere og mere overskuelige – trods smerter og hævelser.\nGigtprodukter til enhver form for gigt\nHanza tilbyder både gigthandsker, håndledsbandage, knæskinne, ankelbind, hoftestøtte, strømper og meget andet. Fælles for alle produkter er, at de hver især har mange fordele. Gigthandskerne kan blandt andet lindre smerter og hævelser i hænder, fjerne affaldsstoffer, reducere betændelse, mindske stivhed og holde hænderne varme. Derudover er materialerne i høj kvalitet og ikke mindst behagelige at have på. Er det ikke i hænderne, gigten sidder, men derimod i ankler, knæ eller albue, så kan en magnetbandage anbefales. Magnetbandager har infrarød varme- og magnetterapi, som øger blodcirkulationen og er yderst effektiv mod smerter.\nUanset hvor din gigt – eller blot muskel- og ledsmerter – måtte sidde, så kan gigtprodukterne være en stor støtte og hjælp i hverdagen. Og så er det ovenikøbet til priser, alle kan være med på.\nPosted byadmin May 16, 2022 June 9, 2022 Posted inSportstape, holdningstøj og bandager


Home » Forslag til Lokalplan nr. 096-620 og Kommuneplantillæg nr. 46-620 samt MV-screening alle for område til pladskrævende varegrupper ved Nørremarksvej i Tønder\tForslag til Lokalplan nr. 096-620 og Kommuneplantillæg nr. 46-620 samt MV-screening alle for område til pladskrævende varegrupper ved Nørremarksvej i Tønder\tFrist: 30. May 2017


Kom mere ud i haven i år - Boligen i blomst\n13/03-2022 blomst 0 Kommentarer\nSavner du noget mere luft og farve i kinderne i år, er det måske en god idé at komme noget mere ud i din have, hvis du har sådan en. Der er mange, der har en have, men som desværre glemmer at bruge den så meget. Så hvis du er en af de heldige, der har dig en have, er det bare med at få den brugt så meget som overhovedet muligt.\nSkønt at være i haven når der er dejligt vejr\nDer er ingen tvivl om, at det er skønt at være ude, når det er sol, og der er dejligt vejr. Og så er det jo praktisk, hvis du har dig en have, hvor du kan gå og bruge tiden. Selvfølgelig skal du ikke gå i haven, hvis du absolut ikke har lyst til det, men det kan nu være meget godt at få et par timers frisk luft hver dag, og så får du måske endda også lyst til at tage dig lidt mere af din have, så den fremstår pæn og ordentlig.\nFå klaret alle de ting du ikke har fået gjort\nMåske er der en masse havearbejde, som du ikke har haft tid til at tage dig af, eller også er der bare brug for at få frisket haven lidt op. Uanset hvad kan du jo vælge at bruge et par timer om dagen på forefaldende havearbejde, så du kan få den til at se rigtig pæn ud. Det er jo en fornøjelse med en pæn have, og hvis du ikke har penge til at betale dig fra det, er det jo op til dig at holde din have pæn og ved lige. Og så kan havearbejde sagtens være sjovt.\nMåske trænger din bolig også til en kærlig hånd\nDet kan også være, at du samtdig finder du af, at der også er noget ved din bolig, der trænger til at blive sat i stand. I så fald er det jo bare med at kaste dig over det også, når du ikke lige gider at lave mere havearbejde. En bolig skal jo også holdes ved lige, akkurat som en have, så du er sikker på, at den ikke går i forfald.\nDet kan også være, at du gerne vil sætte nye gardiner op inde i din bolig. I så fald kan du finde rullegardin med kæde eller snor her.\n← 3 grunde til at købe blomster og planter online


Blodrøde seertal: Fravalgte politisk Oscar-show – laveste nogensinde | Filmz\nBlodrøde seertal: Fravalgte politisk Oscar-show – laveste nogensinde\nOscar-showet i 2020 blev set af historisk få amerikanske seere.\nFor 10 år siden var det normalt, at mindst 40 millioner amerikanere så Oscar-showet, når årets bedste filmpræstationer skulle hyldes. Nu nærmer man sig med faretruende hastighed seertal på 20 millioner.\nIgen i år havde Oscar-akademiet og det Disney-ejede ABC valgt ikke at hyre en vært til Oscar-showet, hvilket tilsyneladende havde påvirket seertallene positivt i 2019.\nMen den effekt er nu definitivt væk. Kun 23,6 millioner amerikanere så nattens Oscar-show, der igen blev med et stort politisk fokus.\nPå den røde løber kritiserede Natalie Portman de manglende nominerede kvindelige instruktører, mens Chris Rock jokede om de manglende sorte skuespillere i åbnings-monologen.\nBrad Pitt brugte sin tale til at kommentere på rigsretssagen imod Donald Trump, hvorimod Joaquin Phoenix talte om dyrevelfærd, da han vandt den mandlige hovedrolle-pris for “Joker”.\nMidt i de mange politiske indslag fokuserede den Oscar-vindende instruktør af “Parasite”, Bong Joon-ho, på at hylde filmlegender som Quentin Tarantino og ikke mindst Martin Scorsese.\nLæs også ‘“Joker”-stjerne holdt moralsk veganer-tale til Oscar‘.\nDet næste Oscar-show afholdes den 28. februar i 2021.\nAmerikansk seertal til Oscar-showet de seneste 20 år:\n2020: 23,6 millioner, Parasite (uden vært)\n2019: 29,6 millioner, Green Book (uden vært)\n2018: 26,5 millioner, The Shape of Water (Jimmy Kimmel)\n2017: 32,9 millioner, Moonlight (Jimmy Kimmel)\n2016: 34,4 millioner, Spotlight (Chris Rock)\n2015: 37,3 millioner, Birdman (Neil Patrick Harris)\n2014: 43,7 millioner, 12 Years a Slave (Ellen DeGeneres)\n2013: 40,3 millioner, Argo (Seth MacFarlane)\n2012: 39,3 millioner, The Artist (Billy Crystal)\n2011: 37,9 millioner, The King’s Speech (Anne Hathaway/James Franco)\n2010: 41,3 millioner, The Hurt Locker (Steve Martin/Alec Baldwin)\n2009: 36,3 millioner, Slumdog Millionaire (Hugh Jackman)\n2008: 32,0 millioner, No Country For Old Men (Jon Stewart)\n2007: 40,2 millioner, The Departed (Ellen DeGeneres)\n2006: 38,9 millioner, Crash (Jon Stewart)\n2005: 42,1 millioner, Million Dollar Baby (Chris Rock)\n2004: 43,5 millioner, The Lord Of The Rings: The Return of the King (Billy Crystal)\n2003: 33,0 millioner, Chicago (Steve Martin)\n2002: 41,8 millioner, A Beautiful Mind (Whoopi Goldberg)\n2001: 42,9 millioner, Gladiator (Steve Martin)\n10. feb 2020 21:49 Morten Vejlgaard Just\nBekræftet: Oscar bliver udskudt\nKun sket 3 gange tidligere: Nu vil Oscar-akademiet gøre det igen\nDiversitet bliver et krav for at vinde en Oscar\nAkademiet overvejer at udskyde Oscar-showet\nAkademiet suspenderer biografregel: "Trolls 2" kan vinde Oscar - nu kun 23 priser\n#11 OliverDK 6 måneder siden\nJeg synes Ricky Gervais havde en skarp pointe under Golden Globe omkring Hollywood og politik versus os dødliges interesse herfor, men det sagt så tror jeg ligeså meget tiden er løbet fra den slags shows i forhold til underholdningsværdien.\n#12 Geekalot 6 måneder siden\nHehe kan stadig ikke forstår de selv ikke kan indse det plan de er ved at nå. For os dødelige har vi jo kunne se der i årevis, hvor det er på vej hen.\nGad heller ikke selv se det, lige netop på grund af de bruger det som en talerstol for deres egne røde holdninger, så deres politiske korrekthed. Det til at brække sig over.\n#13 MartinEH 6 måneder siden\nKan ikke helt se, hvordan de politiske udmeldinger er blevet nye... de har da altid været der - hvad enten det er AIDS-problematik, sortes rettigheder, kvinderettigheder eller andet, så er talerne, da altid blevet brugt til at sende stikpiller på kryds og tværs. Jeg ser ikke oscar-show længere, da det er blevet lidt kedeligt efterhånden - det var sjovt da Hollywood var en stor mystisk kasse, men nu om dage, hvor studierne kører kampagner for deres film og skuespillere, og der er millioner af prisuddelinger, så er det blevet lidt for meget en reklamekonkurrence end en egentlig talentkonkurrence... Ved ikke helt, hvordan de kan redde den, men måske skal den heller ikke reddes... en gang imellem skal ting bare have lov til at forsvinde og måske blive erstattet af nye.\n#14 steadi07 6 måneder siden\nDet er jo ikke en ny udvikling, at Oscar-showet er politisk - Marlon Brando sendte en indianer til at modtage sin oscar i 1973 som protest mod behandlingen af indianere..\nI forhold til seertal, så er det umiddelbart noget, som er faldet stille og roligt de sidste 25-ish år. En direkte kobling til de (angiveligt) mere politiske oscars ved jeg ikke om man kan lave. Jeg ville i første omgang i hvert fald se på om seertallene til de award-shows også er faldet eller om det er modsat der - mit umiddelbare bud er, at der nok er nogle som er faldet fra pga. politik, så tror jeg mere det har at gøre med, at awardshows måske ikke fanger folk som de tidligere har gjort.\n#15 BigRaj 6 måneder siden\nJeg kan huske at The Oscars var et af årets højdepunkter da jeg var yngre og jeg elskede showet. Men de har i den grad formået at miste ånden. En masse stinkende rige hvide skuespillere der giver hinanden priser og fortæller resten af verden hvad der er korrekt og ikke korrekt at gøre. Folk der den ene aften spiser vegansk for at vise os andre at de gør deres for at afhjælpe klimaet... al deres " vi er fordomsfrie" og så ser man ingen kvinder nomineret ud over kvindelige hoved og birolle, ingen minoriteter nomineret. 90 procent af the leading man i Hollywood er hvid og amerikansk. Siden 30'erne har samtlige bad guys altid været typecasted til enten at være fra mellemøsten eller fra Rusland. Lad os så sige man har affundet sig med det...... Så fjerner de fandmæ også værten. Det er jo ikke forbi Billy Crystal ikke vil være vært...... Og man kan lide ham eller ej... han er The Oscars!!! øv øv øv\n"Parasite" udvider til hele landet: Disse 47 biografer viser Oscar-vinder 10 Feb 2020


Ninja procrastinations: It's the season\nja, der er jo altid sæson for ét eller andet, og nogle gange er det sæson for noget det ikke engang er sæson for!\nSom for eksempel at cykle på arbejde!\nDet hele passede perfekt - på "papiret"... Første mandag efter vinterferien faldt påfaldende tæt på årets første forårsdag! Så selvfølgelig var det oplagt at starte cykle-på-job-sæsonen (og hjem igen)... Det er jo så helt igennem oprursagtigt at cykle! Man får alt efter dagsform, vejr og vind (for vind sorterer tydeligvis ikke under begrebet vejr - siden "man" har konstrueret "vejr OG vind") 40-50 minutters daglig cardio, man får frisk luft OG man får pisse ondt i røven og løbenæse! Men erfaringer fra tidligere, så ved jeg nu, at uanset hvordan smerterne måtte udvikle sig, så er det IKKE en byld, der er på fremmarch!\nDet der med forårsdag... Altså så vidt jeg ved, så er forår mildt vejr, eller mildERE - godtnok med små hidsige internezzoer af slagregn og hagl, men alligevel...\nVirkeligheden - udenfor papiret, er helt anderledes!\nDet gode ved at cykle, i bidende frost og ditto let til moderat brise, altså vi snakker en bidende frostkold, men let til moderat brise! - er at ens røv på et tidspunkt, efter ca. 6-7 minutter, er blevet så kold, at man næsten ikke kan mærke den allerede er øm - selvom jeg kun har cyklet til og fra arbejde i TO dage...\nJeg er imponeret - på den der dårlige måde, som jeg også er imponeret over hvordan Nykredit og Totalkredit mener de kan tillade sig, at gang-rape almindelige boligejere i røven med deres pengeliderlighed! - over hvordan man kan fryse på ekstremiteterne i en sådan grad, at man kan fornemme hvordan koldbranden ligger lige i subcutis og lurer, mens man samtidig sveder så meget på torsoen, at svedperlerne, der overlever vejen mod de dybfrosne balder fryser til små perler af is!\nNogen har is i maven, jeg har så sved-is i røven... Men det er en ret signifikant karikatur af mit liv generelt. Ikke at det er decideret dårligt, at have is i røven, men der må også være en øvre grænse for HVOR kold man kan være i røven...\nHeldigvis ser jeg brandgodt ud iført strikhue UNDER flamongohatten og Buff "universal" halsedisse trukket op over næsen!\nHvis jeg ikke ligner en (cykel)ninja i dét antræk, så ved jeg sgu ikke hvad! Eller så er det i hvertfald totalt på grund af cykelhjelmen, strikhuen og sved-istapperne i røven!\nNu tilhører jeg så en race, der ikke lugter af sved! Østasiatere - altså sådan nogle som mig, har noget i generne der gør, at "vi" ikke lugter af sved, selvom "vi" sveder. Måske er manglende svedlugt prisen for vores manglende tolerance overfor alkohol. Man kan ikke få det hele jo...\nNu er der gået fire timer efter jeg er kommet hjem, og ørerne næsten tøet op. De er endnu ikke nået til "koge-stadiet", som ører typisk gør, efter en nedkøling af de dimensioner, de har været udsat for, på trods af moderigtig strikhue og det hele, men det er kun et spørgsmål om tid, kan jeg mærke på det hele!\nBalderne kan jeg endnu ikke mærke, så jeg er ikke helt klar over hvordan det står til i netop dét departement, men mine lår, knæ og skinneben er stadig kolde som is - også selvom chihuahuaen ligger på lårene (og ryster - det er en chihuahua-ting). Med lidt held og et par gode lodne natbukser, så har jeg måske fået varmen i morgen, efter en god nats søvn under to dyner og flankeret af to chihuahuaer! (Ja, endnu en indikator på hvordan mit liv er - og det er (desværre) ikke engang karikeret)\nDet gode ved at holde en kropstemperatur der ligger under rumtemperaturen, virker alt man rører ved varmt - også toiletbrættet. Det er lidt som om der er varme i toiletbrættet, når man kommer ind og skal på tronen, efter en cykletur med en chill faktor på omkring 3000 - og det er lidt lækkert med imaginær varme i toiletbrættet, så længe man er på sit eget toilet, og så længe man er helt sikker på, at der IKKE har været nogen derinde lige før mig. Ellers er et varmt toiletbræt noget af det mest frastødende jeg kan komme i tanke om - på nær en masse andre ting, som jeg vil forskåne jer for nu. (Svømmehaller, andre folks udåndingsluft, andre folk generelt og og og...)\nMen cykle-sæsonen er startet - for mit vedkommende, for nu er det fandme forår! (på papiret)... Og jeg er kold i røven!\nIndsendt af Ninjamom kl. tirsdag, marts 01, 2016


Med tog i Frankrig | Den officielle hjemmeside for turisme i Frankrig\nMed tog i Frankrig Paris fr\nRejsetider - Højhastighedstog:\nPå de lange distancer fra Paris til andre storbyer kan man kun blive imponeret. De franske højhastighedstog kaldet TGV (Train à Grande Vitesse) forener komfort og teknologi. De kører mellem de større byer med en hastighed på op til 350 km i timen.\nEksempler på de hurtigste rejsetider:\nParis - Lille (220 km): 1 time\nParis - Lyon (460 km): 1 time 50 minutter\nParis - Strasbourg (490 km): 2 timer 15 minutter\nParis - Bordeaux (585 km): 3 timer\nParis - Marseille (775 km): 3 timer\nOgså til/fra andre lande:\nSkal man rejse mellem Paris og London, kan Eurostar-toget ofte konkurrere med flyet både på tid og pris. Det tager nemlig kun 2 timer og 15 minutter fra centrum til centrum, og hvis du køber din billet i god tid i forvejen, er der gode rabatter at hente. Ligeledes kan man med Thalys-toget komme fra Paris til Bruxelles på 1 time og 20 minutter eller fra Paris til Köln på 3 timer og 50 minutter.\nBilletpriser og togtider:\nBilletpriserne kan variere meget, også på den samme strækning. Specielt mellem store byer afhænger prisen af hvor tidligt i forvejen du køber billetten, samt om du rejser på tidspunkter med mange rejsende. Fredag og søndag er de to største rejsedage, og morgen- og aftenafgange er generelt dyrere end afgange midt på dagen.\nDer findes særlige togkort specielt for udlændinge (Inter-Rail, Inter-Rail One Country), som man kun kan købe hjemmefra. DSB Udland har information om disse tilbud.\nHjemmesiden hvor man kan købe billetter og få oplysninger om togafgange og priser i Frankrig er www.tgv-europe.com Klik eventuelt ”More criteria” med det samme. Man skal altid huske at vælge sit eget land - også på søgesiden - ellers havner man på en fransk version af siden. Togstationen i Charles-de-Gaulle lufthavnen hedder i dette system ”Paris Roissy Charles-de-Gaulle Airport (CDG 2)”.\nFor at få et overblik over regional togtrafik kan man gå ind på den franske hjemmeside www.ter-sncf.com Vælg en region og klik ”Lancer la recherche”. Klik derefter på ”Fiches horaires” og derefter på ”Plan de ligne”. Her vil man få et kort over togforbindelser i den pågældende region frem.\nFor at se køreplaner mellem to byer: Gå ind på www.voyages-sncf.com, placér markøren på "TRAIN" og klik på "Réserver un billet de train". Herefter klikker du på "Services Trains exclusifs" omtrent midt i billedet. Herefter klikker du på "Vos fiches horaire personnalisés". Her skriver du byer, vælger dato og tidspunkt og når man klikker på "Télécharger votre horaire personnalisé" får man samtlige afgange i det valgte tidsrum. Denne service findes desværre kun på fransk.\nJernbanenettet i Frankrig:\nSelskabet der driver jernbanerne hedder SNCF (Société Nationale des Chemins de Fer). Det franske jernbanenet er veludbygget og kan tage dig til stort set alle egne af landet. Dog skal man vide, at når man kommer uden for de store byer, så er der oftest kun få togafgange i døgnet. Desuden kan man nogle gange være tvunget til at tage en geografisk omvej, simpelthen fordi jernbanenettet groft sagt er konstrueret i en stjerneform med linjer der alle udgår fra Paris. Så hvis du f.eks. vil rejse fra Bordeaux til Lyon, så bliver du nødt til at rejse via Paris, selvom det geografisk set ikke giver meget mening.\nTGV-togene kræver særlige skinner og strækninger uden for mange sving for at kunne køre med tophastighed. Derfor tager det tid at udbygge nettet, eftersom man er nødt til at lægge helt nye skinner, men der arbejdes konstant på det. Planen er, at der i 2020 kan køre højhastigstog direkte mellem Paris og Madrid via Bordeaux, samt mellem Paris og Rom via Lyon.\nMore information from DSB Udland\nMore information from Eurostar\nMore information from SNCF\nMore information from TER


Flere danske elbiler\nTilskud skal få flere danske el-biler på vejene\nKlimarådet ser i en ny analyse nærmere på, hvordan ændrede afgifter og tilskud kan få flere eldrevne personbiler ud på de danske veje.\nRegeringen ventes snart at komme med sit udspil til en klimaplan, der skal sikre, at Danmark overholder sine klimaforpligtelser over for EU. Klimarådet påpeger i analysen, at privatejede elbiler får bedre vilkår med en ny klimaplan.\n”Senest i 2050 skal vi have en helt fossilfri transportsektor. For elbilerne kræver det på kort sigt støtteordninger, der sænker prisen på en elbil hos forhandleren. Salget af elbiler i Danmark er stadig alt for beskedent, når vi sammenligner med vores nabolande” siger formand for Klimarådet, Peter Birch Sørensen.\nKlimarådet anbefaler at der etableres en tilskudsmodel, som det fx kendes fra Tyskland, hvor køb af en ny elbil udløser et kontant tilskud, der er ens for alle elbiler. Tilskuddet bør til at starte med minimum være 50.000 kr. Klimarådet foreslår, at der gives tilskud til mindst 100.000 elbiler, og at det først reduceres, når de første 20.000-30.000 elbiler er kommet ud på vejene.\nKlimarådet fastholder, at plug-in-hybridbiler bør kunne modtage tilskud, omend deres tilskud ifølge Klimarådet bør være mindre end elbilens – fx tre fjerdedele som i Tyskland.\nElbiler stadig for dyre til taxi\nTanken om at give et økonomisk tilskud til indkøb af el-biler finder Dansk Taxi Råd interessant og er en ordning, der også kan overføres til taxierhvervet.\n”Den dag hvor el-taxier kommercielt set er konkurrencedygtige, vil de blive markedsledende på taxiområdet. Omstillingen til el-taxier vil komme af sig selv i takt med udbuddet af grønne biler, men indtil det sker, så kræver det rent politisk, at man er villig til at understøtte denne udvikling. Derfor har vi også med tilfredshed noteret os, at Klimrådet anbefaler at man afsætter midler til at give nogle økonomiske incitamentsstrukturer, så det ikke koster på bundlinjen at ’træffe det grønne valg’.\nUdfordringen er at der omkring 350.000 kr. i forskel i anskaffelsesprisen mellem en konventionel taxi og en Tesla, der har den fornødne rummelighed og ikke mindst rækkevide til taxikørsel. Derfor er tilskud målrettet taxibranchen nødvendige, ellers hænger taxiøkonomien ikke sammen”, siger direktør i Dansk Taxi Råd, Trine Wollenberg.\nFind den samlede analyse her: https://www.klimaraadet.dk/da/nyheder/analyse-flere-elbiler-paa-vejene