Evaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune - PDF\nEvaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune\nDownload "Evaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune"\n1 Evaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune September 2006 Evaluator Cand. Scient. Pol. Peter Gorm Larsen\n2 Indholdsfortegnelse Resume 3 Indledning Teori Metode Kultur Fortolkning Rammer Den gamle og nye kultur Hverdagsliv Selv- og medbestemmelse Privathed Naboskab, fællesskab og socialt samvær Personale Konklusion.. 21 Litteratur.. 23 Figur 1: 11 Grundprincipper for et Leve-bomiljø 7 Figur 2: Den gamle og den nye kultur 8 Figur 3: Artefakt-niveauet.. 9 2\n3 Resume I Tjele Kommune har man på det tidligere Pleje og aktivitetscenter Højvangen etableret et leve-bomiljø i afsnittet Lynghøjen. Der er foretaget om- og tilbygninger. Resultatet er nye rummelige lejligheder, fællesområder og udearealer. Lejlighederne indeholder bl.a. stue, køkken, soveværelse, toilet med bad. Lynghøjen består af 11 lejligheder og 1 gæstelejlighed. Der er pt. 11 permanente beboere. Her har man indført et såkaldt levebomiljø. Personalet har arbejdet med en ny kultur. Arbejdet tilrettelægges på en ny måde. Gamle rutiner er brudt ned. Opgaver løses over hele dagen. I leve-bomiljøet er personalet ekstra opmærksom på beboernes hverdagsliv, selv- og medbestemmelse, privathed samt naboskab, fællesskab og socialt samvær. Leve-bomiljøet på Lynghøjen er i overensstemmelse med grundprincipperne for et leve-bomiljø. Beboere og pårørende er i udpræget grad tilfredse med det nye leve-bomiljø. Det gælder både lejlighederne, fællesområder, omgivelser og personalet. Mange beboere har vanskeligt ved at deltage i hverdagslivets gøremål som f.eks. dækning af bord og tilberedning af mad. Der er beboere, som forventer, at få det hele serveret på et sølvfad. Personalet opfylder ønskerne, da de forsøger at levere den bedste service. De gør alt, for at beboerne skal befinde sig godt. Det lykkes. I dagligdagen har beboerne f.eks. indflydelse på, hvor længe de vil sove, om de vil spise alene eller sammen med andre, eller hvornår de vil i bad. Flere beboere har det svært med selv- og medbestemmelse. Nogle er for svage. Andre ønsker det ikke. En gruppe beboere værdsætter selv- og medbestemmelse. Beboernes privathed respekteres for det meste i det nye leve-bomiljø. Nogle beboere er så svage, at det er vanskeligt at tale om privathed i traditionel forstand. De har brug for tilsyn og meget hjælp. I leve-bomiljøet findes der naboskab, fællesskab og socialt samvær. Der er hyggeligt. Man spiser og taler sammen. Man viser hinanden opmærksomhed. Man deltager i fælles aktiviteter igangsat i leve-bomiljøet. Beboere og pårørende lægger stor vægt på fællesskabet og det sociale samvær. Personalet virker ikke stresset. De har tid til at tage en kop kaffe med beboerne, gå en tur eller sætte en aktivitet i gang som f.eks. havearbejde. Personalet mener, at det er udfordrende at arbejde i et leve-bomiljø, men også krævende. De bliver aldrig færdige. De er altid på. Der er ingen pauser. Konklusionen er, at personalet og beboere er i færd med at bevæge sig fra den gamle til den nye kultur. Det er vanskeligt. Det ser ud til, at processen medvirker til, at beboerne i større udstrækning kan opleve et normalt hverdagsliv, få øget selv- og medbestemmelse, mere privathed og et bedre naboskab, fællesskab og socialt samvær. 3\n4 Indledning Pleje- og aktivitetscenteret Højvangen, Tjele Kommune, har i forbindelse med renovering og nyopførelse af plejeboliger etableret et leve-bomiljø i afsnittet Lynghøjen. Afsnittet Bellishøjen er ikke omfattet af leve-bomiljøet. De fysiske rammer er ens i de to afsnit, som udgør det samlede plejehjem. Personalenormering, organisation og kultur er forskellig. Rapporten er en evaluering af leve-bomiljøet på Lynghøjen, som det udspillede sig i perioden fra midten af april 2006 til starten af juli På Pleje- og aktivitetscenteret Højvangen er leve-bomiljø en ny måde at forholde sig til pleje og aktivitet på. Det er en fremadskridende proces, hvor evalueringen kun giver et øjebliksbillede. Evalueringen er først og fremmest tænkt anvendt af personalet, som et redskab til forsat udvikling af Højvangen herunder personaleudvikling. Rapporten består af tre dele. Den første del af rapporten er teoretisk (1.0.). Der indledes med et metodeafsnit (1.1) efterfulgt af et afsnit om kultur (1.2). Den anden del af rapporten er virkelighedsnær og handler om fortolkninger. Den virkelighedsnære del af rapporten indledes med en beskrivelse af rammer (2.1) for levebomiljøet. Derefter præsenteres den gamle og nye kultur (2.2). Afsnittet er underinddelt i hverdagsliv (2.2.1.); selv- og medbestemmelse (2.2.2.); privathed (2.2.3.) og endelig naboskab, fællesskab og socialt samvær (2.2.4.). Der afsluttes med et afsnit om personalet (2.3). Den sidste del af rapporten indeholder konklusion (3.0). Den travle læser kan springe over den teoretiske del (1.0.) og gå enten til fortolkningen (2.0.) eller gå direkte til konklusionen (3.0). 4\n5 1.0. Teori 1.1. Metode Evalueringsdesignet tager udgangspunkt i en virkningsevaluering (Dahler-Larsen & Krogstrup 2003:51-79). Ledelse og personale på Højvangen har udviklet et materiale (Arbejdspapir omkring kultur) omkring Den nye kultur og Den gamle kultur i forhold til hverdagsliv; selv- og medbestemmelse; privathed og naboskab, fællesskab og socialt samvær. Under hver overskrift er der opstillet en række karakteristika, som gør sig gældende under hhv. den nye og gamle kultur. Den overordnede hypotese, programteorien er, at når personalet og beboerne bevæger sig fra den gamle kultur til den nye kultur vil det have en række positive effekter, som kan iagttages ved observation og interview. Tesen er, at den nye kultur vil medvirke til, at beboerne i større udstrækning kan opretholde et normalt hverdagsliv, få øget selv- og medbestemmelse, mere privathed og et bedre naboskab, fællesskab og socialt samvær. Det som der evalueres på, evaluanden, er kulturen og dens virkninger. Deltagende observation (Kristensen & Krogstrup 1999) og kvalitative løst strukturerede interview (Kvale 1997) er valgt som metode til at indsamle data i forhold til programteorien. Igennem samværet med beboerne blev det klart, at kvantitative metoder med spørgeskemaer og strukturerede interview ikke er velegnede og mulige. De frembringer næppe reliable og valide data (Andersen 1990:82-83). Mange beboere er demente, psykisk svingende og har svært ved at kommunikere. Det blev også klart, at pårørendes holdninger ikke kan tages som udtryk for beboernes holdninger (jf. De Veer & Kerkstra 2001:428). Danske undersøgelser og beskrivelser af leve-bomiljøer har anvendt andre metoder (ECO-Analyse 2001; Plejeboligerne på Husumvej 2002; Graulund 2003). Generelt findes der mange beskrivelser af, hvordan et leve-bomiljø bør være (Hjorth-Hansen & Nielsen 2002; Jensen 2004). Omvendt har det ikke været muligt at finde systematiske evalueringer af, hvordan et leve-bomiljø faktisk fungerer. Se dog en analyse af de fælles måltider (Bundgaard 2003). Udenlandsk litteratur viser, at det ikke er nogen let sag at studere svage ældres holdninger til hverdagen på et plejehjem (Pearson et al.1993:20-24). Evaluator har som deltagerobservatør (Kristensen & Krogstrup 1999: ) været sammen med beboere, personale og pårørende i ca. 50 timer på Lynghøjen. Møderne har strakt sig over 15 uanmeldte besøg på alle tidspunkter fra tidlig morgen til sen aften. Fokus har været på beboerne. Analyserne af personalet er kursoriske. Som indledning til observationerne afholdt evaluator et møde med personalet og derefter beboere og pårørende. Alle burde være informeret om observationerne, men det var en 5\n6 kendsgerning, at flere beboere ikke vidste, hvem evaluator var på trods af gentagende besøg og samtaler. For at få adgang til feltet (Kristensen & Krogstrup 1999) startede evaluator med at komme til den fælles eftermiddagskaffe. Efterhånden lykkedes det at komme til at kende beboerne, og blive inviteret indenfor i lejlighederne. Det var et bevidst valg, at evaluator ikke ville gå længere end hvad beboerne naturligt åbnede op for. Evaluator observerede ikke udførelse af personlig pleje. Evaluator har ikke en sundhedsfaglig uddannelse, og kan ikke forholde sig til, hvad der er sundhedsfagligt korrekt eller ukorrekt. Evaluator er mand, og er ikke bekendt med at yde personlig eller praktisk bistand til andre personer. Som andre menneskelige fællesskaber er den sociale struktur og processerne omkring leve-bomiljøet komplekse. Adfærd og udsagn skal fortolkes og tilskrives mening (Berger & Kellner 1979:42-59). Ofte foregår adfærd og udsagn i komplekse sammenhænge, hvor det vil være forkert blot at fremdrage en enkelt adfærd eller et enkelt udsagn. En ordveksling mellem en beboer og en personale skal sættes ind i en større kontekstuel sammenhæng. Kravet må være, at der mindst skal være tale om et mønster eller en tendens. Især hos de demente beboere har det været nødvendigt at dobbelttjekke udsagn. Evaluator har oplevet, hvordan beboere kan have én mening en dag, og én anden mening en anden dag. Evaluator tolker på baggrund af en sociologisk og antropologisk tilgang. Adfærd og udsagn kan tolkes på andre måder. En hjælper, sygeplejerske, læge eller en terapeut vil have en anden relevansstruktur (Berger & Kellner 1979:42-59) og givetvis komme frem til andre resultater. Evaluator har ikke en positiv eller negativ holdning til leve-bomiljø som koncept. Det anses som en social konstruktion (Wenneberg 2002). Det er en ny holdning til, hvordan man skal agere overfor personer, der har brug for pleje og praktisk bistand (Hjorth-Hansen & Nielsen 2002:17-47; Jensen 2004:19-26; Christensen & Olsen 2003: ). Evaluator mener ikke, at den nye kultur er bedre eller dårligere end den gamle kultur. I mange situationer har evaluator ikke nogen holdning til om det f.eks. er forkert, at servere maden til en beboer, der godt selv kan skænke op. Evaluator takker for den tillid og åbenhed der vist fra beboere, personale, ledelse og pårørendes side. Håbet er, at nærværende rapport ikke forårsager, at nogle føler, at de er blevet hængt ud eller at den gensidige tillid er blevet brudt. I så fald bør man kontakte evaluator. 6\n7 1.2. Kultur Der findes ikke en enkelt definition af, hvad et leve-bomiljø er. Et leve-bomiljø kræver f.eks. at beboerne har egne lejligheder, men også fællesrum. Et studie er kommet frem til 11 grundprincipper for et leve-bo-miljø (Jensen 2004:27-28). De er gengivet i figur 1. Principperne synes at gøre sig gældende for Lynghøjen. Konkret betyder det f.eks. at der er en bedre personalenormering om eftermiddagen og om aftenen på Lynghøjen i forhold til Bellishøjen. Figur 1: 11 Grundprincipper for et Leve-bomiljø 1. Beboerne kan leve det hverdagsliv, de ønsker og magter. Et normalt hverdagsliv med udgangspunkt i den tidligere tilværelse. 2. Frihed til forskellighed. Der er fleksible løsninger og åbenhed over for forandringer. Den enkelte beboers valg og fravalg kan være meget forskellige. 3. Beboerne har reel selv- og medbestemmelse. 4. Boligen indgår i et tvangsfrit naboskab og udgør samtidig det individuelle hjem. Der skal være mulighed for, at beboerne kan opleve den variation i at være hjemme, i naboskabet eller komme i byen til interessefællesskaber, de ønsker og magter. 5. Beboerne bor i overskuelige enheder, personalet arbejder i mindre enheder med udgangspunkt i, at arbejdet foregår i beboernes hjem. Personalet arbejder på beboernes domæne. 6. Madens tilberedelse og måltiderne er centralt for hverdagslivet, men det er ikke det eneste saliggørende. 7. Personaleressourcerne er fordelt nogenlunde ligeligt hen over dag- og aftentimerne. 8. Opgaverne udføres med en høj grad af fleksibilitet. Opgaverne placering på dagen afspejler beboernes individuelle ønsker til, hvordan og hvornår på døgnet de ønsker hverdagens husholdning, gøremål og stunder skal placeres. 9. Personalet her relevante socialfaglige og plejefaglige kompetencer. Personalet har en pædagogisk indsigt og kompetence, der skaber et personligt og imødekommende miljø for den faglige indsats. 10. Der arbejdes på tværs af faggrænser, med udgangspunkt i hverdagens gøremål og husholdning. 11. Det er nødvendigt at fastholde fokus på de nye principper. Der er brug for tovholdere og ildsjæle. Kilde: Jensen 2004: På Højvangen har ledelse og personale igangsat et arbejde med at gå fra den gamle kultur til den nye kultur. Se figur 2. Den nye kultur skal være en del af leve-bomiljøet på Lynghøjen. Teoretikere mener, at der er mange forskellige definitioner på kultur, og at det er vanskeligt at ændre på en given kultur (Schultz 1990; Schein 2004). Det er ikke hensigten, at gøre rede for de mange forskellige definitioner af kultur (Schultz 1990). Her anvendes en definition af den kendte amerikanske organisationsteoretiker Edgar H. Scehin (2004). En gruppe menneskers kultur defineres som: et mønster af fælles grundlæggende antagelser, som er lært af gruppen i forbindelse med at gruppen løser problemer i forhold til ekstern tilpasning og intern integration. Disse grundlæggende antagelser har fungeret så fint, at de betragtes som gyldige og derfor skal nye medlemmer af gruppen lære disse antagelser i forhold til den korrekte måde at opfatte verden på, tænke og føle i relation til løsning af problemer (Schein 2004:17)(oversat af evaluator). 7\n8 Figur 2: Den gamle og den nye kultur Den "gamle" kultur Hverdagsliv Faste måltider/tidspunkter Fast madplan Mest personale/aktiviteter om formiddagen "Spise-kort" - beboerne spørges sjældent Sengetid/op om morgenen afhængig af personaleressourcer Badedage - bestemt dag+tidspunkt Maden serveres på bakketailerken/portionsvis/mængden Tøjvask fælles om natten Rengøring - hvor beboerne ikke er hjemme Interesser dyrkes i aktivitetsafdelingen Ikke forespurgt på interesser Kun få forespurgt om interesser/livshistorie Begrænset tid til "friluftsliv" Pårørende på "korte" besøg Ikke meget plads på stuerne - Minus hygge Nogle pårørende fralægger sig ansvaret Den "nye" kultur Hverdagsliv Støtte beboerne til indflydelse og valgmuligheder (dialog med den enkelte beboer) o Mad o Døgnrytme o Interesser Deltagelse i det omfang beboerne ønsker og magter o Tøjvask o Rengøring o o Køkkenet/fælles arealer Vedligeholder og styrker beboernes ressourcer Beboernes tidligere liv/livshistorie medtænkes/inddrages i den daglige planlægning Familien og andet netværk medtænkes som ressource/støttepersoner i beboernes hverdagsliv Støtte beboerne i at få en indholdsrig hverdag Selv- og medbestemmelse Plejepersonalet "tager over" - for lidt opmærksom på beboernes ressourcer Højvangen en arbejdsplads - mere end et hjem Vaner, rutiner - styre beboernes hverdag Ikke indflydelse på hverdagen Ikke indsigt i egen økonomi Beboerne er med til at bestemme, hvad de skal have købt Selv- og medbestemmelse Flytte fokus fra sygdom til velvære Beboerne involveres i beslutninger og problemstillinger der vedrører deres dagligdag Er med i dialog omkring tilrettelæggelse/beslutninger i boenheden og den fælles hverdag Privathed Små rum 1værelse, hvor der også har været soverum Dørene står ofte åbne Banket på, men ej ventet på svar Boligen/stuerne ofte "kun" fungeret som soverum Boligerne/stuerne små - ikke indbydende til gæster Privathed Beboernes privatliv respekteres under hensyntagen til menneskelig og faglige hensyn Naboskab, fællesskab, socialt samvær Pleje og aktivitet adskilt Beboerne, hvis de ikke selv kan, bliver placeret ved et bord Fællesskabet ej dyrket Naboskab, fællesskab og socialt samvær Pleje og aktivitet ses i en sammenhæng Socialt samvær efter eget ønske i mindre/større forsamlinger Fokus på hyggen i boenheden Kilde: Arbejdspapir omkring kultur, Højvangen Schein`s kulturbegreb består af tre analyseniveauer (Schein 2004:26). Det første niveau er artefakter. Det er synlige organisationsstrukturer og processer (Schein 2004:26). Det kan være organisationsdiagrammer og skriftlige procedure. Danske teoretikere mener, at artefaktniveauet kan inddeles i fysiske udtryk, sprog, historier, teknologi og synlige traditioner (Schultz 1990:32). Se figur 3. 8\n9 Figur 3: Artefakt-niveauet Fysiske udtryk arkitektur og designindretning kontoret udsmykning på gange og i mødelokaler påklædning tilstedeværelse Sprog lyde og støj talemåder specielle udtryk slogans Teknologi mateialer operationer viden Synlige traditioner sociale traditioner ledelsestraditioner arbejdstraditioner Historier små historier fra det aktuelle hverdagsliv beretninger om kritiske hændelser fortællinger om de gode gamle dage Kilde: Schultz, 1990, p.32. Observationerne viser, er der på artefaktniveauet er gjort mange ting på Lynghøjen, der skal vise, at her er der et leve-bomiljø med en ny kultur. F.eks. egne indendørs tomatplanter, fælles fotoalbum, fællesrum osv. Det andet niveau er værdierne. Der er tale om strategier, mål og filosofier (Schein 2004:26-30). Værdierne er forholdsvis lette at aflæse. Værdierne handler om, hvordan mennesker mener tingene bør være uden at de nødvendigvis gør det. Værdier kan diskuteres mellem en gruppe mennesker. Personalegruppen har f.eks. diskuteret om, man skal dække bord for beboerne. Det sidste niveau er de grundlæggende antagelser. Mennesker i en gruppe har ikke en bevidsthed om disse antagelser. Det er forhold, der tages for givet. Det er ting, som ikke kan diskuteres. De grundlæggende antagelser er dem, som reelt styrer menneskers adfærd (Schultz 1990:28). De grundlæggende antagelser er vanskelige at observere. De grundlæggende antagelser handler om 1) menneskehedens forhold til naturen, 2) virkelighed og sandhed, 3) den menneskelige natur, 4) menneskelig virksomhed og menneskelige relationer (Schultz 1990:34). Antagelserne udgør det kulturelle paradigme. Artefakt- og værdiniveauet afspejler mere eller mindre de grundlæggende antagelser. Der kan være modsætninger mellem niveauerne. En ting er den nye kultur, som den står beskrevet i figur 2. En anden ting er ledelse og personalets ubevidste grundlæggende antagelser, som styrer deres adfærd i hverdagen. Antagelserne er måske mere i overensstemmelse med den gamle kultur. Perspektivet er funktionalistisk (Schultz 1990:26-68; Layton 1997:27-62). Kulturens funktion er at få organisationen til at overleve (Schultz 1990:26). Det sker ved ekstern tilpasning til omgivelserne og intern integration. Det interessante er, hvorvidt den nye kultur gør sig gældende både på artefakt-, værdiog basale niveau, som afspejler de grundlæggende antagelser. Teorien antyder, at en 9\n10 formuleret ny kultur ikke uden videre vil afspejler sig i personers ubevidste grundlæggende antagelser. Det kan ikke forventes, at den nye kultur automatisk styrer personale, beboere og pårørendes adfærd. Et andet begreb er Bourdieu`s habitusbegreb. Det kan i nogen udstrækning sammenlignes med Scheins grundlæggende antagelser. Definitionen af habitus er vanskelig (Gosden 1999:125). En dansk Bourdieu-kender skriver lettere omformuleret, at habitus er et begreb, som skal indfange det forhold, at den enkelte og mennesker i fællesskab over tid udvikler virkelighedsnære kognitive orienteringer og handlingsstrategier, som ikke har deres udspring i bevidst overlagte erkendelser og handlinger, men i et tavst erhvervet handlingsberedskab, der har taget højde for de fælles livsvilkår og realmulige måder at imødegå dem på. (Callewaert 1996:347) (citatet tilrettet af evaluator). Der er eksempler på, at personale og evaluator ikke handler i overensstemmelse med den nye kultur, fordi den ønskede handling i bund og grund er imod personalets og evaluators habitus. En ældre beboer, der sagtens kan gå selv, beklager, at der ikke er sukker og mælk til kaffen. Evaluator rejser sig straks op og finder sukker og mælk. Adfærden er ikke i overensstemmelse med den nye kultur, men i overensstemmelse med mange danskeres habitus. Det vil sige ubevidst tillært handlingsmønstre. Derfor skænker personalet ofte kaffe op til beboerne eller reder deres senge. Observationerne viser jævnlige eksempler på uoverensstemmelser mellem den nye kultur og personalets grundlæggende antagelser eller habitus. Det må være forventelig i en proces, hvor der skal etableres et leve-bomiljø. Som vist i figur 2, er den gamle og nye kultur indfanget i overskrifterne hverdagsliv; selv- og medbestemmelse; privathed og naboskab, fællesskab og socialt samvær. Disse begreber er sociale konstruktioner (Wenneberg 2002), hvor der ikke findes entydige definitioner. I forbindelse med de 11 principper i figur 1, der skal gøre sig gældende for et leve-bomiljø, omtaler det første princip, at Beboerne kan leve det hverdagsliv, de ønsker og magter, og et normalt hverdagsliv med udgangspunkt i den tidligere tilværelse. Samfundsvidenskabeligt findes der ikke en definition af, hvad et normalt hverdagsliv er, da samfund, kultur og mennesker er forskellige (Giddens 1993:29-58). Der findes f.eks. forskellige livsformer i Danmark (Christensen 1988) og mange forskellige kulturer i tid og rum (Layton 1997; Gosden 1999). De personer der er visiteret til en bolig i leve-bomiljøet synes alle mere eller mindre at være psykisk og/eller fysisk svækkede. Derfor kan de ikke leve det hverdagsliv de engang levede. Beboerne har f.eks. været udsat for faldulykker, blodpropper og hjerneblødninger. Der kan også bare være tale om alderdom (Atkinson et al.1993: ), som gør, at beboerne hører dårligere, har hukommelsesbesvær eller har vanskeligt ved at bevæge sig. Derfor lever de et nyt hverdagsliv. Materialet viser, at nye beboere skal vænne sig til den nye hverdag i leve-bomiljøet. 10\n11 Den samme relativitet findes f.eks. også i begrebet naboskab. Man kan være naboer på mange måder. Det er ikke muligt samfundsvidenskabeligt at give en opskrift på, hvordan et naboskab bør være. Løsningen på definitionsproblemerne er, at det er beboere, personale og pårørende der løbende forhandler sig frem til, hvad et godt hverdagsliv eller naboskab er i leve-bomiljøet. Hvad der kræves for selv- og medbestemmelse samt privathed. Det er sociale konstruktioner, der bliver italesat (Wenneberg 2002). Arbejdet med den gamle og nye kultur er et vigtigt element i italesættelsen og den løbende forhandling. Det er udvikling. 11\n12 2.0. Fortolkning 2.1. Rammer Pleje- og aktivitetscenter Højvangen er placeret i den østlige udkant af Ørum. Fra mange lejligheder, fællesrum og terrasser er der en flot udsigt ud over marker og skov. Ørum er hovedbyen i Tjele Kommune, som ligger mellem Viborg og Randers. Tjele Kommune er et mindre område, hvor mange beboere, pårørende og personale kender hinanden. En personale fortæller om indavl. Samtaler med beboerne viser, at området har været præget af landbrug. Mange beboere har f.eks. haft tilknytning til Tjele gods. Lynghøjen består af 11 selvstændige lejligheder og én gæstelejlighed. Lejlighederne er rummelige og lyse. Beboerne har et soveværelse med adgang til eget toilet og bad samt stue integreret med et køkken. Der er køleskab med frys og kogeplader, men ikke ovn. I de 6 nyopførte lejligheder er der en havedør ud til en lille terrasse. Lejlighederne er forbundet med gange, som to steder afbrydes af fælles opholdsrum. Det ene rum er lyst og stort, hvor der udover spisebord og små siddearrangementer, er et fælles køkken. Her findes bl.a. ovn og mikroovn, opvaskemaskine, køleskab og frys. Bag køkkenet er der et vaske- og rengøringsrum. Der findes et mindre personalekontor, som grænser ud til fællesrummet. Det andet fællesrum er, hvor nybyggeriet mødes med det ældre, men renoverede byggeri. Her findes en fælles hyggestue. Der er 12 beboere i leve-bomiljøet, hvoraf de 11 er faste. Gæstelejligheden bliver anvendt af beboere, der kun skal bo der for en kortere periode. Personalet består af ca. 15 personer. De er uddannet som social- og sundhedsassistenter, hjælpere og sygehjælpere. Herudover er der tilknyttet en sygeplejerske med konsulentfunktion Den gamle og nye kultur Leve-bomiljøet i Lynghøjen lever op til de 11 grundprincipper for et leve-bomiljø, der er formuleret i figur 1. Observationer og interview viser, at det ikke sådan lige er muligt, at indføre en ny kultur, men at man er godt på vej. Personalets grundlæggende antagelser eller habitus ændres ikke over en nat. Observationer og interview viser, at hovedparten af beboerne er meget tilfredse med levebomiljøet. De pårørende, som evaluator har talt med, er alle meget tilfredse med levebomiljøet. De påskønner, at deres slægtninge er aktive og deltager i fællesskabet. De værdsætter de selvstændige lejligheder og fællesarealerne. 12\n13 Hverdagsliv Mange beboers hverdagsliv har udspillet sig i en nøjsom landbrugskultur. De stiller ikke store krav til tilværelsen. Mad og varme tillægges stor værdi. Mange beboere er gamle og svage. De har været udsat for hændelser, der gør, at de ikke kan leve det hverdagsliv, de engang har levet. Beboere der har levet i flere år på Højvangen, har etableret et nyt hverdagsliv på et plejehjem. Der er beboere, som forventer, at ting bliver gjort for dem. At de får det serveret på et sølvfad eller at de har betalt for en service. Nye beboere har det vanskeligere. De skal vænne sig til et nyt hverdagsliv i et leve-bomiljø. Nogle beboere har således ikke lyst til at deltage i hverdagslivets aktiviteter som f.eks. rengøring, madlavning og borddækning. Mange beboere er ikke i stand til at udføre aktiviteterne. Eksempler viser, at personalet har svært ved at lægge opgaver over til beboere. Det er imod personalets grundlæggende antagelser eller habitus. En personale fortæller, at vi nok har forvænnet dem lidt i starten. I starten gjorde vi alting for dem. Vi har ligesom fundet ud af, at det skal vi ikke gøre. Det forklarer de eksempler, hvor personalet vasker op og reder senge for beboere, der godt kan selv. Personalet står i et dilemma mellem forventninger, principper og tillærte rutiner. Uanset den nye kultur på artefakt- eller værdiniveauet, synes reglen at være, at personalet dækker og afrydder det fælles bord. Ofte skænker personalet kaffe, te eller vand op til beboerne. Det ligger dybt i mange kvinders habitus, at det skal være sådan. Evaluator skænker også op til beboerne. Det gør det ikke lettere, at beboere og pårørende i nogen udstrækning forventer det. Hvis personalet vil ændre det, skal de til at opdrage på beboerne. Nogle personaler gør det. Er det i overensstemmelse med kvalitet og god service? Der findes argumenter for, at det er vigtigt at aktivere ældre personer (Wilcock 1999), men det kommer let til at virke som et større pædagogisk projekt. Det ser nogle gange hjælpeløst ud, når f.eks. personalet beder en beboer om at sætte blomster i vand. Beboeren ryster og spilder på dugen. Beboeren udstiller sin manglende funktionsevne (Avlund et al.1996) overfor andre. Privatheden krænkes. Alle ved, at personalet let kunne have løst opgaven. I heldigste tilfælde får beboeren en succesoplevelse. I værste tilfælde bliver beboeren igen gjort opmærksom på sin manglende funktionsevne (Avlund et al. 1996) og dermed alderdom. I den nye kultur står der klart, at deltagelse, når det handler om at vedligeholde og styrke beboernes ressourcer, er i forhold til beboernes ønsker og om de magter det. Der er et par eksempler på træning, hvor evaluator er i tvivl om beboeren ønsker og magter det. Interview viser, at der er tale om landmænd, som næppe har taget sig af huslige gøremål, selvom der er en undtagelse. Evaluator observerer flere gange, at kønnet spiller en rolle. En beboer vil f.eks. ikke med på gåtur, hvis der kun var damer med. En beboer mener, at det er dameting han fremstiller i aktivitetscenteret. En kvindelig beboer føler sig synligt ikke tilpas med, at evaluator som mand støtter hende. 13\n14 På Højvangen er der en mandeklub, og man er sikkert klar over kønsproblematikken. At der kan ske en feminisering af leve-bomiljøet. At mad, blomster og hygge kommer til at fylde for meget for de tidligere landmænd. I det 6. grundprincip for et leve-bomiljø fastslås det, at madens tilberedelse og måltiderne ikke er det eneste saliggørende. Der er en svær grænse i forhold til, hvad man kan og skal sætte beboerne til af hverdagsliv aktiviteter. Skal en mand tørre støv af? Det fremgår klart af den nye kultur, at der kun tales om deltagelse i det omfang beboerne ønsker og magter i forhold til tøjvask, rengøring og køkken. Det efterlever personalet. I forhold til et normalt hverdagsliv lægger en del beboere vægt på det æstetiske. De bryder sig ikke om ukrudt. Kvinderne er ikke glade for krøllet tøj eller pletter på tøjet. De ældre værdsætter de sanser, der stadig fungerer fint. Mange beboere påskønner udsigten fra Højvangen. Hverdagslivet viser sig i beboernes glæde over f.eks. egen telefon og selvstændig postkasse. Det er en daglig aktivitet at gå op til postkassen. Flere beboere giver udtryk for, at de savner den lokale avis, Viborg Stifts Folkeblad. Der er eksempler på, at de pårørende har fået dem til at afmelde avisen. For nogle beboere var avisen en del af deres tidligere hverdagsliv. Det, at holde avis, kan ses som et ønske om stadig at være knyttet til nutiden og fremtiden frem for kun at leve i fortiden. Beboerne får dog en gratis avis, som personalet ofte læser højt. Observationer og interview viser, at der ikke er faste senge- eller badetider. Rytmen er fleksibel. Ifølge den nye kultur skal rytmen tage udgangspunkt i beboernes selv- og medbestemmelse. Det synes også at være tilfældet og beboerne værdsætter det. Den løsere rytme, som bryder sygehuskulturen, har andre konsekvenser. Når beboerne sover længe, kan det være vanskeligt, at nå de fælles aktivitetstilbud på Højvangen. De foregår ofte om formiddagen. Rytmen i leve-bomiljøet spiller ikke sammen med rytmen på det øvrige plejehjem. De kvindelige beboers forhold til tilberedning af mad er ikke i overensstemmelse med deres tidligere hverdagsliv. Fælles tilberedelse kan dels ses som et forsøg på at skabe et fællesskab og dels som led i en terapi (Bundgaard 2003). Beboerne deltager kun i begrænset omfang. Det har karakter af, at en beboer har skrællet æbler eller kartofler. Frokost og aftensmand kommer fra et centralkøkken. Ud fra en liste bestiller beboerne i fællesskab, ca. en måned i forvejen, det mad de ønsker. Maden kommer hver uge. Beboerne kan hver dag bestemme, hvilke retter, der skal spises. Alle beboere er dog tvunget til at spise det samme. Produktionskøkkenet kræver, at der bestilles mad en måned forud og personalet har ikke indflydelse herpå. Det er næppe et normalt hverdagsliv, at man en måned i forvejen bestemmer, hvad man skal spise, og at man er tvunget til at spise det samme som naboerne. Der er dog ikke tale om en fast madplan, jævnfør den gamle kultur. Observationer og udsagn viser, at beboerne inddrages i valget af mad, og hvornår der skal spises. Beboerne er tilfredse med den indflydelse, de har. 14\n15 Personalet gør en stor indsats for at gøre det mere hverdagsagtigt. De skræller kartofler, bager brød og kager. Ved fødselsdage tilbereder de maden helt fra bunden. Fødselaren bestemmer menuen. Der arrangeres påskefrokost med sild og grillfester. Beboerne, på nær en enkel, er meget tilfredse med maden. De er f.eks. glade for de nyskrællede kartofler. Personalets indsats værdsættes. Det er planlagt, at det i fremtiden kun skal være den varme aftensmad, som skal komme fra produktionskøkkenet. Alle andre måltider tilberedes i leve-bomiljøet. Det virker hyggeligt, når en personale står i køkkenet og tilbereder mad, mens hun over skranken samtidig kan tale med beboerne, som glæder sig til måltidet. De fleste beboere spiser sammen i fællesarealet. Der er en god stemning. Maden serveres normalt ikke på en bakke eller tallerken. Der gives normalt ikke færdige portioner. Dog er der eksempler på personale, der har svært ved ikke at øse, skænke, skære og servere færdige stykker af f.eks. lasagne. De fælles spisninger synes at bidrage til fællesskabet. Det virker hyggeligt. Personalet spiser normalt med beboerne. Der er få eksempler på, at personalet spiser medbragt mad. Observationerne viser, at der næsten er faste tidspunkter for måltider. Faste tidspunkter hører vel til et normalt hverdagsliv. Det er praktisk for beboerne at spise maden, når der er dækket bord og maden er opvarmet. Ingen beboere spiser aftensmad f.eks. klokken syv. Morgenmaden indtages på forskellige tidspunkter. Aktiviteter, personlig og praktisk bistand udspiller sig over hele dagen i leve-bomiljøet. Der er ikke observeret morgenstress. De individuelle og fælles terrasser samt stisystemerne medvirker til, at beboerne dyrker et friluftsliv. Der er blomster, havemøbler og et foderbræt til fuglene. Ofte er der gåture med personalet. Beboerne bestemmer vejen. Det har ikke været muligt, at undersøge om pårørende kun er på korte besøg, jævnfør den gamle kultur. En beboer fortæller, at besøgene er blevet kortere siden han er flyttet på Højvangen. Det har ikke været muligt at afgøre om familien og andet netværk medtænkes som ressourcer og støttepersoner i beboernes hverdagsliv. Ej heller om nogle pårørende fralægger sig ansvaret. I observationsperioden har evaluator ikke talt med pårørende. Årsagen kan dels være de pårørendes manglende tilstedeværelse eller evaluators manglende evne til at skabe kontakt. I slutningen af observationsperioden blev de pårørende indbudt til et aftensarrangement med evaluator. Ca. 1/3 af beboerne havde pårørende, der dukkede op. De pårørende er uden undtagelse meget positive overfor leve-bomiljøet. De er i særlig grad positive overfor personalet. Det var vanskeligt at få pårørende ind i husrådet, så noget taler for, at de pårørendes engagement ikke er så stort. 15\n16 På artefaktniveauet er der gjort meget for at få de fysiske omgivelser til at ligne et hjem. Det signalerer familie og hygge. Der er dog et dilemma mellem det selvstændige hjem og så de sundhedsfaglige og arbejdsmiljømæssige krav. På de lange gange er der opsat gelænder. I lejlighederne er der liftskinner i loftet. Mange beboere har noget, der ligner en plejeseng. Der er hjul på seng og flere møbler, sådan personalet lettere kan foretage rengøring og arbejde i rigtig arbejdsstilling. Artefaktniveauet symboliserer svagt sygdom. Raske beboere kan føle sig sygliggjorte. Ingen har dog givet udtryk for det. For de beboere der er gode til at gå, må det føles underligt at bo ud til en gang med gelænder. Det kan være disse artefakter, der får en frisk beboer til at mene, at leve-bomiljøet er den sidste station. Lejlighederne kunne måske indrettes mere i overensstemmelse med den enkelte beboers funktionsevne (Avlund 1996). Der er en diskrepans i artefaktniveauet i forhold til fortid, nutid og fremtid. Arkitektur, bygninger og materialer symboliserer nutid og fremtid. Lyse farver og meget glas. Beboernes møbler, nipsting, den fælles hyggestue og vægudsmykningen symboliserer fortid. Naturalistiske malerier, et gammelt ur og en gammel symaskine osv. På Højvangen mødes fortid, nutid og fremtid i et konkurrerende æstetisk udtryk. Sådan vil det være, når beboernes normale hverdagsliv skal give sig udtryk i retten til selv at bestemme de æstetiske omgivelser i lejlighederne. Kampen mellem fortid, nutid og fremtid kan være god og kan ses i en terapimæssig sammenhæng (Bundgaard 2003:15). Evaluator finder, at personalet støtter beboerne til indflydelse og valgmuligheder i forhold til mad, døgnrytme og interesser. I mange dialoger mellem personale og beboere medtænkes beboernes tidligere liv og livshistorier. I forbindelse med pasning af blomster og dyrkning af tomater engageres de kvindelige beboers viden. De mange timers observationer viser, at personalet gør alt for at støtte beboerne i at få en indholdsrig hverdag Selv- og medbestemmelse Beboerne stammer fra en landbrugskultur, hvor selv- og medbestemmelse ikke var centrale værdier. Nogle beboere fortæller, at vi er vant til at gøre, hvad der bliver sagt. Flere kvindelige beboere har levet i et traditionelt kønsrollemønster, hvor manden har bestemt. Beboernes habitus viser sig f.eks. til et møde, hvor der skal vælges repræsentanter til husrådet. Ingen beboere ønsker at træde ind i rådet. Først under mere uformelle omstændigheder findes to beboere. Evaluator overværer et beboermøde, som efterfølgende bliver drøftet med to kvindelige beboere. En beboer fortæller, at hun ikke er glad for sådanne møder. Hun bryder sig ikke 16\n17 om at sige sin mening. Hun vil ikke sige noget i en større forsamling. Det har hun aldrig gjort. Det kan være farligt at sige sin mening. Det har hun ladet sin mand gøre. En anden beboer er meget kritisk overfor den måde mødet bliver afholdt på. Det er ikke som dengang jeg gik i skole. Beboeren nægter, at tage stilling til et konkret forslag. Om man skal have en eller to retter mad til aften. Referater fra beboermøderne er gennemlæst. De viser, at beboerne kommer til møderne og mange vigtige forhold drøftes. Man beslutter sig for arrangementer, indkøb til den fælles terrasse, indkøb af drikkevarer, anskaffelse af flagstang, spisetider, antal retter, blomster til nyindflyttere, afholdelse af fødselsdage osv. Evaluator bemærker, at man ikke har drøftet den landskabsmæssige planlægning rundt om leve-bomiljøet eller den indvendige udsmykning, som f.eks. valg af billeder, farver og indretning af den fælles hyggestue. Stuen er indrettet af personalet. Helt normalt synes nogle beboere, at være stærkere end andre og fylder mere på møderne. Mindre normalt er det, at flere beboere er i en sådan forfatning, at de næppe får meget ud af at deltage i møderne. Efter observationerne foreslår evaluator mere respekt omkring beboermøder. Det er uhensigtsmæssigt, at der foregår andre ting i nærheden af møderne. Når møderne afholdes skal der være mindst to personaler til stede. De skriver referat og forklarer beboerne, hvad der sker. De hjælper med at gennemføre møderne. Referater oplæses og forklares. En dagsorden udsendes på forhånd og den forklares på forhånd. Man afprøver om friske beboere kan styre møderne. Personalet indtager en mere underordnet rolle i beboermøderne. I slutningen af møderne opsummere personalet, hvad der er blevet besluttet. Disse tiltag er i overensstemmelse med det tredje grundprincip for et levebomiljø og den nye kultur. Beboerne skal have reel selv- og medbestemmelse. I de fælles diskussioner og beslutninger tvinges beboerne til at gå fra fortiden, til nutiden og videre over i fremtiden. De beslutter f.eks. at anskaffe en flagstang eller blomster. Det er ting, der skal ske i fremtiden. Mange beboere hviler i fortiden, som fylder meget. Det er vigtigt, at få beboerne til at forbinde fortiden, nutiden og fremtiden (Bundgaard 2003). Beboernes fortid må ikke fornægtes, men kobles til nutiden og fremtiden. At dele af deres tidligere hverdagsliv også kan leves i et leve-bomiljø. Selv- og medbestemmelse kan være en nøgle. Der kan argumenteres for, at beboerne skal stimuleres (Wilcock 1999) til at forholde sig til aktuelle ting. Mange interview viser, at indflydelse skaber tilfredshed. Andre undersøgelser er kommet til samme resultat (Johannesen, Petersen, Avlund 2004:3-11). Observationer og udsagn viser, at beboerne har indflydelse på Lynghøjen. Mange beboere værdsætter det. Andre beboere har det svært med selv- og medbestemmelse, da det er i strid med deres habitus. 17\n18 Privathed Privathed er et relativt begreb. Beboerne har antageligvis forskellig opfattelse af privathed. Privathed afspejler sig på artefaktniveauet. Beboerne har f.eks. store rummelige lejligheder, hvor de har mulighed for at være private. De har fjernsyn, telefon, køkken og toilet med bad. De har egen postkasse. En del beboere har dør ud til egen terrasse. De kan låse dørene. Alle beboere værdsætter disse rammer. På artefaktniveauet er der også signaler, som afspejler mindre privathed. De nye lejligheder har et stort koøje i døren, hvor man ude fra gangen kan se ind i stuerne. Der er dog sat små persienner op. De lange gange gør det vanskeligt at bevæge sig ud og ind af lejligheden uden at blive set. Personalets grundlæggende antagelser i forhold til beboernes privathed er tvetydige og forskellige. Der er mange eksempler på, at dørene står åbne ind til lejlighederne. Det kan dog være et udtryk for beboernes ønsker. Der er eksempler på, at personale går ind til beboerne umiddelbart efter de har banket på. Problemet er, at mange beboere er endog meget dårlige til at høre. En beboer føler sin privathed krænket. Beboeren mener, at personalet kommer meget ind i lejligheden. Beboeren vækkes uden at ønske det. Mange spørgsmål fra personalet synes at være for meget for beboeren. Samme beboer er ikke afklaret i forhold til nattilsyn. Om det er godt eller dårligt. Flere beboere fortæller, at de vågner ved nattilsynet. En beboer beretter, at nogle har lukket døren i løbet af natten. Der er et dilemma mellem privathed og faglighed. Mange beboere er, eller har været, udsat for sygdom. I en eller anden udstrækning er personalet tvunget til at føre tilsyn med beboerne. Har beboerne indtaget deres medicin? Er en gangbesværet beboer faldet? Er en beboer faret vild? De fleste beboere skal have hjælp til toiletbesøg og bad. Derfor kan de ikke have den privathed, de havde i deres tidligere hverdagsliv. De pårørende forventer et professionelt tilsyn. For et professionelt omsorgspersonale er privathed nok vanskeligt at have med at gøre. Sundhedspersonale har en mere afslappet holdning til situationer, som af andre opfattes som private. 18\n19 Naboskab, fællesskab og socialt samvær Der er ikke nogen samfundsvidenskabelig definition på, hvad et godt naboskab, fællesskab eller socialt samvær er. Det er sociale konstruktioner (Wenneberg 2002). Undersøgelser viser, at samvær med andre mennesker skaber tilfredshed (Johannesen, Simonsen, Avlund 2004:3-11). Alle pårørende og næsten alle beboere fremhæver det positive i fællesskabet. Observationerne er fyldt med eksempler på et godt naboskab og fællesskab. Beboerne interesserer sig for hinanden. De taler med hinanden. En beboers død afstedkommer f.eks. samtaler om døden. Et emne som optager nogle beboere. Som hovedregel er beboerne hensynsfulde overfor hinanden. Evaluator deltager i et fredagshygge-arrangement for hele Højvangen. Man drikker kaffe, synger og en elev fortæller om en rejse til Tunesien. Ud fra tolkninger af ansigtsudtryk og samtaler, er det en succes. Deltagerne kender hinanden. Der er humor og liv i luften. Det er professionelt. Det er fællesskab. På Lynghøjen ses pleje og aktivitet i en sammenhæng. Det sociale samvær er efter beboernes egne ønsker. De vælger selv, om de vil have fælles eftermiddagskaffe eller deltage i hyggestuen om aftenen. Fokus er på hygge i boenheden. Beboere og pårørende værdsætter det Personale Der er eksempler på, at personalet ikke blot betragter Lynghøjen som et normalt arbejde. De bliver lige og får kaffen med udover normal arbejdstid. Udsagn fra beboere og observationer viser, at personalet med stort engagement forsøger at gøre det så godt for beboerne som muligt. Jobbet fylder meget. For nogle er det anstrengende med de mange aftenvagter i et levebomiljø. At man aldrig er færdig, når der ikke er nogen fast tidsstruktur for, hvornår ting skal gøres. Man er altid på. En personale fortæller, at hun også tænker på levebomiljøet, når hun har fri. En personale fortæller, at leve-bomiljøet er personalevenligt. Det er ikke så stressende. Det er fagligt mere udfordrende. Når alt ikke er tilrettelagt på forhånd, kan personalet i større udstrækning få lejlighed til at anvende deres faglige skøn. På sin vis synes principperne bag leve-bomiljøet mere at afspejle personalet og pårørendes opfattelse af, hvordan det bør være frem for beboernes. Evaluator er imponeret over den måde personalet får hverdagen til at glide på. Det virker hyggeligt. Der er tid til at snakke med beboere og pårørende, til at plante blomster på terrassen eller gå tur. Samtidig ser lejligheder, fællesarealer, køkken og beboere pæne ud. Det kræver koordination, effektivitet og en god kultur. Der er et dilemma i personalet og beboernes tidsstruktur. Personale og evaluator lever i en ramme, hvor tiden er knap. En del personale har familie og børn. Der er opgaver, der skal 19\n20 udføres på arbejdet eller i fritiden. Man har travlt. Beboerne lever i en ramme, hvor de har meget tid. De to tidsstrukturer mødes ved spisebordet eller i hyggestuen om aftenen. Evaluator har følt, hvor vanskeligt det er at acceptere beboernes tidsstruktur. Det går langsomt. Det kræver professionalitet at hygge og bare sidde og være interesseret i andre menneskers velbefindende og historie. Det mestrer personalet også. Det er slående, hvordan personalet åbner op for deres eget hverdagsliv og delagtiggøre beboerne i det. Beboerne finder det interessant. De hører om personalets børn og familier. Fødselsdage, fester og rejser. Beboerne bringes væk fra fortiden og ind i nutiden og fremtiden. Det undrer evaluator, at beboerne er meget dårlige til at huske personalets navne. De mange timers observationer ved det fælles spisebord viser, at der er forskellige måder at tale på til beboerne. Generelt er det vanskeligt, at få en almindelig fælles og større samtale i gang, da mange beboere har svært ved at høre. Det betyder, at der kun kan være én samtale i gang ved bordet. Frem for langbordet er man nu ved at afprøve to spiseborde. Det er vigtigt, at personalet ikke klumper sig sammen ved bordet. At de ikke sætter sig i den ene ende af bordet. Det vanskeliggør dialog med beboerne. Det er dog kun sket få gange. At personalet vil efterleve en ny kultur er et stort krav. Man kan ikke forvente, at det sker overnatten. Evaluator registrerer tre grundlæggende antagelser hos personalet, de pårørende og i nogen udstrækning hos beboerne. Den første antagelse er, at aktivitet er godt (Wilcock 1999; Bundgaard 2003). Set i et større perspektiv, er denne holdning udtryk for det occidentale menneskesyn. Mennesket skal være aktivt til det sidste. Beboerne skal træne og stimuleres. Man anvender alt slags teknologi for at beboeren stadig kan bevæge sig, se eller høre. Man behandler sygdomme. Det må ikke være den sidste station. Så lang tid mennesket er aktivt, er mennesket langt fra døden. Man må ikke bare være gammel og passivt stirre ud i luften. Omgivelserne skal gerne se så normale ud som muligt. Ligne et normalt og moderne lejlighedskompleks. De pårørende kan konstatere, at deres slægtninge ikke er så gamle, når de har eget TV, køkken og bad. Den anden grundlæggende antagelse er, at personalet skal hjælpe beboerne. Det ligger dybt i personalet, de pårørende og hos nogle beboere. Der ydes og forventes en service. Det handler om at optimere beboernes velbefindende. Beboere og pårørende skal være tilfredse uanset ny eller gammel kultur. Den tredje grundlæggende antagelse er, at fællesskab og socialt samvær er godt. Det er ikke let for personalet at acceptere, at der er beboere og pårørende, der ikke ønsker at tage del i fællesskabet. At der er beboere, som ikke ønsker at hygge og være sociale. At der er pårørende, som kun sjældent viser sig på Højvangen. De tre grundlæggende antagelser spiller med og mod den formulerede nye kultur på artefakt og værdiniveauet. Den nye kultur er godt på vej til at blive implementeret i levebomiljøet. Det vil tage tid og kræve hårdt arbejde af personale og ledelse. 20\nEvaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune. Kort udgave\nEvaluering af leve-bomiljø på Pleje- og aktivitetscenter Højvangen, afsnit Lynghøjen, Tjele Kommune Kort udgave September 2006 Evaluator Cand. Scient. Pol. Peter Gorm Larsen www.policy.dk Indledning Pleje-


Ringenes Herre Trilogi - Extended Edition / Lord Of The Rings | Blu-Ray Film | Dvdoo.dk\nRingenes Herre Trilogi Extended Edition / Lord Of The Rings\nFakta om Ringenes Herre Trilogi - Extended Edition / Lord Of The Rings\nDin anmeldelse af Ringenes Herre Trilogi - Extended Edition / Lord Of The Rings\nVores brugere har bedømt Ringenes Herre Trilogi - Extended Edition / Lord Of The Rings Blu-Ray til\nDen forsvandt under levering\nSuper film. Mange timers god underholdning...\nGodt produkt og god pris. Det er en win win\nHenrik Kilian Eck★★★★★\nGod levering og pris\nDer kommer aldrig en ny serie der kan konkurrere med denne film\nHos dvdoo.dk har vi stor indsigt i film og tv-serier og vores udvalg af Blu-Ray-film dækker et stort antal genrer. Leder du efter film fra actionfilm til romantiske film? Dvdoo.dk er klar til at hjælpe dig.\nVed bordet er synspunkterne ofte meget forskellige og det kan udmønte sig i kærlige samtaler, men det forstærker blot vores enorme fælles interesse. Vi bliver knyttet tættere sammen på grund af vores store fælles passion, og det gør, at vi er på hjemmebane, når vi kommer med anbefalinger af TV-serier og film.\nForhåbentlig siver vores interesse videre til dig og vi ønsker dig god fornøjelse med Ringenes Herre Trilogi - Extended Edition / Lord Of The Rings.\nVi er landets ældste forhandler af film på nettet, da vi har eksisteret siden 1999. Faktisk er vi også en af landets ældste webbutikker når man ser på tværs af de øvrige markeder. Da vi startede op, var det som en online DVD butik. Og i årenes løb, mens vores passion for film bare voksede og voksede og flere filmformater kom frem, begyndte en kærlighed for spil og musik at spire. Så at både CD'er og spil blev en fast del af sortimentet hos dvdoo.dk, var for os helt naturligt.\nVi arbejder hele tiden på at give kunden den gode oplevelse. Og brancheerfaringen, som vi i årenes løb har oparbejdet, har givet os et komplet billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de besøger vores webbutik. Vi ønsker bl.a., at vores dybe kærlighed for film-, musik- og spiluniverset skinner igennem, og at det smitter af på dig, når du besøger vores verden af topunderholdning.\nFind svaret på de spørgsmål du måtte have til vores udvalg af musik, film eller spil i vores omfattende FAQ. Du kan også sende en e-mail eller ringe til vores kundeservice hvis du fortsat har yderligere spørgsmål - de er altid klar til at assistere dig med godt humør og et glimt i øjet. Vi håber dit besøg hos dvdoo.dk bliver en behagelig fornøjelse.


Hvad er forskellen mellem nedbør og uklarhed?\nHvad er forskellen mellem nedbør og uklarhed?\nI mange tests for forskellige radikaler nævnes et " <color> bundfald" eller " <color> turbiditet". For eksempel giver blyacetat med kromationer et gult bundfald, men hydrogensulfid med kaliumdichromat giver en gul (eller hvid) "uklarhed".\nI selve reaktionen bemærkes uklarheden som et bundfald med en pil ned, men jeg spekulerer på, om der er nogen forskel mellem de to. Det ser ud til, at uklarhed refererer til, at der dannes en kolloid / suspension, men jeg er ikke sikker.\nDe fysiske forskelle / kendetegn mellem turbiditet og bundfald, hvis nogen.\nDe observerbare forskelle / kendetegn mellem de to, hvis nogen.\nMin forståelse er, at turbiditet er et adjektiv, der beskriver tilstedeværelsen eller graden af partikler suspenderet i en væske (se turbidimetri), hvorimod et bundfald er et partikel, der kan resultere i uklarhed.\nUklarheden genereret af et bundfald er en funktion af dets evne til at danne en stabil suspension. Hvis bundfaldet simpelthen falder til bunden af en beholder eller let flokkuleres, vil den resulterende uklarhed være lav. Turbiditeten af en suspension vil også være en funktion af opløsningsmidlet og arten og koncentrationen af opløste ioner - et dramatisk eksempel på dette er den hurtige afklaring af mudret ferskvand ved floddeltaer blandet med saltvand.\nHvis ordet uklarhed bruges som et navneord, henviser det sandsynligvis til en lys okkluderende suspension.


Android 8 har ramt Motorolas topmodel Moto Z2 Force - MereMobil.dk\nNu kan du opdatere Moto Z2 Force til Android 8. Z2 Force er top-telefonen du (næsten) ikke kan smadre skærmen på.\nMoto Z2 Force, Motorolas topmodel fra 2017, med Snapdragon 835 processor, har fået et spring ind i fremtiden. Netop nu ruller Android 8 ud i det nordiske marked. Det oplyser Motorola til MereMobil.dk.\nSammen med Android 8 følger sikkerhedsniveaet ”december 2017”.\nFremadrettet forventer Motorola, at Z2 Force i Norden, vil modtage minium én stor Android-opdatering, inden den når EOF (End Of Life).\n- TEST: Moto Z2 Force er den mest holdbart topsmartphone i 2017\nMoto Z2 Force er den mest holdbare smartphone, blandt dem med topspecifikationer, jeg har testet i 2017. Årsag? Skærmen har plastikoverflade og ikke glas som på alle andre smartphones.\nMan kan bogstaveligt talt ”knalde” skærmen ned i bordet, uden der sker det mindste.\nHvis du er typen, der hele tiden smadrer din telefon, er Motorola Moto Z2 Force absolut værd at se nærmere på.\n- Motorolas 2018-lineup: Måske en iPhone X konkurrent på vej\n- 5,5 tommer skærm (2.560 x 1.400 pixels)\n- 64 GB intern hukommelse + plads til microSD-kort\n- 12 megapixels dual-kamera\nTelefonen findes i øvrigt i versioner med 4 og 6 GB RAM. Her i Danmark var vi heldige, at få 6 GB versionen på markedet.\nDer er rigtigt mange ting, som taler for denne smartphone. Lang batteritid eksempelvis. Desværre er den megadyr. %%%% Dagsprisen for Moto Z2 Force er lige nu 5.490 kroner. Det synes jeg er for meget, i forhold til Motorolas begrænsede brandkendskab.\nDa jeg testede Moto Z2 Force i november 2017 kørte den Android 7.1.1.\n- Motorola vil satse stort i 2018\nAndroidAndroid 8 OreoMoto Z2 ForceMotorolaSoftwareopdateringer


Spar penge på kør selv ferien - del 2 - funnyfinans\nSpar penge på kør selv ferien – del 2\nPosted on 19. juni 2016 12. august 2017 by milleskjold with 2 Comments\nFik du læst om mine sparetips til bilferien i sidste uge? Her kommer anden del i ferie-spareserien:\nOvernatning. Denne her kræver nok noget rutine. Vi ved hvert fald, hvor langt vi kan køre på en dag. Det var lidt længere før vi fik barn, men når man har taget turen et par gange, så får man en fornemmelse. Jeg booker derfor altid hotel i god tid, og i år fik jeg et værelse til 400 kroner med morgenmad til os alle tre. Hvis man kører af sted i højsæson, kan du snildt ende med at betale over 100 euro, hvis du køber på dagen. Så der er også penge at spare, hvis du har modet og rutinen.\nSommertøj til de mindste. Der er utrolig varmt i udlandet, og ofte skal børnene ikke have særlig meget tøj på i forhold til i Danmark, så man kan hurtigt ende med at bruge en masse penge på tøj, som reelt set skal bruges i 14 dage. Derfor køber jeg utrolig meget sommertøj på forårets loppemarkeder eller Reshopper. Mange af delene har jeg fået til 10 kroner, og så gør det altså ikke noget, hvis hun ikke lige får brugt shorts og t-shirts herhjemme.\nBrætspil. Nogle aftner sydpå, kan vi godt lide at åbne en flaske vin og spille backgammon, når vi har lagt vores datter. Vi plejer altid at have vores eget spil med hjemmefra (købt i Tiger for 100 kroner) men vi glemte det sidste år, og det var vildt dyrt i turistbyen. Priserne på spil lå omkring de 300 kroner, og vi endte med at købe sådan et minispil, hvor vi sad og lyste på terningen – bare for at kunne finde den. Så har I planer om at spille kort, yatzy eller backgammon på ferien, så tag det med, hvis der er plads i bilen!\nDet her er ikke, fordi det er den store udskrivning på budgettet, men poser og net er også et must. Du kan få billige små shoppingposer til omkring 10 kroner i IKEA og lignende steder, som kan pakkes sammen til ingenting. Det er som regel virkelig dårlige poser i supermarkederne sydpå, og de ender altid med at gå i stykker på til feriehuset, så du kan ikke genbruge dem. Desuden er det også dårligt for miljøet. En anden bonus er at købe en giga-strandtaske hjemmefra, som du bare kan smide alt i, når I skal til stranden. De kan også findes billigt brugt, for det er noget, der snildt kan koste 20-25 euro i turistbyer.\nHar du andre gode sparetips til ferien? Så skriv dem gerne i kommentarfeltet 🙂\nPosted in Ferie, SparetipsTagged Bilferien, ferie, kør-selv-ferie, privatøkonomi, sparetips\n2 thoughts on “Spar penge på kør selv ferien – del 2”\n30. maj 2018 at 12:53\nrigtigt book overnatningerne laang tid i forvejen.. hvis man har et coop kort kan man via deres hjemmeside booke hos hotels.com og optjene bonus overnatninger OG 6% bonus ind på din coop bonus.\nScandlines tysklandsfærger bookes også laaang tid i forvejen, vupti bil og 6 personer for 499,- (i stedet for 799,-) og lidt ekstra opnås ved at booke igennem FDM (du behøver ikke være medlem) du får 5% rabat.\n– vi elsker ferie\nPingback:\tSpar penge på kør selv ferie!


501-4426 Skovvej 30 - RealMæglerne\nSkovvej 30 7323 Give\nBoligareal 333 m2\nGrundareal 3927 m2\nGarage 118 m2\nBrutto kr. 23.164\nNetto kr. 20.181\nEjerudgift kr. 3.220\nGennemført funkisvilla på stor grund.\nTilbagetrukket og ugenert sidst på Skovvej udbydes en unik og arkitekttegnet funkisvilla til salg.\nNu byder muligheden sig, for en fuldstændig gennemført klassevilla med et flot og eksklusivt udtryk. En særdeles spændende bolig med et moderne og gennemført.. Læs mere...\nNu byder muligheden sig, for en fuldstændig gennemført klassevilla med et flot og eksklusivt udtryk. En særdeles spændende bolig med et moderne og gennemført udtryk, hvor omgivelserne, lys, luft og akustik er vægtet højt i indretningen, og straks fornemmes, når man kommer ind i huset.\nUdtrykket et lækkert, enkelt og meget gennemført, både ude og inde. Man mødes af det allerede ved første blik på villaen. Hvor et godt 5 meter højt indgangsparti udmærker sig i facaden. Villaen er omkranset af en knap 4.000 m2 stor grund med høje, udvalgte beplantninger som spiller flot sammen med facadens farvespil og udtryk. Villaen har en indretning der rummer 333 m2 bolig fordelt på to plan. Indretningen er unik og personlig, med mange flotte detaljer og spændende materialer af høj kvalitet. Villaens garage er integreret i bygningen, og igen med ekstra plads som her er 118 m2.\nIndenfor bliver man overvældet mange gange, først i den imponerende hall, hvor loftshøjden er knap 5 meter. Trappen til 1 sal er placeret her, og er i sig selv et lækkert designelement med sine svævende trin, stål og hærdet glas. Ligefremme ligger et gæstetoilet, inden man træder ind i alrummet, der er centrum i boligen, og som forbinder køkken og stue. Her har man panoramaudsigt mod den sydvendte have, fra tre store vinduespartier i rummet, der har påmonteret elgardiner, hvis solen bliver for skarp. Køkkenet er fra Invita og indeholder lækre detaljer som Quooker, integreret kaffemaskine, affaldskværn mens der også kan nævnes IHC styresystem og Genvex ventilationsanlæg i villaen.\nPå hver side af hall'en er der mere bolig, henholdsvis et værelse/kontor, og på modsatte side, et forældreafsnit med soveværelse, et rummeligt walk-in-closet og et forældre badeværelse med flotte natursten på gulv og vægge, badekar, bruser, indbygningsarmaturer osv.\nPå 1. sal kommer man op i en rummelig opholdsstue, hvor de store panoramavinduespartier går igen og giver en dimension mere til udsigten over grunden oppefra. Her er også altan hvorfra uderummet kan nydes eller give luft ind i boligen. 1. salen rummer yderligere tre værelser og endnu et lækkert badeværelse med samme flotte materialevalg som i stueplan.\nVillaens mange lysindfald skaber en indbydende bolig, hvor inventaret og indretningen er udført i enkle, stilrene kvalitetsmaterialer for at spille op mod udsigten.\nEn ting er de lækre indendørs detaljer, villaen her har også et yderst flot og gennemført uderum. Her er anlagt store bredde fliseområder på tre af villaens fire sider.\nOmrådet er i niveau med boligen og ligger ophævet fra det øvrige terræn og skaber et flot haveanlæg og ramme for den gennemførte bolig. På nordsiden er der stor indkørsel, som er belagt med granitskærver, og løber helt frem til garagens dobbelt port. Garagen rummer god plads til parkering af biler plus villaens bryggers og et større hobbyrum, som har en separat udgang tæt på haven.\nSkovvej er en lukket villavej, og villaen her ligger sidst, uden mulighed for videre kørsel. Grunden er ret privat, og man oplever en ugenert placering her. Mangler man købmandsvarer eller andet, tager det 2 min. at køre til Give midtby. Skole, institution, svømmebad og sportstilbud ligger med samme afstand, mens naturen ligger rundt om og man kan færdes med løbesko, hunden i snor gennem skov og videre til Give Plantage på 5 minutter... Læs mindre...\nHent REALSYN eleftersynsrapport


5 I 1 Polypill Kan Betydeligt Reducere Hjertefare Hos Sunde Mennesker (Medical-Diag.com 2022)\n5 i 1 polypill kan betydeligt reducere hjertefare hos sunde mennesker\nEn undersøgelse foretaget i Indien foreslog at tage en enkelt kapsel indeholdende fem lægemidler: et statin, acetylsalicylsyre og tre blodtryksmedier, kunne betydeligt reducere risikoen for hjertesygdomme hos raske mennesker uden bivirkninger.\nDet kliniske fase II-studie var arbejdet som hovedforsker Dr Salim Yusuf fra McMaster University, Hamilton, Ontario, Canada og kolleger, og resultaterne fremgår af onlineudstedelsen af 30. marts The Lancet . De blev også præsenteret på den årlige videnskabelige session af American College of Cardiology.\nYusuf, en epidemiolog og kardiolog, er professor i medicin til Michael G. DeGroote School of Medicine, vicepræsident for forskning og chefforsker ved Hamilton Health Sciences og direktør for Population Health Research Institute. Han og kollegerne gjorde retssagen i Indien, fordi polypiller allerede er tilgængelige der.\nLægemidlet de testede kaldes Polycap, og er lavet af Cadila Pharmaceuticals of India. Polycap indeholder en beta-blokker, et diuretikum, en ACE-hæmmer, en statin og aspirin. Disse ingredienser er normalt ordineret som individuelle lægemidler til behandling af personer med hjerte-kar-sygdomme eller i fare for hjerte-kar-sygdomme.\nI prøven, kendt som The Indian Polycap Study (TIPS), testede Yusuf og kollegaer polypillen mod dets komponentlægemidler og udvalgte kombinationer af komponenterne.\nTIPS er det første dobbeltblindede randomiserede forsøg til at vurdere Polycaps tolerabilitet samt dets indvirkning på hjerte-kar-risikofaktorer.\nResultaterne antydede, at polypillen kunne reducere hjertesygdommen med 62 procent og stive med 48 procent, men flere undersøgelser er nødvendige for at bestemme den optimale kombination af stoffer, der skal gå i pillen.\nDer har været en masse debat om at bruge polypiller for at beskytte mod hjerte-kar-sygdomme.\nIdeen blev først rejst af Yusuf i en redaktionel in The Lancet I 2002. To forskere, Nicholas Wald og Malcolm Law tog ideen videre i en artikel, der blev vist 12 måneder senere i British Medical Journal . De foreslog, at hvis alle over 55 år og alle med hjerte-kar-sygdomme havde en sådan pille, ville det reducere forekomsten af hjerte-kar-sygdomme med over 80 procent og forhindre i høj grad hjerteanfald og slagtilfælde.\nYusuf fortalte pressen, at:\n"Tanken om, at folk måske vil være i stand til at tage en enkelt pille for at reducere flere kardiovaskulære risikofaktorer, har genereret en masse spænding, det ville helt sikkert revolutionere hjertesygdomsforebyggelse som vi ved det."\nPolypillen viste signifikante reduktioner i blodtryk og lipider og havde en god sikkerhedsprofil ifølge en redaktionel kommentar, der ledsager artiklen.\nFor forsøget, der varede 3 måneder, rekrutterede forskere over 2.000 raske deltagere i alderen 45-80 år med en kardiovaskulær risikofaktor og sammenlignede virkningen af polypillet mod 8 individuelle lægemidler på blodtryk, kolesterol, puls og blodpladeklæbrighed (som Målt ved urin tromboxan B2).\nDe fandt ud af, at Polycap var godt tolereret, og der var ingen tegn på bivirkninger. De fandt også, at graden af standsning af polypillen var den samme som for individuelle lægemidler.\n"Før vores undersøgelse var der ingen data om, hvorvidt det endda var muligt at lægge fem aktive ingredienser i en enkelt pille - hvad angår gennemførlighed, biotilgængeligheden af forskellige midler og mulige interaktioner, men vi fandt ud af at det virker," sagde forskerne.\n"Og bivirkninger var ikke anderledes end når man tog en eller to medicin," tilføjede de.\nYusuf sagde, at retssagen var "et kritisk første skridt til at informere udformningen af større og mere definitive studier samt videreudvikling af passende kombinationer af blodtrykssænkende lægemidler med statiner og aspirin."\nCadila Pharmaceuticals sponsorede forsøget og "spillede ingen rolle i dataindsamling, analyse eller fortolkning", ifølge en pressemeddelelse.\n"Effekter af en polypill (Polycap) på risikofaktorer hos middelaldrende individer uden kardiovaskulær sygdom (TIPS): et fase II, dobbeltblind, randomiseret forsøg."\nThe Lancet , Tidlig Online Offentliggørelse, 30. marts 2009.\ndoi: 10,1016 / S0140-6736 (09) 60.611-5\nKilder: Tidsskriftartikel, McMaster Daily News.\nDr. Salim Yusuf (Video Medicinsk Og Professionel 2022).


Sage spinneklinge/stang - 123nu.dk - lystfiskerforum\nCitér Svar Emne: Sage spinneklinge/stang\nSendt: 03 Feb 2020 kl. 21:43\nJeg købte for over et års siden en 10 fods 10-30 Sage hjemmebygget spinnestang. Umiddelbar virker den fed, og jeg ser frem til den endelig kommer i brug i år.\nEr der nogle i dette forum, der har erfaringer med disse?\nJeg er fortrøstningsfuld, selvom den skal løfte arven fra en Fibatube.....\nCitér Svar Sendt: 04 Feb 2020 kl. 07:51\nHvad hedder modellen helt præcis?\nJeg har flere Sage spinnestænger og er især vild med dem til å fiskeri efter laks.\nDe arbejder dybt og samtidig en progressiv stærk aktion, god føling i toppen.\nJeg fisker med flet, så vigtig med en klinge der arbejder dybt til fight af laks, men igen smag og behag.\nBruger dem ikke på kysten, så der kan jeg ikke sammenligne dem, da jeg kun fisker på vestkysten.\nCitér Svar Sendt: 04 Feb 2020 kl. 10:03\nJeg har for et par år siden bygget en triggerstang på en Sage XI2 flueklinge i klasse 12. Klingen kunne fås billigt da den var et par generationer gammel. Det er ikke en spinneklinge, men kan sagtens bruges som sådan.\nJeg bruger den på kysten, og den har vist sig at overgå alt andet jeg har haft i hænderne mht. kastelængde, præcision og følsomhed. Den kaster optimalt mellem 15 og 20 gram, men kan godt gå både under og over. Med fisk på har den en fin progressiv aktion og bøjer dybere og dybere jo større pres. Jeg bruger den primært på kysten, men har også prøvet den til laksefiskeri i en Svensk elv. Med en ca. 8-10kg laks blev den presset helt i bund, men krogholdet var desværre det svageste led i kæden.


Engangsmaske, Kn95mask medicinsk brug, Ansigtsmaske mod støv - EISEN\nEISEN INDUSTRY LIMITED (KUANGYE DONGGUAN TECHNOLOGY CO., LTD) er beliggende i Lianhu Village, Tangxia Town, Dongguan City med bekvem transport med et konstruktionsareal på mere end 5.000 kvadratmeter. På nuværende tidspunkt omfatter virksomhedens mekaniske udstyr: 10 automatiske samlebånd, mere end 40 medicinske engangsmasker & KN95 FFP2 automatiske produktionslinjer, et komplet elektrisk laboratorium og etablering af et tredjepartscertificeret 100.000-niveau støvfrit værksted, 10.000 -niveau medicinsk laboratorium osv. Stærk produktionskapacitet og veluddannet personale team.\nFFP3 NR ikke-medicinsk Earloop ansigtsmaske af høj kvalitet\nFFP2 NR ikke-medicinsk ansigtsmaske af høj kvalitet\n5-lags KN95 / FFP2 ikke-medicinsk ansigtsmaske\n5-lags KN95 ikke-medicinsk ansigtsmaske\n3-lags beskyttende ansigtsmaske\n3-lags engangs medicinsk ansigtsmaske\nKontakt os for mere hjælp\nVær sikker på at vælge os, vi giver dig den perfekte løsning.\nVirksomheden har bestået ISO13485 & GMP certificering af medicinsk udstyr kvalitetssystem og opnået den nationale produktionstilladelse for sekundært medicinsk udstyr, og dets produkter har bestået certificeringen af professionelle institutioner i ind-og udland.\n10 automatiske samlebånd, mere end 40 medicinske engangsmasker & automatiske KN95-produktionslinjer, et komplet elektrisk laboratorium og etablering af et tredjepartscertificeret 100.000-niveau støvfrit værksted, 10.000-niveau medicinsk laboratorium osv.\nHvor længe kan en maske vare? Er det nødvendigt at opbevare masker? På grund af den nye kronelungebetændelsesepidemi er der brugt masker i næsten et halvt år.\nDet nye Coronavirus muteret i Spanien for at undgå en gentagelse af historien. Storbritannien, Frankrig, Italien og Tyskland åbnede igen blokadepolitikken Nyt koronavirus-mutation i Spanien Under Halloween-sæsonen, ifølge TIMES, vil Storbritannien stemme i parlamentet i næste uge. På grund af epidemens udbrud ...\nGeng Shuang understregede, at vær venlig at respektere fakta, videnskab og andre i det internationale samfunds kamp mod det nye coronavirus.\nGeng Shuang understregede, at vær venlig at respektere fakta, videnskab og andre i det internationale samfunds kamp mod det nye coronavirus. Den 20. marts præsiderede udenrigsministeriets talsmand Geng Shuang for en regelmæssig pressekonference. En journalist spurgte for nylig nogle vestlige lærde sagde, at ...


50 øl du skal smage før du dør af Carsten Berthelsen, mfl. som bog, indbundet hos Tales.dk\naf Carsten Berthelsen, Rolf Nielsen\nBag om 50 øl du skal smage før du dør\nGENVEJEN TIL DE HELT STORE ØLOPLEVELSER Ølskribenterne Carsten Berthelsen og Rolf Nielsen er i denne bog gået sammen om at præsentere deres personlige bud på en hitliste over 50 uomgængelig øl fra ind- og udland. Det er 50 øl, der gør denne verden til et smukkere sted at være, og som har bibragt forfatterne deres allermest salige stunder. Undervejs tager de læseren med rundt i hele det forunderlige ølunivers og præsenterer de vigtigste hovedtyper – helt uden at belemre med dårlige smagsoplevelser. Det er næste 10 år siden, at bogen udkom første gang – og siden da, er der løbet meget øl i åen – bryggerier er forsvundet og nye kommet til, og i Danmark har en veritabel ølrevolution udspillet sig. Det er derfor en anden ølverden, som I dag omgiver os, hvilket er baggrunden for at Nielsen & Berthelsen har fundet tiden moden til at udgive en helt ny udgave, hvor mere end 10 nye øl er kommet til, mens andre er taget ud – og hele bogen er gennemrevideret. Nye læsere kan derfor trygt gå døden i møde med denne nye udgave i hånden - og på vejen læske sig med de 50 store øloplevelser, som man ikke må snyde sig selv for. Blandt bogens nyoptagne øl er en række danske bryggerier repræsenteret, heriblandt: • Mikkeller • Amager Bryghus • Hancock • Herslev Bryghus • Fur Bryghus • Ørslev • Indslev Bryggeri • Krenkerup • Hornbeer\nBeskrivelse af 50 øl du skal smage før du dør\nBrugerbedømmelser af 50 øl du skal smage før du dør\nBogen 50 øl du skal smage før du dør findes i følgende kategorier:


Lisbeth Bayer - Vest Administrationen\n33 30 07 84\nLisbeth arbejder som ejendomsadministrator som hun har gjort i 25 år. Hun er vant til at administrere og bruger sin lange erfaring i praksis, som er at hjælpe bestyrelser/formænd i både andels-og ejerboligforeninger. Hendes uddannelse som regnskabsmedarbejder og HD i revision gør, at hun har et stort overblik og er i stand til at kigge på økonomi med ekstra kvalificerede øjne. Inden hun startede som ejendomsadministrator var hun formand for en stor selvadministrerende andelsboligforening, hvilket gør, at Lisbeth kender til problemstillingerne fra begge sider af bordet. Lisbeth sætter pris på at finde den bedste løsning, er kvalitetsbevidst og går i dybden med sit arbejde.\n"Vi er helt trygge ved Lisbeth, der altid bare fikser tingene. Vi skal ikke bekymre os om noget, når hun tager fat på den specifikke opgave. Det giver ro og sparer os for tid og besvær, hvilket vi er rigtig glade for"\nAB Hørsholmsgade 24-26\nNår Lisbeth ikke er på arbejde, så er hun et stort familiemenneske. Derudover elsker hun at komme ud i naturen og nyde livet ved vandet.\nAltid professionel og kompetent\nLisbeth er altid yderst professionel, kompetent og myndig ved vores generalforsamling\nKim Kirkeby EF Vestbanevej 9-17


Afløbsbrønd – Husholdningsæske tændstikker\nby FelixPosted on November 15, 2018\nFind nyt og brugt indenfor Afløb og kloak til billige priser på DBA. Find et stort sortiment af afløbsbrønde til billige priser hos Bygmax. Afløbsbrønde så du får styr på dine afløb. Levering fra dag til dag.\nVi forhandler afløbsbrønde i topkvalitet med sandfang eller uden billigt. Stort udvalg af afløbsbrønde til lave priser finder du hos PrivatGrossisten. Køb billige afløbsbrønde til alle formål hos lavprisvvs, hurtig levering. Fremstillet af polyesterbeton med rist af slagfast kunststof.\nPolysan 90x350x350mm afløbsbrønd fra BygMax, levering direkte til din dør. Punktafvandingskasse med rist. Ideel som punktafvanding, hvor der skal være stor afstrømning.\nI denne kategori finder du et stort udvalg inden for rense-inspektionsbrønde, rendestensbrønde, tagnedløbsbrønde, opføringsrør bunde, plus diverse tilhørende produkter. I kategorien rense-inspektionsbrønde vil du finde produkter fra Tegra og Ultra. Under rendestensbrønde vil du finde produkter fra bl.\nNulstil pris Nulstil filter Anvend. Fast lav fragt, fra 3- dages fuld returret Godkendt af e- mærket. Det er alt fra tagnedløbsbrønde, rensebrønde og til tørbrønde. Her på siden kan du desuden finde rendestensbrønde i forskellige størrelser og alle med indbygget vandlås. Derudover lægger Uponor stor vægt på at producere brønde i en høj kvalitet.\nSend din adresse til line K. d eller opret bruger for at benytte fragt med GLS. Altså en der kan tage noget vand uden. Har et mindre problem med den ene afløbsbrønd , hvor har mine tagrender på huset er tilsluttet.\nDen fejler såmænd ikke noget, men problemet er, at den tidligere ejer har placeret denne brønd ca. Denne spildevandspumpe er forsynet med det Whale kalder ”intelligent control” IC, det betyder at pumpen bare gør det den skal, når den skal gøre det! Hos VVS Comfort sælger vi ALT i afløb og kloak.\nSe udvalg af afløb online her. Der mangler mindst afløbsbrønde. Derudover er omfangsdrænet lagt for højt og har i nogen grad fungeret som en faskine i modsætning til et afløbsdræn. Dertil mangler punkunderstøbning flere steder, da huset hviler på syldsten.\nPå grund af forældelsesfrister kan vi i dag intet stille op. Der er som beskrevet indgået forlig . Alle disse steder, (og mange andre) er indtrængende vand et stærkt generende, og ofte kostbart, problem. Vi har stor erfaring i at anvende specialmaterialer til at standse alle former for uønsket . For at kunne skelne mellem de forskellige afløbsbrønde , navngiver vi dem med stigrørets dimension efterfulgt af den ledningsdimension som brønden er anpasset til, f. Vi fremstiller også kundetilpas-. Vandetholdt op medatløbe. Det var netop, som han tog et skridt vækfra vandhanen, athan hørte, eller mente, at han hørte, en mærkelig lydfraafløbsbrønden.\nHan standsede opog lyttede. Dahan bøjede sig ned over den,så han et svagt glimt af blinkende vand tre eller fire meter nede . Afløbsrør, kloakrør og afløbsbrønde udføres i polymerbeton (fiberforstærket beton , fiberbeton), stentøjskeramik, plast (PVC og PU), støbejern, galvaniseret stål og rustfrit stål. Afvandingsrender afdækkes af støbejernsriste, galvaniserede eller rustfrie stålriste, brøndene af støbejernsdæksler, støbejernsriste eller galvaniserede . Hurtig siger noget, vrider sig og stiller sig så op på betondækslet til en afløbsbrønd , som befinder sig lige ved siden af ham. Jeanette bemærker, at betondækslet ser nystøbt u og går ud fra, at det var derfor, der fandtes sække med beton i kælderen.\nAf egen erfaring som villaejer ved hun, at ombygninger som regel plejer at . Jeg åbnede de to døre på klem og kiggede ind. Midt i et nøgent, fugtigt rum stod der et operationsbor som også fungerede som afløb. På hver side af en plettet keramisk afløbsbrønd var der to marmorplader, som hældede en smule, så ligvæskerne kunne løbe ind mod midten og skylles ned i afløbet med . Det er noget man kan få hvis man meget pludselig bliver meget bange. Skal man også falde ned i et dybt hul?\nMan kan også blive meget bange uden at falde ned i en afløbsbrønd som du gjorde. Heldigvis var brønden ikke så dyb at du kunne være druknet i den. Men det vidste vi jo ikke, siger far.\nBrønd rør plast\nMagneter til skabe\nPrev Skrue i plastvinduer\nNext Hjælp til bolig kontanthjælp


Køb Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue – 349.95 kr.\nMolo Jeans – Augustino – Charcoal Blue\nNavn: Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue\nKategori: Drengetøj,Jeans,Molo Jeans,Molo SS20\nEn række online forhandlere foreslår nu til dags diverse forskellige fragttyper. En af de mest anvendte er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, hvor du kan afhente produkterne når det passer dig bedst. Den er altså særligt smertefri, og mange gange endda den billigste leveringsversion ved køb af Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue.\nDu burde ligeledes forsøge at få pakken leveret hjem til din privatadresse eller til hvor du arbejder. Fragtmuligheden viser sig undertiden en anelse mere omkostningsfuld, men endda ret så let gængelig. Den prisbilligste fragtmulighed vil dog til enhver tid være at du selv henter ordren, hvilket beroer på at du har bopæl nærved online firmaets arbejdslager.\nLeveringshastigheden på Drengetøj,Jeans,Molo Jeans,Molo SS20 er temmelig væsentlig forudsat man har behov for dine nye varer inden for få dage, så derfor er det ret afgørende at man gransker leveringstidspunktet for den aktuelle vare.\nEn masse internet butikker tilbyder muligheden for dag-til-dag levering på mange af deres varenumre, eksempelvis Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue, men glem ikke at det tager udgangspunkt i at transaktionen gennemføres før et aftalt klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få ordren pakket forinden logistikmedarbejderne drager hjemad.\nEn hel del netbutikker frembyder gebyrfri levering, men typisk er det forbeholdt når du shopper for et konkret beløb. I øvrigt kan man foretrække den mest prisbevidste fragtform, hvilket oftest – hvad end du befinder sig tæt på Randers, Haderslev eller Lystrup – er at få dem til at køre pakken til et udleveringssted.\nDet er jo særligt let for alle og enhver at prissammenligne i blandt flere internet foretagender, og ergo har adskillige Molo internet varehuse set sig tvunget til at formindske salgspriserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, lige så vel som til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nMen det kan ikke desto mindre vise sig gunstigt at granske et par e-forretninger efter udsalg på Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue før du gennemfører dit køb, således at man er sikker på at opnå den billigste pris.\nMan må dog ikke overse, at såfremt en forretning på nettet tilbyder varer til salg for en pris som anses for usædvanlig lav, så er det ofte være et signal om en uægte internet virksomhed. Kortkøb er trods alt en del af en forordning, som værner folk overfor uoprigtige e-shops.\nVi tilråder køb med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du benytte en løsning som f.eks. ViaBill, hvis du hellere vil klare betalingen senere.\nFør nogen bestiller hos en Molo internet webshop kan man egentlig sætte sig ind i dens handelsaftale, det er dog bare ikke specielt ophidsende.\nEt andet alternativ kunne være at tjekke om internet webshoppen er e-mærket medlem, grundet at det bør være en indikation om at internet forhandleren retter sig efter gældende dansk lovgivning, foruden at webbutikken regelmæssigt monitoreres af sagkyndige der har ekspertise inden for de gældende regulativer. Dette er desuden en god anledning til opbakning, såfremt du får problemstillinger i forbindelse med din bestilling.\nLigeledes er det at foretrække at du er opmærksom på de væsentligste reglementer der kan have indvirkning på transaktionen, som for eksempel hvilken ombytningspolitik butikken lover. På grund af dette er det virkelig afgørende, at man permanent beholder ens ordrekvittering, således man en anden gang vil kunne vidne om bestillingen af Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue, om man søger et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig relativt nyttige genveje til at analysere en række nuværende kunders kritik og derfor er det klogt, at du gennemgår e-handlens anmeldelser af Molo Jeans – Augustino – Charcoal Blue forud for at du handler.\nFacebook tilbyder derudover en lang række belejlige metoder til at få et kig ind i online firmaets pålidelighed. I øvrigt ses nogle e-forhandlere som giver kunderne mulighed for at meddele en omtale af købsoplevelsen, som også bør drages fordel af til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side er finansieret af annonceindtægter. Vi har faste samarbejder med utallige internet webshops da vi publicerer virksomhedernes produkter, og høster godtgørelse under forudsætning af at en bruger fra vores side fuldfører et køb.\nViden omkring tilbud og online varehuse opretholdes fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der er realiseret siden vi sidste gang opdaterede hjemmesidens oplysninger.


Debat: Et konkurrencedygtigt landbrug går hånd i hånd med at passe på naturen - Randers Netavis\nDebat: Et konkurrencedygtigt landbrug går hånd i hånd med at passe på naturen\nJeg bliver ærligt talt vred, når jeg ser, at man på DR’s hjemmeside opfordrer danskerne til at droppe god dansk mælk på cornflakes og erstatte den med havremælk.\nBegrundelsen for dette mærkelige råd er, at produktionen af mælk sætter et alt for stort klimaaftryk. Det er meget muligt, at det udleder mere CO2 end at stikke tungen ud af vinduet, men DR glemmer fuldstændigt, at mælk indeholder en lang række vigtige\nSamtidig er sagen den, at dansk landbrug er nået langt med at reducere udledningen af klimagasser. Sammenlignet med andre lande, så er vi endda nået rigtig langt.\nDet betyder, at hvis man i klimaet og miljøets navn ønsker at begrænse produktionen af fødevarer i Danmark, så rykker produktionen andre steder hen, hvor hensynet til miljøet er langt mindre end i Danmark. Det er fakta som DR glemte i sine klimaråd til danskerne og det er simpelthen ikke i orden. Det er mildest talt noget grønt tågesnak langt fra virkeligheden.\nVenstre ønsker at skabe gode rammer om dansk landbrug, samtidig med at vi passer godt på naturen og klimaet. Det er nemlig ikke hinandens modsætninger.\nMed målrettet regulering sikrer vi, at der bliver passet på naturen der, hvor den er mest følsom. Det er en intelligent måde til at understøtte, at vi kan give både natur og rent drikkevand videre til næste generation.\nSamtidig giver den målrettede regulering mulighed for, at vi fortsat kan have et konkurrencedygtigt landbrug som beskæftiger i tusindvis af danskere og producerer fødevarer i absolut verdensklasse når det gælder kvalitet og sikkerhed.\nDet er meget sigende, at kinesiske turister hamstrer dansk modermælkserstatning, når de er i Danmark for derefter at sælge det videre hjemme i Kina med stor fortjeneste. Det er ganske enkelt fordi kineserne ved, at dansk modermælkserstatning er sikker og uden farlige giftstoffer.\nJeg ser gerne, at endnu flere danskere fremover bliver beskæftiget indenfor fødevareproduktion. Det er nemlig med at til at skabe vækst og beskæftigelse i hele Danmark. Fødevarebranchen har brug for alle typer medarbejdere fra husbondafløsere til højtspecialiseret akademikere – og ingen af dem kan i øvrigt undværes.\nDerfor er det vigtigt, at vi fortsætter arbejdet med at sikre gode rammevilkår for vores landbrug det er nemlig til gavn for hele Danmark.


Hvilket nummer skal en kreditnota have? | Dansk Faktura Skabelon\nI bogføringslovens bestemmelser står der, at en kreditnota skal have en fortløbende nummerering ligesom fakturaer skal. En kreditnota er også en faktura – det er bare en negativ faktura, som du bruger når du skal kompensere en kunde.\nTo slags nummer på kreditnotaer\nDu kan nummerere dine kreditnotaer på to forskellige måder. Du skal holde dig til den du har valgt og kan ikke bare ændre det, hvis du vil.\nFakturaernes nummerrække: Du må gerne fortsætte fakturaernes nummerrække, når du laver kreditnotaer. Hvis du vælger den løsning, så skal du bare skrive det næste nummer i rækken på din kreditnota. Hvis den seneste faktura havde nummer 250, så skal kreditnotaen have nummer 251.\nEgen nummerrække: Du kan også vælge at give kreditnotaer deres egen nummerrække. Så arbejder du med to nummereringer. Du skal stadig bruge fortløbende nummerering, så den kreditnota du laver har nummer 4, hvis den forrige havde nummer 3.\nDet er fuldstændig op til dig, hvilken slags nummerering du vælger. Det er bare vigtigt, at du ikke ændrer nummerering undervejs. Når du har valgt nummerering, så er det bindende.\nHvis du skal lave en kreditnota på en faktura, så brug en af vores kreditnota skabeloner. De er helt gratis at downloade og fås både i excel-format og word-format, og du kan vælge mellem danske og engelske skabeloner. Du kan selvfølgelig også hente gratis faktura skabeloner.


ALK udnævner Senior Vice President for R&D i Nordamerika og Internationale markeder | ALK\n3.3.2017 09:48 | ALK\nHenrik Jacobi, forskningsdirektør i ALK, siger: “Hendriks ry inden for allergivaccination er uden sidestykke, og vi byder ham velkommen til ALK, hvor han vil være en nøglefigur i opskaleringen af vores aktiviteter i Nordamerika og en vigtig medspiller i forhold til vores arbejde med at globalisere porteføljen af tabletvacciner.”\nI sit tidligere job som Head of Respiratory hos Merck Sharp & Dome var Hendrik Nolte ansvarlig for arbejdet med udvikling og registrering af ALKs tabletvacciner mod græspollen- og ragweedallergi – GRASTEK® og RAGWITEK® – samt tabletvaccinen mod husstøvmideallergi.\nALK er en global, forskningsbaseret farmaceutisk virksomhed, der fokuserer på forebyggelse, diagnosticering og behandling af allergi. ALK er en af verdens førende inden for immunterapi mod allergi – en behandling af den underliggende årsag til allergien. Virksomheden har ca. 2.300 medarbejdere og datterselskaber, produktionsfaciliteter og distributører over hele verden. ALK har indgået partnerskabsaftaler med Torii, Abbott og Seqirus om kommercialisering af sublinguale tabletbaserede allergivacciner i henholdsvis Japan, Rusland og Sydøstasien samt Australien og New Zealand. Selskabet har hovedkvarter i Hørsholm og er børsnoteret på NASDAQ Copenhagen. Læs mere på www.alk.net.


Marks & Spencer (Glasgow, Skotland) - anmeldelser\nAlle restauranter i Glasgow Restauranter i nærheden af Marks & Spencer\nAlle aktiviteter i Glasgow Aktiviteter i nærheden af Marks & Spencer\nMarks & Spencer anmeldelser, Glasgow\nEuropa Storbritannien (UK) Skotland Glasgow Forslag til aktiviteter i Glasgow Marks & Spencer\n35 anmeldelser Nr. 20 af 80 Shopping i Glasgow Gave- og specialbutikker, Shopping 2-12 Argyle St, Glasgow, Skotland+ Tilføj telefonnummerWebsite\nTak for din vurdering. Anmeldt 13 maj 2017 Tom M, Manchester, Storbritannien\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 3,5 35 anmeldelserFremragende20 %Rigtig god42 %Gennemsnitlig8 %Dårlig8 %Frygtelig22 %PLACERING 2-12 Argyle St, Glasgow, SkotlandCity Centre\nKONTAKT Website Forbedr denne registreringEr denne seværdighed egnet til alle aldre?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et godt sted at besøge i forbindelse med en bryllupsrejse?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed spændende, usædvanlig eller risikabel at besøge?Ja Nej Ved ikke Kræver denne seværdighed meget fysisk aktivitet (lange gåture, klatring, trapper osv.)?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Lignende aktiviteter i Glasgow\n30 anmeldelser Book en tur for 19,82 $og derover\n138 anmeldelser Book en tur for 19,82 $og derover\n93 anmeldelser Book en tur for 19,82 $og derover\n54 anmeldelser Book en tur for 19,82 $og derover\nSkriv en anmeldelseAnmeldelser (35)Medlemsvurdering Fremragende4Rigtig god5Gennemsnitlig1Dårlig2Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (12)Engelsk (31)Italiensk (1)Flere sprog Sprog Dansk (12)Engelsk (31)Italiensk (1)Japansk (1)Russisk (1)Spansk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 12 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTom MManchester, Storbritannien16035Anmeldt 13 maj 2017 fra mobile enheder Fremragende caféHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej8859annamariaGlasgow, Storbritannien3510Anmeldt 11 januar 2017 Butikken har behov for et eftersynMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKevin LNew Milton, Storbritannien18871Anmeldt 22 december 2016 fra mobile enheder Stor butikMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLiz M466Anmeldt 25 september 2016 fra mobile enheder Shop alt det du!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejcharlotte sToronto, Canada115Anmeldt 31 juli 2016 fra mobile enheder Bedre end Oxford Street!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCrystal H1Anmeldt 6 juli 2016 fra mobile enheder God mad!!!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejwarboysHuntingdon, Storbritannien591317Anmeldt 12 maj 2016 fra mobile enheder Ikke imponeret overMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJanice W5736Anmeldt 12 april 2016 CaféMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejJoeys BKuwait City, Kuwait347Anmeldt 7 januar 2016 fra mobile enheder ParadisHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTaxidevilGlasgow, Scotland1246445Anmeldt 28 februar 2015 Stor butikMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenBrutti Compadres301 anmeldelser 0,14 km væk The Spiritualist290 anmeldelser 0,18 km væk Cup Merchant City80 anmeldelser 0,13 km væk Citation660 anmeldelser 0,18 km væk Seværdigheder i nærhedenSharmanka Kinetic Theatre279 anmeldelser 0,2 km væk Britannia Panopticon Music Hall73 anmeldelser 0,18 km væk Grosvenor Casino Merchant City Glasgow53 anmeldelser 0,06 km væk Trades Hall of Glasgow31 anmeldelser 0,19 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Marks & Spencer.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend