Hvordan man skriver en landsaftale - 2019 | Det grundlæggende\nVigtigste /Det grundlæggende /Hvordan man skriver en landsaftale\nEn jord kontrakt, også kendt som en kontrakt for gerning, er et alternativ til en standard fast ejendom salg og købsaftale. Under en landekontrakt betaler køberen rater direkte til sælgeren uden at sikre et hjem købslån fra en tredjepart. Titel overføres kun, når køberen fuldender alle rater. Land kontrakter bruges ofte, når køberen mangler kredit eller ikke har råd til en forskudsbetaling. Selv om forskellige stater har vedtaget forskellige lovbestemmelser for landekontrakter, er de generelt reguleret af standard kontraktret.\nLand kontrakter kan bruges til at købe fast ejendom uden en forskudsbetaling.\nForhandle de grundlæggende vilkår. Det vigtigste er nedbetalingen (hvis nogen), den samlede købspris, renten, straffen for forsinket betaling, regler for misligholdelse og betalingsfrist - for eksempel 20 eller 30 år. Når du skriver aftalen, kan der opstå subtile problemer, der kan kræve yderligere forhandlinger.\nAngiv formålet med kontrakten og parternes identitet på første side. Skriv kontrakten "Landkontrakt", "Kontrakt for gerning" eller et andet udtryk, der klart identificerer formålet med aftalen. Hvis en eller begge parter er et firma, skal du identificere firmaet med dets juridiske navn, hvis dette er forskelligt fra dets firmanavn. Angiv hvilken part der er køber og hvilken part er sælgeren.\nIdentificer ejendommen med sin juridiske beskrivelse. Den juridiske beskrivelse skal fremgå af titlen. Gadeadressen er muligvis ikke tilstrækkelig til at identificere den, fordi gadenavnene kan ændre sig.\nAngiv størrelsen af udbetalingen, hvis der er nogen. Nogle aftaler gør det muligt at fravige eller forsinke nedbetalingen til den endelige rate. Angiv datoen, hvorpå besiddelse vil vende tilbage til køberen - typisk den dato, hvor nedbetalingen eller den første afdragsbetaling er foretaget.\nAngiv købsprinsen, renten og den samlede købspris (købsprins plus totalrente.) Angiv, om køberen kan undgå renter ved at betale rater tidligt. Angiv datoen for hver afdrag og de skyldige beløb. Afdrag behøver ikke at være struktureret i lige månedlige betalinger - velkommen til at lave fleksible arrangementer efter dine fælles behov.\nOpret en sektion, der pålægger sen betalingstjenester, og angiv betingelserne for misligholdelse. Standardafsnittet er særligt vigtigt, fordi sælgeren i mange lande, hvis køber er standard, selv ved den sidste betaling, har ret til at beslaglægge ejendommen uden afskærmning, og køberen modtager ingen tilbagebetaling af allerede betalte beløb.\nIndsæt en erklæring, der kræver, at sælgeren samarbejder med køberen ved overførsel af titel til køberen, så snart købsprisen er betalt.\nForbered en signaturlinje, der identificerer parterne ved navn. Hvis en part er et firma, skal firmaets navn placeres direkte under underskriftslinjen, og firmaets repræsentants navn skal anbringes på nedenstående linje sammen med hans titel. Dette forhindrer repræsentanten i at blive personligt ansvarlig i henhold til aftalen.\nnone: hjem ejerskab, skriver, køberen, trin, eller, angiv, det grundlæggende |\nHvordan opbygger teenagere kredit?\nLån til folk, der har arkiveret konkurs\nRefinansiering af dit pant kan være en af de bedste måder at spare penge på. Refinansiering kan erstatte dit nuværende boliglån med en, der har en lavere eller fast rente eller en længere..


Life: Gevinst på alle hylder.\nGevinst på alle hylder.\nJeg fandt en bluse med pufskuldre og en kæde, der skal sidde tæt på halsen og så hænge ned, så man lige vikler den en ekstra gang. Det så fjollet ud ellers pga. af maven. Halstørklædet var bare til en anden anledning. Jeg fandt et pandebånd med kæmpe blomst i sort til halv pris, så det hele blev 370 kr. og det er da fint og billigt. Jeg skal have en hippienederdel på i sort i lag, der går til gulvet og sorte sko med kilehæl. Desuden fandt jeg 12 økostofbleer, hvilket er et fund til 119kr. i Babysam og de savde så også et Gaia & ko. sengesæt til halv pris, 200 kr. i blå med brun kant og små hvide fugle på - Så sødt. Så det var jo dejligt med nogle gode køb. Desuden fik jeg fundet 4 pixibøger i Føtex, hvilket er hittet nu hvor vi putter max som vi gør, 20 kr. Der er både historier om Laura og Peter Pedal : )\nDet er så dejligt at komme hjem med sådanne fund :-)\n11. september 2009 kl. 16.08\nMiri & Garn Moster: Ja, det er dejligt. Pandebåndet er meget mærkeligt for mig at gå med, så nu får vi se hvad jeg finder ud af. men resten ser fint ud, det er lidt svært med festtøj, når man har airbag på : )\n11. september 2009 kl. 19.41\nSikke nogle dejlige ting, du er kommet hjem med.\nGod fest ;-)\n11. september 2009 kl. 20.26\nJM: ja det var jeg nu også ganske godt tilfreds med : )\n13. september 2009 kl. 14.18


Fremtidens 21 HR-jobs: Er du den nye Genetic Diversity Officer?\nAf Thomas Djursø, landechef, Cognizant Danmark og Robert Hoyle Brown, Vice President, Cognizant’s Center for the Future of Work\nCOVID-19 krisen har sat sine spor i måden vi lever, arbejder og omgås med hinanden på. Selv om de langsigtede konsekvenser af denne pandemi stadig er uklare, er der ingen tvivl om, at den fremskynder en større transformation af arbejdsstyrken og øger efterspørgslen efter digitale jobs.\nFremtiden for hvordan vi kommer til at arbejde ændres og sammensætningen af arbejdsstyrken omformes, så den passer ind i de nye rammer. I Danmark tales der meget om fremtidens arbejdsplads og hvordan vi forholder os til den nye virkelighed – nogle kalder det en regulær renovering af arbejdspladsen.\nDe ledelsesmæssige udfordringer, der var før COVID-19 omkring at arbejde hjemmefra, er allerede blødt væsentligt op, forretningsrejser er reduceret kraftigt og erstattet af teknologiske løsninger. En trend der forventes at fortsætte og hvor ny teknologi, såsom Virtuel Reality (VR) får en vigtigere rolle.\nHR's rolle i virksomhederne bør være helt central i denne omsiggribende transformation. I takt med at vi oplever skift i, hvordan vi arbejder, de teknologiske værktøjer vi bruger, og hvor og hvordan vi arbejder, vil medarbejderne også i stigende grad henvende sig til deres arbejdsgivere for at få vejledning i, hvordan de skal forholde sig til deres nye roller samt hvilke kvalifikationer der nu efterspørges.\nFem overordnede temaer for fremtidens 21 HR-jobs\nDe forventede mange ændringer i fremtidens HR-verden fremhæves i en nylig udgivet rapport fra Cognizant og de 21 HR-jobs, der er beskrevet i rapporten, indeholder følgende fem overordnede temaer:\nTrivsel: Med den hastige vækst i den digitale økonomi, vores ”altid online” arbejdsmåde og vores stræben efter den perfekte ”work-life balance” model, har det aldrig været vigtigere at hjælpe medarbejderne med at passe på sig selv. Nye HR-jobs som distraction prevention coaches, workplace environment architect, chief purpose planner og director of well-being vil blive oprettet for at tage vare på medarbejdernes velvære og bliver drevet som en regulær forretningsstrategi frem for et medarbejdergode.\nOrganisatorisk tillid: HR-fagfolk er i en unik position til at være værger for etiske og ansvarlige arbejdspladser. Spredning af en "datakultur", hvor enhver beslutning er baseret på data er med til at øge dette krav, hvilket forstærker behovet for at oprette systemer for at sikre, at der er retfærdighed, gennemsigtighed og ansvarlighed inden for HR-ledelsen. Dette fører til nye HR-jobs, såsom genetic diversity officer, human bias officer og algorithm bias auditor.\nKreativitet & innovation: I en post-COVID-19 verden vil alt, hvad der kan gøres virtuelt, blive virtuelt, lige fra møder til uddannelse af medarbejdere. Nye HR-roller bliver oprettet omkring denne tankegang, så som WFH facilitators og VR immersion counsellors.\nDatakendskab: HR-fagfolk skal sikre, at datakendskab bliver en del af organisationens kultur, og fremtidens HR-job er nødt til at eksemplificere evidensbaserede beslutninger. Jobs som human network analysts kan hjælpe med bedre at forstå hvordan ”naturlige netværk” opstår mellem mennesker og hjælpe med at forblive forbundet ved hjælp af kunstig intelligens og dataanalyse.\nPartnerskaber mellem mennesker og maskiner: Teams bestående af mennesker og maskiner fører til oprettelse af nye HR-roller, der fokuserer på samarbejde. Human-machine teaming managers vil fungere i krydsfeltet mellem mennesker og maskiner og øger samarbejdet imellem de to.\nDa HR-ledere i dag ofte er travlt beskæftiget med spørgsmål som følge af den stigende automatisering og hvordan medarbejderne skal forholde sig, har de mindre tid og overskud til at se nærmere på det helt centrale spørgsmål om, hvordan disse massive transformationer påvirker virksomheden som helhed - og derved fundamentalt ændrer hele den fremtidige HR-rolle. Dette er HR's "moment of truth" og der skal fokuseres på at gøre virksomhederne klar til fremtidens arbejde og til de mange nye jobfunktioner, der bliver dannet i løbet af det næste årti.


Expandia-moduler giver skoledagen et frisk pust | Byggematerialer.dk\nAnnonce – Dato 6 jul 2021\nEt godt indeklima er alfa og omega for en god skoledag. Derfor har Expandia, som er frontløber inden for midlertidigt modulbyggeri, udviklet et skolemodul, der giver masser af frisk luft i hverdagen.\nElever og lærere skal glæde sig til at gå i skole eller på arbejde – hver dag. Derfor har høj trivsel været omdrejningspunktet, da Expandia skabte skolemodulet S3000. Den største inspiration har været brugerne selv. For hvem ved bedre, hvad der fungerer – eller kan forbedres – end dem, som bruger klasselokalerne dag ud og dag ind?\nFRISK LUFT SKAL VÆRE EN SELVFØLGE\nDårlig udluftning er en af de største koncentrationsdræbere i skoledagen. Det gør børnene trætte og uoplagte, så undervisningen bliver tungere for både dem selv og lærerne.\n– Ren og frisk luft skærper sanserne og skal være en selvfølge i alle nye klasselokaler. Derfor har vi med S3000-modulet udviklet et helt nyt ventilationsanlæg med meget større kapacitet og en mere jævn luftfordeling sammenlignet med andre decentrale løsninger. Det giver mere frisk luft til alle elever, siger Torben Færch, der er administrerende direktør i Expandia i Danmark.\nTÆNKT IND I HVERDAGEN\nVentilationsløsningen i S3000-modulerne bygger på det mekaniske princip, hvor en ventilator trækker den “brugte” luft ud og blæser frisk luft tilbage i klasselokalerne. Simpelt og støjsvagt. Det nyudviklede ventilationsanlæg er monteret i loftet på modulerne. Det giver god pladsudnyttelse, optimal luftspredning og et minimum af støj i klasseværelserne.\n– Alle anlæg er tilsluttet vores kundesupport, som giver os servicemeddelelser og overvåger temperatur og luftgennemstrømning. Det betyder, at vi kan reagere lynhurtigt ved eventuelle driftsfejl og for eksempel justere indblæsningstemperaturen eller tidspunktet for natsænkning, fordi alt foregår online, forklarer Torben Færch og fortsætter:\n– Det er naturligvis også muligt at åbne vinduerne i vores moduler, når du trænger til ekstra frisk luft, eller vejret bare er for godt til at holde ude. For vi ved, at et sundt indeklima er nøglen til en god og lærerig skoledag, slutter han.\nBestil information om Expandia-moduler giver skoledagen et frisk pust


Anmeldelse af La Creperie - Hong Kong - OnTrip.dk\nAnmeldelse af La Creperie - Hong Kong\nAnmeldelse af La Creperie, som ligger lige ved siden af hotel Holiday Inn Express Hong Kong Soho. Vi havde til frokost og til aften set folk stå i kø foran restauranten, for at komme ind og spise på dette lille sted. Vi besluttede, at det ville vi også prøve, så vi valgte at spise vores middag her.\nLa Creperie varemærke er fransk mad og de har, som navnet antyder, specialiseret sig i crepes i alle mulige afskygninger. Til drikkevare bestilte vi deres kerné, som var en æblejuice. Den blev serveret i autentiske små skåle. De havde sågar også salt og peberbøtter, som skulle forstille franske fyrtårne.\nVi fik anvist et bord som var et træbord og hele stilen skulle afspejle autentisk fransk, hvilket også var lykkes meget godt. Stedet var ikke særligt stort og vi sad tæt, men stemningen og servicen var i top. Tjeneren kom med menukortet og fortalte historien om restauranten og var helt utrolig venlig.\nVi bestilte tre crepes med forskellig slags fyld.\nDen ene var med spinat, skinke og et æg til lige at krydre den.Lækkert, fyldet var tilpas og den var meget velsmagende.\nDen anden crepes var vegetarisk med masser af grønsager dog mest asparges. Den var klart den mest velsmagende af de to crepes vi fik.\nDen tredje var med skinke, ost, tomater og peberfrugter. Det var en lækker crepes som var velsmagende.\nTil vores crepes var det muligt at bestille, en skål salat til. Vi valgte to forskellige salater. De var enkle men råvarene var friskeog det var et godt tilbehør til den lidt tunge crepes.\nVi var selvfølgelig også nødt til, at prøve en af deres dessert crepes. Vi bestilte en crepes med karamel, flødeskum og vanilje is. Den var veltillavet, smagfuld og vi nød vores dessert i fulde drag.\nAnmeldelse af La Creperie\nDet var en god madoplevelse af spise på La Creperie. Der var hyggeligt, vi fik en god service og vi nød vores mad. Den var lækker, veltilberedt og æblemosten var lækker. Vi forstod godt at folk står i kø hver dag for at spise frokost for prisen var rimelig, måltidet let og vi var glade for at vi gik derind. Det er et godt alternativ til kinesermad og derfor kan vi kun give en god anmeldelse til La Creperie.\nAdresse: 1/F, 100 Queen’s East Road, Hong Kong


Troldesofie: maj 2011\nVi har haft travlt siden påske, og derfor har der været usædvanlig tavst her på siden. Nu har jeg så fået indhentet lidt af det forsømte. Men vi har nået klassefest i Louises klasse, en 50 års fødselsdag, en konfirmation,\nen 13 års fødselsdag og så alle de andre begivenheder.\nDorthe og jeg planlagde en tur til Sophienholm for at se Kaffe Fassett udstillingen.\nVi nåede da helt derud og stod og hev i døren.\nIndtil vi kunne læse på samme dør, at der er lukket om mandagen! Så kørte vi til Lyngby, fandt en café og strikkede der...\nTorsdag prøvede jeg igen. Denne gang med Linda og Louise, og så var der bid.\nSikke en udstilling, ikke så stor, men med de dejligste tæpper, strik og broderi.\nDet er fantastisk at se hans farvesans.\nJeg har fået syet et par quiltes.\nMin guddatter skulle have et tæppe i gave, og jeg kunne bare ikke overskue at quilte det selv, så jeg outsourcede den del. En butik (beobeo) mellem Haslev og Ringsted har en amerikansk symaskine, så hun quilter tæpper for en rimelig betaling. Vi kørte derned med to toppe, og hentede dem igen. Så jeg har syet kanter på, og det ene fik min guddatter i gave.\nHun blev ret glad og fornøjet med farvevalg.\nDet andet fik Louise.\nDet er syet af rester fra det tæppe,\njeg har syet på i de sidste 5 år til hende.\nJeg håndquilter det, og det tager en mindre krig, men det er hyggeligt, og jeg er nok snart færdig....\nIndsendt af Lisbeth kl. 20.10 0 kommentarer\nIndsendt af Lisbeth kl. 20.01 1 kommentarer\nIndsendt af Lisbeth kl. 18.53 0 kommentarer\nIndsendt af Lisbeth kl. 18.20 0 kommentarer\nIndsendt af Lisbeth kl. 12.31 0 kommentarer\nNår jeg siger sommerferie forberedelse, er det jo ikke fordi jeg skal ud og bestille hotelværelse og tjekke fly tider. Nej jeg forbereder mig psykisk. Det er nemlig ikke noget man bare sådan lige gør i mit hovede. Det tager tid at vænne sig til, at man kan sove længe og være sent oppe. Det er så ikke lige det, jeg har tænkt mig at gøre. Samtidig skal jeg jo heller ikke op klokken f*** om morgenen og ud og gå tur. Selvfølgelig ikke, men måske bliver der tid til lidt motion og søvn, sådan en balance :-D. Så nu er det tid til at finde badetøj frem og pakke de store uldne trøjer væk. Det kan dog stadig blive lige lovligt koldt om benene. Men sommer er det blevet og bladene er blevet grønne, og skoven dufter så dejligt.\nTja der er ikke særlig meget mere at skrive om, pga. der ikke sker særlig meget. Mine forældre skriver jo ikke, så det bliver jeg jo nødt til :-S. (dette var en opfordring til mine forældre, om at de måske skulle skrive et lille indlæg.)\nIndsendt af Troldungen kl. 20.42 3 kommentarer\nSå vil jeg også tilslutte mig jubelkoret i blogland over Camomille. Designet af Helga Isager og et genialt mønster. Jeg er meget vild med det sjal, og må lave flere.\nHar allerede købt garn i Svendborg til næste.\nGarn: Isager nr. 1 (alpakka) og håndfarvet, håndspundet mohair købt på Fåreavlernes julemarked.\nMønster: Helga Isager, fra strikkehæftet 2010\nPinde: Knit-pics nr. 3 1/2, træ og akryl, da det også blev medbragt i flyet.\nHot or not: Hot, hot, og PÆNT!\nIndsendt af Lisbeth kl. 21.44 6 kommentarer\nDa vi planlagde påskeferien i USA, lovede jeg Louise og Claus, at jeg ville bestille garn hjemmefra, så vi ikke skulle bruge noget af den meget sparsomme tid med at besøge garnbutikker. Så jeg havde mange dejlige stunder foran computeren, hvor jeg drømte og planlagde garnindkøb. Da mit lager bugner, begrænsede jeg mig til det skønneste pashminagarn fra Madeleinetosh. Jeg bestilte hos webster yarn, samt to bundter strømpegarn fra "Dream in color". Pakken var ankommet til hotellet i god ro og orden, og da vi kom, fik jeg pakken! Det er jo nærmest som en overraskelse, for man har jo fuldstændig glemt, at man selv har betalt den. Jeg blev meget glad for mit garn, og glæder mig til at strikke af det.\nMens vi har været væk er foråret kommet til DK, skønt med en masse solskin.\nLouise og jeg var en lille tur omkring Hørsholm Kirke, hvor vi da lige nåede at se det sidste af anemonerne, skønt.\nEllers nyder jeg Magnoliatræerne rundt omkring,\nog æbletræerne er lige på nippet til at springe ud.\nIndsendt af Lisbeth kl. 20.06 1 kommentarer


Forbundet på usikker is!!!\n01/09/2017 04/12/2018 Steen Houman\nPå forbundets hjemmeside kom er lidt nyt nyheder fra Turneringsudvalget.\nTU har på baggrund af denne manglende interesse – og med den forholdsvise store udgift til medaljer og pokaler valgt at nedlægge DM i 3-mandsfloorball. Der er helt sikkert grundlag for at udbyde motionsstævner i 3-mandsregi, og det er stadig fokusområdet i forhold til Bevæg dig for livet-samarbejdet.\nTU mener stadig, at der er behov for stor stævneaktivitet og vil derfor opfordre alle foreninger til at arrangere disse, som kan skabe en lille ekstra indtægt for foreningen.\nTU, kan have ganske ret i at det er omkostningstungt, og det er kun god skik at se på hvor der er dumme udgifter.\nDer hvor TU og forbundet er på SÆRDELES KONTROVERSIEL kurs er beslutningen.\nNår jeg ser forbundets love og vedtægter igennem, så har jeg svært ved at se at TU ene og alene kan nedlægge en turnering, som faktisk er et OFFICIEL MESTERSKAB under Danmarks Idræts Forbund.\nDet må til alle tider være et repræsentantskab, der træffer denne beslutning, ganske som når der bliver vedtaget ændringer i turneringen fra år til år.\nHvis TU, får ret til dette, så ville det faktisk svare til at TU MIDT i en sæson kan komme med ændringer i alle turnering.\nDet er konsekvensen, hvis et udvalg midt i en sæson (sæsonen er defineret af forbundets love).\nHvis et udvalg må dette, så kan de tillade sig hvad som helst!\ndet TU skulle have gjort var at være bedre forberedt, dette er ikke nogen nyhed, 3 mands DM blev afviklet for mange måneder siden, og så kunne man have forberedt et forslag til årsmødet, hvor TU’s som oftest gode forslag bliver stemt hjem.\nDette her, er noget rod og makværk og ikke forbundet værdigt, og tillades dette, så kan det danne præcedens for andre handlinger der betyder ændringer midt i en sæson.\nMit indlæg handler ikke om hvorvidt 3 mands DM skal nedlægges, TU har gode overvejelser, men er det faktisk et TU der kan beslutte dette???\nAt tillade et udvalg at lave ændringer på denne måde, det går slet slet ikke.\nSlutteligt kan der funderes over hvorfor der er så få deltagere til et officielt 3 mands DM, det kunne være TU skulle bruge tid på at få det til at blive en succes i stedet for bare at cutte det!\nPrevious Fede mål\nNext Spændende trup fra damelandsholdet


Marschall og co. dækker op: Julen bliver glad igen i år – Nyheder fra Bornholm » Bornholms Tidende\n3. NOV 2019 3. nov 2019 • 19:56 AF\nMarschall og co. dækker op: Julen bliver glad igen i år\nFå julesalmer er så klassiske som B.S. Ingemanns ”Glade jul”, og her på øen har den næppe været mere aktuel, end siden kokken Mikkel Marschall og Margrethe Kjellberg i 2013 lancerede arrangementet Glad jul for familier, der har svært ved at få julen til at hænge sammen. Siden har det udviklet sig til en af højtidens mange faste traditioner, således også i år.\nPå de sociale medier Facebook og Instagram har Mikkel Marschall delt et opslag om årets udgave af Glad jul, som traditionen tro finder sted på Bornholms Efterskole i Blykobbe Plantage, nærmere bestemt lillejuleaften den 23. december.\nJulefesten på efterskolen begynder klokken 15, hvor Mikkel Marschall, Margrethe Kjellberg og deres mange julehjælpere byder på æbleskiver, varm kakao og julesange. Der bliver købt gaver til børnene, og der vil stå julemad klar, som familierne kan tage med hjem, så menuen juleaften er nem at gå til.\nDer er 90 pladser til arrangementet, og for at komme i betragtning skal man sende en ansøgning pr. mail til Margrethe Kjellberg senest den 4. december. Ansøgningen skal blandt andet indeholde en begrundelse for deltagelse samt oplysninger om, hvor mange voksne og børn der ønsker at deltage.


Bil Magasinet - Formel 1 - Verdensmesteren i 2009 behøver alligevel flest point\nFå dage efter FIA/WMSC besluttede sig for at ændre pointsystemet, så verdensmesteren skulle findes hos køreren med flest sejre, ikke flest point vil forslaget blive forkastet. FOTA har under en samlet stemme udtalt, at de ikke finder forslaget acceptabelt.\nAf: Michael Ewert (mew@bmf1.dk) d. 21/3 2009\tklokken 00:03\nMan må rose Max Mosley og resten af gutterne fra slyngelstuen FIA. Når de beslutter sig for noget, så kommer der debat. Den er stensikker, HVER gang.\nOgså da man under det netop afholdte møde i WMSC vedtog en kontroversiel ændring til verdensmesterskabet, der belønnede en hovedløs sejr fremfor taktisk sikker kørsel. Ordet hovedløs kan nemt misforstås.\nMan kan forestille sig et scenarie, hvor f.eks. for at tage et eksempel fra 2008 Lewis Hamilton dykker udenom Kimi Räikkönen ind i Bus stop-chikanen på Spa.\nRygende dæk i første sving. Det kunne måske have betalt sig med en påkørsel af Kimi, hvis reglerne for 2009 havde været gældende sidste år. Billedet er fra Fuji.\nI 2008 straffede man Lewis Hamilton for at have opnået en fordel ved at køre på tværs af chikanen, ikke igennem chikanen. Scenariet var ellers et sammenstød mellem de to kombatanter, hvis chikanen skulle tages ordentligt. Med det nye reglement kunne sammenstødet have betalt sig for den part, der førte i antallet af sejre.\nSiden offentliggørelsen har der været kritik omkring den nye regel fra Formel 1-kørere, teamchefer, pressen og måske meget vigtigt fra fansene. Vi vil have kamp fra start til slut, og hvis det ikke kan lade sig gøre, så kamp fra første til næstsidste løb.\nFOTA havde foreslået en forøgelse af pointene for top 3, så pointrækkefølgen i 2009 ville komme til at hedde 12-9-7-5-4-3-2-1. Det pointsystem blev afvist og er stadig afvist på trods af, at det nu er lykkedes for FOTA at få FIA til at omvende deres beslutning.\nFOTA har fået lidt mere slagkraft efter, at de taler med en stemme.\nI en pressemeddelelse udtaler FOTA, at en så stor og væsentlig ændring så sent i sæsonoptakten kun bør kunne vedtages, hvis der er absolut enighed blandt alle teams i Formel 1. Derfor tvivler FOTA på, at FIA's ændring i pointsystemet er gyldig.\nFIA har nu svaret igen ved at suspendere det nye VM-system i et år, så det først træder i kraft i 2010.\n”Hvis, uanset grund, Formel 1 holdene ikke er enige i det nye system, så vil implementeringen af dette blive udskudt til 2010.”\nHvad mener du om denne regel? Giv din mening til kende i BMF1-gruppen på Facebook.\nAlonso og Schumi kritiserer den nye pointstruktur\n« Jerez test sidste dag – Williams satte standarde Ferrari har besluttet sig for KERS »


Prag - Scam City - Sikkerhed\nHome/Sikkerhed/Prag – Scam City\nHovedstaden vil have en undskyldning fra producerne Scam City dokumentaren, pga. National Geographic dokumentaren fremstillede Prag som en by fuld af svindlere. Prag repræsentanter beklager at værten, Conor Woodman, brugte hyrede hjælpere i dokumentaren, og fremstillede opsatte scener med dem. Men, som artiklen på Stream.cz beviser, er metoderne Woodman beskriver, ægte. Hvad mere er, de er langt værre.\nPolitiets efterforskning bagom scenen på dokumentaren Scam City, som blev rapporteret tilbage i oktober måned, gav stærke reaktioner. Politiet siger at Woodman ikke optog virkelige situationer, men opstillede scenarier, hvis hovedaktører var hyrede skuespillere. Han optog, f.eks., en taxa chauffør der tog en urimelig høj pris for en kort køretur, og en pølsesælger der gav tilbage på to-tusind seddel som var det en ét-tusind seddel.\nPrag bestyrelse sagde at rapporten er manipulerende og skadelig for byen. Byen besluttede så at hyre en advokat, som vil forberede et mulig søgsmål. Byrådsmedlem for lovgivning, Lukáš Manhart, har sagt at en passende undskyldning er nødvendig. “Vi wil ikke hvilken slags undskyldning,” er han kvoteret til at have sagt af CTK.\nDet er ærgerligt at byen kæmper med at rengøre dens navn, når den hellere skulle kæmpe for at forbedre situationen og løse årtier gamle metoder brugt af uærlige taxa chauffører, og pengevekslere der kræver gebyrer.\nDu kan forhandle på vekselkontorer\nSpørgsmålet er om Woodman faktisk har løjet i rapporten, eller om han bare viste virkelige situationer, men med hjælp af hyrede skuespillere. Et hold rapportører besluttede sig for at undersøge problemet. I den første del undersøgte de Prags vekselkontorer: i den anden del undersøgte de taxachauffører. Resultatet i begge sager var værre end det National Geographic dokumentaren portrætterede.\nEn rapporter der gav sig ud for at være udlænding prøvede at veksle $300 på flere vekselkontorer i Prag. Fundene var bemærkelsesværdige. Han blev tilbudt 5432 koruna for det beløb ét sted, mens et andet sted det var 4493 – ifølge den ansatte bag disken pga. Et 20% gebyr.\nMen som producerne of nyhedsreportagen har fundet ud af, tilbød vekslerne ikke altid en fast pris. Når aktøren vendte sig og afslog tilbuddet, tilbød den ansatte en bedre pris når han sagde han kunne få en bedre pris på et andet vekselkontor.\nWoodman prøvede at veksle 50 euro i sin reportage. På ét vekselkontor blev han tilbudt 1220 tjekkiske koruna, mens på et andet var tallet på 903 tjekkiske koruna.\nFire Kilometer med Taxe for 800 CZK\nRapportøren og hans hold fokuserede på Prags taxa chauffører i en anden del af dokumentaren. Han besluttede sig for at undersøge Woodmans oplevelse, som rejste fra Wenceslas pladsen til den gamle bydels rådhusplads og betale 754 koruna. Men til deres overraskelse, tog taxa chaufføren 820 koruna for turen, som er på omkring fire kilometer. Prisen per kilometer var derfor på ca. 195 CZK, plus et 40 CZK startgebyr.\nPolitimandens reaktionen var foruroligende, siden Mr. Rubes – som stadig giver sig ud for at være udlænding – bedte ham om hjælp. Han tilbød endda en kvitteren fra taxaen til politimanden. Men politimanden trak blot på skuldrene og sagde at det ikke er politiets arbejde.\nDerefter spurgte forfatteren en anden taxa chauffør hvor han ville tage for en tur tilbage fra Wenceslas pladsen til den gamle bydels rådhusplads. Han fik at vide at turen ville koste 500 koruna. Prisen er skrevet direkte på taxaen rapporterede at én kilometer koster 28 koruna og startgebyret er 40 koruna. Den fire kilometer lange tur ville koste, ifølge den rate, omkring 150 koruna.\nDeltagende bliver nogengange betalt, indrømmer agentur\nScam City dokumentaren havde premiere sidste november i Tjekkiet. Et produktionsselskab, Zig Zag Productions, havde skudt den over ét år tidligere for National Geographic.\n”Svindlere vi filmede blev først gjort opmærksom på den egentlige grund for vores produktion, efter Conor – hovedskuespilleren – var blevet offer for svindlen. En besked til de deltagende i skydning er normal praksis. Som et produktionsselskab er vi nødt til at få en autoriseringsblanket fra enhver person der deltager i programmet. Deltagende bliver nogen gange betalt; det er også normal praksis. Vi kompenserer dem for mistet indkomst eller forstyrrelse af åstedet,” sagde Brent Baker og Peter Day, producerne fra Zig Zag selskabet for et par uger siden.\n1. Du kan forhandle på vekselkontorer\n2. Fire Kilometer med Taxe for 800 CZK\n3. Deltagende bliver nogengange betalt, indrømmer agentur


Layout & grafik Allan Schmidt, Designskolen Kolding. Foto Alle fotos er taget af projektpartnere. Papir MultiOffset White - PDF\nLayout & grafik Allan Schmidt, Designskolen Kolding. Foto Alle fotos er taget af projektpartnere. Papir MultiOffset White\nDownload "Layout & grafik Allan Schmidt, Designskolen Kolding. Foto Alle fotos er taget af projektpartnere. Papir MultiOffset White"\n2 Redaktion Anne Bøgh Fangel, Alexandra Instituttet Mette Mikkelsen, Designskolen Kolding Jacob Buur, Syddansk Universitet Marie Rørdam Fenger, Alexandra Instituttet Forfattere Mette Mikkelsen, Designskolen Kolding Anne Grønlund Pedersen, Designskolen Kolding Anne Carstensen, Designskolen Kolding Jacob Buur, Syddansk Universitet Mike Kirk Andersen, Syddansk Universitet Pia Würtz Mogensen, Aalborg Universitet Yngve Gregoriussen, Knowledge Lab, Syddansk Universitet Louise Mejnertz, Aarhus Universitet Sarah Maria Rasch, Alexandra Instituttet Johannes Kugle, Alexandra Instituttet Anne Bøgh Fangel, Alexandra Instituttet Marie Rørdam Fenger, Alexandra Instituttet Layout & grafik Allan Schmidt, Designskolen Kolding Foto Alle fotos er taget af projektpartnere Papir MultiOffset White ISBN Print: Digital: Publikationen er skabt af partnere i konsortiet UNIK, hvis formål er at udvikle ny og innovativ teknologi til kroniske patienter 2013\n3 Indholdsfortegnelse side: side: 6 Forord 58 TEMA: Hvordan bliver teknologi til hverdag i et sundhedsfagligt team? 8 Partnerne i UNIKs BDI-task force 60 Håber på videndeling og samarbejde frygter for tidsrøveri og regional løsning 68 Teknologien som middel til at nå et mål casestudies af tre succeser 14 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 76 Borgeren er centrum 16 Nu kan dagen begynde! Erfaringer fra hjemmemonitoreringsprojektet TeleSkejby 82 Workshop: Hvordan bliver teknologi til hverdag i et sundhedsfagligt team? 24 Vil du have en sladderhank i hjemmet? 34 DiaApp: Aktivering og motivering af unge med diabetes 88 TEMA: Hvordan bliver velfærdsteknologi til forretning? 42 Kronisk sygdom som hverdag hvad videoportrætterne afslørede 90 Servicecenter for telemedicin 48 Workshop: Når behandling og velfærdsteknologi rykker ind i hjemmet 96 Fra udvikler til producent 102 At inddrage brugerne er god forretning 108 Workshop: Hvordan bliver velfærdsteknologi til forretning?\n4 Forord Patienter og sundhedspersonale er superbrugere i deres egen hverdag; ingen andre kender deres hverdag bedre end lige præcis dem selv. Det faktum tager denne publikation udgangspunkt i. Publikationen er blevet til på baggrund af et samarbejde på tværs af partnerskabet UNIK, der forholder sig til, at antallet af kronikere vil vokse yderligere i de kommende år, fordi vi bliver flere ældre og på grund af vores livsstil. Den udfordring gik en lang række virksomheder, offentlige institutioner og forskere sammen om at forsøge at løse i regi af partnerskabet UNIK, og det er der kommet en masse innovative teknologiske løsninger ud af. For at sikre, at disse ender med at blive en kommerciel succes, som skaber en positiv forandring, har en række af partnerne fokuseret på at inddrage borgere, patienter, personale og virksomheder i at udvikle og innovere teknologi, arbejdsgange og forretningsmodeller. Og nærværende publikation viser resultaterne. Ud over at uddrage viden fra UNIK-projekterne har vi i vores egne projektporteføljer ledt efter svar på tre spørgsmål, vi fandt det vigtigt at stille og forsøge at besvare gennem inddragelse af brugere: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? Hvordan kommer sundhedsfagligt personale godt i gang med velfærdsteknologi? Hvordan bliver velfærdsteknologi forretning? Magasinet er delt op i tre dele, der hver forsøger at besvare et af spørgsmålene gennem cases fra såvel UNIK-projekter som eksterne projekter. Vi håber, magasinet vil inspirere virksomheder, sundhedspersonale og beslutningstagere m.fl. til at arbejde med brugerinddragelse i udvikling af velfærdsteknologi. Du er meget velkommen til at kontakte de involverede partnere for mere viden om projekterne, metoderne og resultaterne. Anne Bøgh Fangel Projektleder 6 7\n5 Partnerne i UNIKs BDI-task force På Designskolen Kolding tager næsten alle vores projekter udgangspunkt i brugerens oplevelse af en bestemt situation. Når man udvikler produkter, services eller systemiske løsninger til social- og sundhedssektoren, er det afgørende at definere brugerne som alle de mennesker, hvis hverdagsliv bliver påvirket af det nye. Det er altså ikke nok at inddrage enten personale eller patient. Vi må tænke holistisk og undersøge, hvordan det nye kan give mening for borgere, fagprofessionelle, virksomheder og politisk ansvarlige og prøve at tilgodese de ofte modsatrettede interesser i disse grupperinger. På Alexandra Instituttet er vi optagede af at tænke brugerinddragelse som andet og mere end bare afdækning af ønsker og behov. Udvikling af teknologi og hverdagspraksis bør gå hånd i hånd. At ændre vaner og rutiner og komme godt i gang med at bruge et it-værktøj er en udfordring der ikke altid bare handler om godt teknologidesign. Ofte handler det i lige så høj grad at understøtte en forandringsproces. For os er brugerinddragelse et vigtigt redskab til at sikre motivation og medejerskab. Mette Mikkelsen Prorektor Designskolen Kolding Anne Bøgh Fangel Forsknings- og innovationsspecialist Alexandra Instituttet 8 Partnerne i UNIKs BDI-task force 9\n6 Hos AD:MT s ID-sektion har vi i vores forskningsmæssige aktiviteter erfaret, hvordan brugere både slutbrugere, personale og relevante interessenters inddragelse i Living Labs og co-design kan løfte og styrke udviklingen for integreringen af digital teknologi til nye områder som plejesektoren og det ældre lokalsamfund. Den løbende kontakt og inddragelse af brugere i udviklingsprocessen fra start til slut er altafgørende for at opnå et solidt og realistisk projekt, hvor brugere ikke kun bliver testpersoner men sparringspartnere, co-designere og ambassadører. På Syddansk Universitet er vi optaget af, hvordan man bringer alle de mange vigtige stemmer i spil i innovation. De bedste løsninger opstår i et samspil mellem alle dem, der har noget i klemme. Derfor er det vigtigt, at vi som designere kan åbne for, at man kan give sit besyv med, uanset om man er udvikler, patient, sygeplejeske, læge eller politiker. Her viser det sig, at fysiske materialer kan spille en stærk rolle i at få mennesker til at snakke sammen på tværs af faggrænser og erfaringer. Pia Würtz Mogensen MSc.Eng in Industrial Design Institut for Arkitektur, Design & Medieteknologi, Aalborg Universitet Jacob Buur Professor i brugerorienteret design Syddansk Universitet 10 Partnerne i UNIKs BDI-task force 11\n7 På Knowledge Lab, SDU, udforsker og tester vi bl.a. sundheds- og velfærdsteknologi. Brugernes data og evalueringer er afgørende for udviklingen i flere af Knowledge Labs projekter. Vi arbejder både med at teste optimale vilkår for filmskabere (bl.a. via selvmonitorering) og med at skabe bedre trivsel for udsatte borgere, der bor i bosteder, dette i samarbejde med både borgerne, den offentlige plejesektor og virksomheder, der udvikler brugerdrevne it-systemer. Vi har i UNIK-regi deltaget i udviklingen af en app til unge diabetikere, hvor brugerinddragelse spillede en stor rolle i forhold til det endelige produkt. Heidi Philipsen Direktør for Knowledge Lab og lektor i Medievidenskab Syddansk Universitet 12 Partnerne i UNIKs BDI-task force\n8 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? Indtil for få år siden var sundhedsteknologi noget, der hørte sundhedsfaglige, hospitaler, lægepraksis og plejehjem til. Her har personalet sat den sundhedsfaglige dagsorden og fortalt borgeren, hvad denne skal gøre. Men dette scenarie ændrer sig, når behandlingen rykker ind i hjemmet og videre med borgeren ud i offentlige rum, på arbejdspladser osv. Erfaringer med bl.a. telemedicin tyder på, at hospitalernes behandlingslogik ofte dominerer og kolliderer med borgernes opfattelse af en god dagligdag. Dermed falder kvalitet og udbytte både for borger og samfund. Vi har til dette tema udvalgt en række cases der illustrerer, hvad der sker, når borgerne selv tager ansvar og bestemmer tid og sted for deres brug af sundhedsteknologiske løsninger, og når hjemmet opfattes så bredt, at det ud over brugerens bolig også omfatter fx sociale netværk, arbejdspladsen og skolen. I temaets fire artikler bliver vi præsenteret for fire forskellige cases: Den første artikel beskriver projektet TeleSkejby, der tilbød hjemmemonitorering til to forskellige grupper: gravide med komplikationer og hjertepatienter. Gennem interviews og observation fik vi indsigt i, hvordan teknologi, sundhedspersonale og patienter bedst spiller sammen, og at behandlingen i høj grad tidligere har været tilpasset behandlere frem for patienter. Et vigtigt resultat var dog også erkendelsen af, at patienterne følte sig langt mindre syge, når de hjemmemonitorerede, end hvis de skulle til hyppige kontroller eller indlægges på sygehuset. En række patienter med kroniske nakkesmerter har afprøvet et træningsredskab (en sensorteknologisk nakkepude, der sender resultater til fysioterapeuten) i hjemmet. Anden artikel i dette tema præsenterer blandt andet en af diskussionerne, projektet åbnede op for, nemlig nakkepudens funktion som sladderhank i hjemmet: den socialorienterede drivkraft i, at der er én, som regner med mig kombineret med udsigten til at skulle stå skoleret med den egentlige præstation ved hver konsultation. Ville den kunne motivere kronikeren til at få fokus på sin hjemme træning? Det kunne brugerinddragelsen være med til at svare på. Det er, uanset alder, en stor mundfuld at få stillet diagnosen diabetes, men som ung betyder det, at man skal tage nogle andre forholdsregler end resten af sin omgangskreds. Tredje artikel i temaet beretter om, hvordan man i samarbejde med unge med diabetes har udviklet et bud på et digitalt værktøj (en app), der kan gøre livet som ung med diabetes lidt nemmere. Men hvilke forhold skal man holde sig for øje, når man skaber et værktøj, der skal fungere i mange forskellige situationer og på mange forskellige steder? Det kommer artiklen med en række bud på. Den fjerde artikel i temaet beskriver en metode til at få indblik i de kronisk syges hverdag, nemlig videoportrætter. Her fortæller og viser patienterne selv deres hverdag og hjem frem, og resultatet, videoportrættet, kan bruges som bidrag til udvikling af teknologi med udgangspunkt i brugerens behov. 15\n9 Nu kan dagen begynde! Erfaringer fra hjemmemonitoreringsprojektet TeleSkejby Det gør en væsentlig forskel for patienter at gå fra at være passive og ureflekterede til at blive inddraget og tage aktiv del i deres sygdom. De føler sig simpelthen mindre som patienter og mere som raske mennesker, når de monitoreres derhjemme. Det var en af konklusionerne i projektet TeleSkejby, der tilbød hjemmemonitorering til to forskellige grupper: gravide med komplikationer og hjertepatienter. Etnografiske feltstudier, hjemmebesøg og brugerinddragelsesworkshops peger blandt andet på, at hjertesvigtspatienter og gravide med komplikationer gennem telemonitorering i eget hjem øger deres viden og bevidsthed om eget helbred og sygdom. Til trods for store forskelle i diagnose, alder, kendskab til teknik og varighed af monitorering, er begge grupper begejstrede for den frihed og tryghed, hjemmemonitoreringen giver dem efter morgenens målinger kan de i højere grad pakke tanker og bekymringer om deres sygdom væk og trygt tage hul på dagen. Af: Sarah Maria Rasch, Alexandra Instituttet det har givet en værdi, der kan overføres fra projektet og implementeres i afdelingen. To patientgrupper med samme tekniske løsning Umiddelbart synes hjertesvigtspatienter og gravide med komplikationer at være to meget forskellige patientgrupper. Den første gruppe er primært ældre mænd med en kronisk sygdom, den anden udelukkende yngre kvinder, der i en kortere periode af deres graviditet oplever komplikationer og derfor hjemmemonitoreres. Nogle hjertesvigtspatienter er blevet væsentligt bedre til at få en fornemmelse af deres krop og symptomer, hvilket betyder, at forværringer i sygdommen tages i opløbet, og akutte indlæggelser minimeres. Hjemmemonitoreringen bidrager samtidig til en bedre livskvalitet. Både fordi brugerne af hjemmemonitoreringsudstyret ikke færdes så meget på Skejby Sygehus til kontroller og undersøgelser, og fordi de ved selv at lave målingerne får en bedre fornemmelse af deres sygdom og ikke føler sig syge i samme grad som tidligere. TeleSkejby-projektet havde til formål at vise arbejdsbesparende potentiale ved telemonitorering af hjertesvigtspatienter og gravide med let til moderat svangerskabsforgiftning eller for tidlig vandafgang. De involverede afdelinger på Aarhus Universitetshospital Skejby ønskede, at brugerne skulle inddrages, så projektet også kunne vise, hvordan patienterne oplever hjemmemonitorering, og hvilke behov og ønsker de har. Derfor blev Center for Pervasive Healthcare, CfPH, involveret i projektets slutfase og i overgangen til projektet Klinisk Integreret Hjemmemonitorering (KIH-projektet) for at sikre brugerinddragelse. Brugerinddragelsen i forløbet skabte ud over værdifuld indsigt i brugernes hverdag også konkrete input til teknologi og forløb til brug for projektet og den fremtidige udvikling af telemedicinske løsninger til patienter i eget hjem. Brugerinddragelsen ændrede også klinikernes antagelser og arbejdsgange omkring deres patienter, og De åbenlyse forskelle er nemme at påvise, men en række ligheder på tværs af de to grupper viste sig gennem brugerinddragelsesprocessen. En følelse af at være rask og have kontrol Det er karakteristisk for patienterne, at de føler sig mindre syge, når de hjemmemonitorerer, end hvis de skulle til hyppige kontroller eller indlægges på sygehuset. De gravide stoler på, at de i samarbejde med jordemoderen kan nå at reagere, inden deres tilstand udvikler sig i en uhensigtsmæssig retning. 16 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 17\n10 Større opmærksomhed på symptomer Der er en tendens til, at patienterne er bedre til at mærke efter kroppens signaler og sygdommens symptomer, når de hjemmemonitorerer. Med monitoreringen reflekterer de gravide over, hvordan de har det, og hvor meget deres barn bevæger sig i løbet af dagen. De oplever denne proces meget positivt, da de føler, at de er mere aktive. En gravid forklarer: ( ) Jeg tror, at vi begge [den gravide og hendes kæreste] føler, at vi har mere kontrol over situationen, fordi det, der hjælper os, er, at vi føler, vi gør noget med sygdommen ( ) Uden projektet og sygehuset kunne vi komme til at føle os mere bekymrede og urolige. Øget tryghed og frihed Hjemmemonitoreringen øger trygheden for både patienter og pårørende. Flere af brugerne oplever løsningen som en betydningsfuld aktør i deres hverdag. En hjertesvigtspatient fortæller, at han før var bange for at være alene hjemme med dårligt hjerte, men nu siger han, at det jo nok er sådan ligesom, at der er en i huset. En gravid fortæller: Det gav så stor en tryghed, at det overskyggede det negative, som måtte være ( ) man kunne starte dagen med at blive tjekket og få at vide, at alt er okay, og så kan man jo fortsætte sit liv som hidtil. Frihed er også en væsentlig faktor i hjemmemonitoreringen. Særligt for hjertepatienterne, som har gået til kontroller hver fjortende dag i nogle tilfælde i årevis kan frekvensen for besøg reduceres til hver tredje måned. For de gravide udmønter friheden sig primært i, at de i stor udstrækning kan blive hjemme og ikke skal til kontroller eller indlægges på sygehuset. Noget der ellers kan medføre en fornemmelse af sygeliggørelse. Hvornår målingerne skal laves, er dog ikke noget, patienterne har nogen indflydelse på, da tidspunktet er fastsat af sygehuset. Det betyder, at patienterne må tilpasse sig klinikernes rutiner og arbejdsgange i deress hjem og hverdag i den periode, de deltager i projektet, hvilket i nogle tilfælde begrænser patienten i dennes aktiviteter. Teknologikendskab og nærhed Der er forskel på hjertepatienterne og de gravides tekniske kundskaber, hvilket bl.a. kan tilskrives aldersforskellen. De gravide har et højt kendskab til teknologi, hvorimod hjertepatienterne har mindre erfaring med teknologiske apparater som eksempelvis tablets. Det er derfor vigtigt, at systemet er intuitivt og brugervenligt for at fremstå alsidigt og ramme den brede aldersgruppe. I forhold til ikke-tekniske aspekter ved hjemmemonitorering viste brugerinddragelsesprocessen, at hjertesvigtspatienterne nødigt vil undvære den helt nære relation, der eksempelvis viser sig ved besøg fra projektsygeplejerskerne under indlæggelser. Hjertesvigtspatienternes forbehold ved at involvere flere klinikere skal ses i relation til deres ofte meget komplekse og mangeårige sygdomsforløb, som det er tidskrævende for andet sundhedspersonale at sætte sig ind i. Patienterne kan have svært ved at skelne mellem deres oplevelse af den personlige kontakt med klinikerne og deres oplevelse af hjemmemonitoreringsudstyret. Spørgsmålet er, om det er den nære relation til klinikerne i projektperioden eller det tekniske udstyr, der har bidraget til patienternes høje tilfredshed med deres telemonitoreringsforløb? Det spørgsmål arbejder Center for Pervasive Healthcare videre med. 18 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 19\n11 Cases Tom er 58 år, lider af hjertesvigt og bliver første gang opereret i hjertet i Han har anvendt begge løsninger til hjemmemonitorering og er herigennem blevet mere bevidst om sin krops signaler. Det betyder, at han er blevet mere tryg ved at være alene hjemme og får mere energi og overskud, så han eksempelvis er begyndt at kunne slå græsplænen i etaper. De teknologiske løsninger Patienterne startede i TeleSkejby med en hjemmemonitoreringsløsning fra Tunstall, der blev erstattet med SilverBullets tabletbaserede løsning. I dag monitorerer de gravide fortsat i KIH-projektet, og der arbejdes i øjeblikket i Kardiologisk Afdeling på at kunne tilbyde hjemmemonitorering til afdeling ens patienter. Cathrine er 26 år og venter sit andet barn. Under den første graviditet udviklede hun akut svangerskabsforgiftning og måtte føde ved kejsersnit før termin. Det er årsagen til, at hun er med i projektet, da klinikerne med hjemmemonitoreringen har mulighed for at holde øje med, om hun igen udvikler svangerskabsforgiftning. Målingerne giver Cathrine og hendes mand tryghed og ro, da de selv følger måleværdiernes udvikling. Metode Det har været afgørende for projektets resultater at tale med brugerne uden for sygehusets matrikel, så brugerne har haft mulighed for at ytre sig om systemet, processen og projektet i den faktiske brugskontekst (deres hjem) uden at stå til ansvar for klinikerne. Derfor besøgte og interviewede medarbejdere fra Center for Pervasive Healthcare hjertesvigtspatienter og gravide kvinder i deres hjem, efter de havde brugt hjemmemonitoreringssystemet over en periode. Undersøgelser i borgernes hjem giver værdifulde indsigter, da sygehusets oplevelser af, hvad hjemmemålinger giver, og hvad patienten får ud af at måle, ikke nødvendigvis stemmer overens. Eksempelvis tror klinikerne, at en hjemmesygeplejerske laver en hjertesvigtspatients daglige målinger, hvor det reelt er patienten, som tager denne opgave til sig efter hjemmesygeplejerskens første besøg. Målinger der for borgeren betyder, at denne får sin livskvalitet tilbage, da der nu er et formål med at stå op om morgenen. 20 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 21\n12 Sådan siger partnerne Vi tror nogle gange, at vi har patientperspektivet tydeligt for øje, men det er afgørende, at der kommer nogen udefra og taler med patienten i deres eget hjem; der sker noget andet. Det er efter projektet blevet tydeligt for os, at vi skal blive endnu skarpere på at lytte til patienten og dennes fortælling det er ikke kun sygdommen, vi skal fokusere på, men også alt det, der følger med og påvirker patientens liv. Forløbet har sat gang i mange ting her, og det er fint at være mere fleksible og høre, hvordan vi kan tilpasse det, der foregår, bedst muligt til patienten. Brita Wegener, Projektsygeplejerske i TeleSkejby, Ambulatorium B, Aarhus Universitetshospital Skejby Projektet har sat gang i mange ting, så det har helt sikkert været med til at inspirere os, og patientinddragelse er noget, vi arbejder videre med. Projektet kørte meget på vores præmisser, og selvom vi syntes, at vi tog hensyn til patienter i forhold til, hvilke tider de skulle indrapportere, så var det jo os, der satte dagsordenen for det. Det er måske ikke helt okay, det kunne godt være, at man skulle være endnu mere fleksibel og høre, hvordan monito reringen kan passe patienten bedst muligt. Anne Laursen, Projektsygeplejerske i TeleSkejby, Ambulatorium B, Aarhus Universitetshospital Skejby Ud over, at brugerinvolvering er politisk hot, så er det jo superbrugbart og meget værdifuldt. Som kliniker kan man godt gå rundt i sin egen verden, så derfor er det godt at få sat vores arbejdsprocesser i perspektiv af nogen, som har en helt anden tilgang end vores. I sidste ende er det med til at udvikle forløbene til fordel for de gravide, og det betyder, at vi kan bruge flere ressourcer på dem, der er syge, og har mest behov for det. Olav Petersen, Overlæge, Ph.d. Gynækologisk/Obstetrisk afd. Y, Aarhus Universitetshospital Skejby 22 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 23\n13 Vil du have en sladderhank i hjemmet? Manglende motivation og incitament til genoptræning. Det var startskuddet til et projekt, der handler om, hvordan indførelsen af sensorteknologi i simple træningsredskaber til hjemmet muligvis kan motivere borgeren til at gennemføre sin træning. Gennem et brugerinddragelsesforløb med fysioterapeuter og borgere med kroniske muskel- og skeletlidelser har projektet givet indsigt i, hvilke faktorer, der kan holde liv i borgerens motivation for hjemmetræning. Selvom det ofte kun drejer sig om få minutters daglig træning, så har mange svært ved at tage sig sammen. De synes, det er kedsommeligt at stå derhjemme og gentage de samme øvelser flere gange dagligt i månedsvis. Derfor ser vi ofte, at mange ret hurtigt dropper øvelserne eller laver dem forkert, fordi de har glemt fysioterapeutens instruktioner. Af: Pia Würtz Mogensen, Aalborg Universitet Anders Stengaard Sørensen, SDU, NyViden, september 2012 Hvorfor snyder borgeren? For nogle borgere med kroniske muskel- og skeletlidelser handler det om at acceptere en ny livsstil og justere egne forventninger til sin egen formåen. Omvæltningen i dagligdagen kan bestå i, at borgeren må gå på førtids pension, at borgeren ikke kan udføre ordinære dagligdags pligter som at lægge sengetøj på, vaske op, støvsuge, eller at forælderen ikke kan løfte sit eget barn op. Det kan være svært ikke at tænke at livskvaliteten daler kvindelig bruger med piskesmæld. Ud over omvæltningen i hverdagen, hvor nye dagligdag s - rutiner må indarbejdes, skal kronikeren også have indpasset og struktureret træningsrutiner for hjemmetræning og fysio terapeutkonsultationer for at kunne kontrollere smerterne. Jeg laver øvelser i intervaller på ca. 2x10min flere gange dagligt, men burde 3x10 min kvindelig bruger med diskusprolaps i nakke og slidgigt i nakke og ryg. Trods det, at borgeren har et overordnet ønske om bedring og er klar over at, at øvelserne er midlet dertil, kan det for mange være svært rent mentalt at skulle acceptere en ny livstil og i praksis at få indarbejdet og bibeholdt en træningsrutine i hverdagen. Den primære årsag til snyd synes derfor at være en kombination af en mental og strukturel omvæltning i hverdagen, hvor ønsket om at opnå bedring eksisterer i høj grad, men hvor det for kronikeren rent mentalt og i praksis kan være uoverskueligt at gennemgå processen for at nå i mål. Kronikerens udfordringer Den primære drivkraft for kronikeren er udsigten til resultater og bedring en præstationsorienteret motivation. Resultater og bedring opnår kronikeren bl.a. gennem øvelser. Så hvorfor springer kronikeren øvelserne over, når denne har fået indarbejdet en træningsrutine? Øvelserne kan på sigt blive kedsommelige, blive tilsidesat for daglige gøremål og aktiviteter eller opgivet, når effekten af øvelserne ikke umiddelbart fornemmes. Ifølge en af projektets deltagere, fysioterapeuten hos Benefit i Frederikshavn, var der en tendens til, at jo færre ressourcer en borger havde i sin hverdag, jo mindre struktur og overskud både økonomisk og mentalt borgeren havde, jo sværere var det også for denne at holde driv kraften i live, når effekten af træningen er langsigtet. For disse borgere vurderede fysioterapeuten at sladderhanken og den socialorienterede drivkraft i, at der er én som regner med mig kombineret med udsigten til at skulle stå skoleret med den egentlige præstation ved hver konsultation, vil kunne motivere kronikeren til at få fokus på sin hjemmetræning. 24 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 25\n14 Effekten af øvelserne er jo langsigtet, og du får ikke sved på panden eller et adrenalinkick som ved en løbetur. Udfordringen ved at træne derhjemme er ensformigheden; hvis du kun har ét redskab, kan du kun lave få øvelser. En del patienter synes, at det er pinligt at indrømme over for deres fysioterapeut, at de ikke følger hans anvisninger. Så når de er til kontrol, lyver de om deres indsats. Derfor har mange fysioterapeuter og andre behandlere svært ved at vurdere, om det er den rigtige behandling, de giver patienterne. kvindelig bruger Anders Stengaard Sørensen, SDU, NyViden, september 2012 Vi er meget begejstrede for de unikke observationer og udtalelser fra forløbet, som er sorteret og inddelt i kategorier. Alt den rå information i form af observationer, interviews og resultater fra spørgeskemaer er guld værd, når vi skal arbejde videre med teknologi, udformning og software. Det giver os mulighed for at bruge resultaterne her og nu, uden at vi nødvendigvis skal læse og forholde os til en lang rapport. Det er tydeligt, at den faglighed, der ligger i brugerinddragelsen, giver os ingeniører og teknikere nye og værdifulde indsigter og erkendelser. Karina T. Therkildsen, forsknings-, projekt- og studiesekretær, Mærsk Mc-Kinney Møller Instituttet Tid er en vigtig faktor Både under workshoppen hos Benefit og under testen af prototyperne i hjemmet hos borgeren fremgik det, at en maksimal udnyttelse af tid var en væsentlig faktor for at bibeholde deltagernes motivation for træningen. En deltager nævnte, at hun ofte lavede nakkeøvelser i bilen på vej hjem så udnyttede hun sin tid bedre. Under testforløbet af prototyperne var der en tendens til, at deltagerne sprang træningsøvelser over, hvis det tog for lang tid for dem at få startet applikationen og få forbindelse mellem sensor og applikation. En kvindelig deltager med piskesmæld blev så demotiveret, at hun helt gav op. En anden vigtig faktor for deltagerne var antallet af handlinger, der skulle udføres før og efter de egentlige øvelser. Trods det, at disse trin ikke altid var tidskrævende, var det afgørende for motivationen, at der var så få ekstra handlinger at udføre som muligt. Jo færre handlinger, jo mere over kommelig og tilgængelig vil øvelsessessionen rent mentalt synes. Det har derfor en afgørende betydning for kronikerens motivation, at tiden, der skal bruges før og efter den egentlige træning, er minimal. Hvordan holdes drivkraften i live? Sensorteknologien agerer i første omgang sladrehank til fysioterapeuten, hvilket hjælper fysioterapeuten til at justere træning s - planen. Men hvad der er ligeså essentielt er, at monitoreringen appellerer til borgerens socialorienterede motivation, da borgeren ved konsultationerne skal stå skoleret over for over for fysioterapeuten. 27\n15 Gennem brugerinddragelsesforløbet har det vist sig, at når kronikerens primære motivation ikke kan vedholdes over tid, kan der være behov for at appellere til andre typer af motivation, fx en socialorienteret motivation, hvor drivkraften er higen efter ros og anerkendelse, eller en opgaveorienteret motivation, hvor drivkraften for borgeren er den givende opgave i sig selv. Et af aspekterne, som blev behandlet under brugerinddragelsesforløbet, var blandt andet, hvordan sensorteknologien kunne have indvirkning på kronikerens socialog opgaveorienterede drivkraft. Eksempler fra brugerworkshoppen på motiverende træningskoncepter, som appellerer til kronikerens socialorienterede motivation, var blandt andet: 1. Den digitale personlige træner Fysioterapeuten er digitalt til stede under træningen i hjemmet. Her vil kronikeren stræbe efter at nå de mål, som fysio terapeuten sætter under hvert træningsinterval. Den underliggende drivkraft er den personlige relation til fysio terapeuten og dét at opnå ros og respekt ved at være en god elev under sessionen. 2. Et digitalt genoptræningsforum Kronikernes trænings intervaller uploades automatisk. Her kan medlemmer heppe på hinanden, aftale træningsdates, hvor medlemmerne digitalt har kontakt til hinanden under trænings sessionen. Her bliver den underliggende drivkraft den personlige kontakt til lige sindede, og at medlemmerne ved, at der er nogen, som afhænger af mig og som regner med min deltagelse. Den sociale relation til ligesindede kombineret med en stræben efter at opnå ros fra medlemmerne er motivationen. Eksempler fra brugerworkshoppen på motiverende træningskoncepter, som appellerer til en opgaveorienteret motivation var blandt andet: 1. Tamagotchi-træning Et koncept, hvor kronikerens smerter/lidelser personliggøres i form af et lille digitalt væsen, som skal plejes. Væsenet kan kun holdes i live ved, at kronikeren udfører sine øvelser som sensorteknologien registrerer. Træningen får derved et andet formål, og et nyt perspektiv sættes på smerterne nemlig som værende et væsen. Træningen bliver en givende opgave i sig selv, da kronikeren kan se en umiddelbar effekt af sin træning på det digitale væsen. 2. Træningsspil Et koncept, hvor kronikeren kan opnå point via digitale træningsspil. Dette kunne være a la Nintendo Wii, hvor kronikerens fysiske bevægelser relaterer til et digitalt spil. Kronikerens fokus under træningsøvelserne bliver derfor flyttet fra selve øvelserne til et spil, som skal gennemføres. Workshoppen gav således en indsigt i, hvilke faktorer inden for integrering af sensorteknologi i hjemmet, der kunne demotivere kronikeren, herunder fx tillægstid og antal handlinger. Og dermed også hvilke faktorer, der er essentielt at behandle og minimere for at opretholde kronikerens primære motivation. Har kronikeren indarbejdet en træningsrutine over tid, og er sensorteknologien optimeret i forhold til antal handlinger og tid etc., vil sensorteknologien med fordel kunne appellere til kronikerens opgaveorienterede og social orienterede motivation, således at dennes drivkraft holdes i live over tid. Hvilken rolle kan sensorteknologi have i et genoptræningsforløb? Et træningsredskab viste sig ikke at være enkeltstående redskab i deltagernes genoptræningsforløb. Gen optræning s øvelserne var således ikke centreret omkring ét redskab, men et træningsredskab indgik ofte som en brik i en større gen optræningsplan med forskellige øvelser, redskaber og aktiviteter. Det betyder, at en borgers træning med et træningsredskab med tilknyttet sensorteknologi ikke vil give fysioterapeuten et fuldstændigt billede af en borgers træningsrutiner og aktiviteter kun en indsigt i de få konkrete øvelser, borgeren udfører med det enkelte konkrete redskab. 28 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 29\n16 Disse data vil selvfølgelig kunne vejlede borger og fysioterapeut under tilretning og justering af øvelserne med redskabet. Men er dette nok til at kunne give en borger den rette støtte, struktur og vejledning til at gennemføre og få indsigt i effekten af et samlet genoptræningsforløb? Det er interessant, at sensorteknologien kan benyttes til at give fysioterapeuten et transparent billede af en del af en borgers genoptræningsforløb i hjemmet. Men det åbner også op for en diskussion om, hvilken rolle sensorteknologien kan og skal udfylde, når sensoren netop kun monitorerer og behandler borgerens specifikke øvelser på det redskab, sensorteknologien er designet til at kunne monitorere. Skal sensordata kunne indgå i en større helhed i et større system, hvor de kan sættes i sammenhæng med de resterende genoptrænende aktiviteter og øvelser, som borgeren udfører? Vil dette kunne give større værdi for både fysioterapeut og borger, ved at de får et fuldstændigt billede af borgerens genoptræningsforløb, og om forløbet har den rette effekt? Da deltagerne i workshoppen hos Benefit diskuterede og behandlede spørgsmålet hvad er den gode træning s - oplevelse?, kom der flere ideer på bordet, som om handlede koncepter, hvor sensorteknologien i højere grad behandlede det samlede genoptræningsforløb. Et par eksempler på ideer fra workshoppen er bl.a.: -- Et logsystem, hvor alle aktiviteter, daglige gøremål og øvelser registreres og honoreres med point -- Tamagotchi-træning, hvor smerter og lidelser personliggøres via et digitalt væsen, som kan nurses og plejes ved forskellige øvelser -- On the road-øvelse: træning som kan udføres uden for hjemmet i bilen, på arbejdspladsen etc. -- At udførelsen af øvelser og aktiviteter frigiver point til spil -- En sammenhæng mellem Stabilizer-app en og andre trænings-apps -- En velvære-applikation med fokus på sammenhæng mellem livskvalitet, livstil, træning, velvære -- En måttesensor : monitorering af samtlige træningsøvelser Der var således et behov blandt deltagerne for et samlet overblik over effekten af alle udførte træningsaktiviteter og daglige aktiviteter og ikke kun de enkelte øvelser udført via et redskab. Brugerinddragelsen var således en øjenåbner i forhold til, hvilken rolle sensorteknologien og et givent træningsredskab kan udfylde. Sensorteknologi tilknyttet et træningsredskab har potentiale til at kunne indtænkes i en større sammenhæng og kontekst ud over det enkelte træningsredskab og tilhørende genoptræningsøvelser for at yde en fyldest g ørende støtte til kronikeren. 30 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 31\n17 Træningsredskaber og sensorteknologi Output af BDI-forløbet UC Lillebælt og Syddansk Universitet har arbejdet tæt sammen for at udvikle en sensorteknologi, som kan tilknyttes træningsredskaber til hjemmet. En trådløs sensor tilkobles et simpelt træningsredskab som eksempelvis trænings elastik eller en Stabilizer-pude. Sensorer registrerer trykket i puden og trækket i elastikken. Derved kan det udledes, om brugeren kan holde det rette tryk i puden eller det rette træk i elastikken under øvelserne, og derved om brugeren udfører øvelserne korrekt. Formålet med sensorteknologien er at gøre borgerens hjemmetræningsrutiner transparente for fysioterapeut og læger for herigennem bedre at kunne justere en borgers genoptræningsplan, at sikre sig at borgeren udfører øvelserne, og at borgeren udfører disse korrekt. Målet er at mindske snyd og sikre et hurtigere og bedre genoptræningsforløb for borgeren og fysioterapeuten. Sensorsystemet bestående af trådløs sensor og tilhørende applikation til smartphone eller PC er udviklet på et prototypeniveau. Via applikationen kan borgeren vælge forskellige øvelser og bliver under øvelserne verbalt og visuelt guidet igennem, om borgeren skal trække mere i elastikken eller presse mindre ned på puden. Brugerinddragelsesforløbet gav en indsigt i borgerens hverdag, borgerens hjemmetræningsrutiner, indsigt i hvordan sensorteknologien kan være både demotiverende og motiverende for borgerens hjemmetræning. Derudover gav brugerinddragelsen input til, hvordan Stabilizer-puden med sensorteknologi kan forbedres med henblik på at skabe et træningsredskab, som motiverer frem for demotiverer borgeren til hjemmetræning. Metode Workshoppen var centreret omkring personas for at skabe diskussion og indsigt i deltagernes egne erfaringer i forhold til, hvordan en hverdag med en kronisk lidelse kan se ud, hvilke udfordringer man kan stå overfor, og hvad der kan motivere én til at få udført sine øvelser. Prototyperne af sensorteknologien og applikationen til Stabilizer-puden blev testet af en fysioterapeut og borgere på klinikken og i hjemmet. Da deltagerne ikke havde erfaring med Stabilizer-puden, blev der sat fokus på at skabe et realistisk scenarium, hvor fysioterapeuten udarbejdede en træningsplan med en række øvelser, som ville være relevante for deltageren ift. dennes gener. Projektpartnere: Syddansk Universitet, Mærsk MC-Kinney Møller Instituttet og University College Lillebælt Som en supplerende overlevering af brugerindsigter og til inddragelse af indsigter i den efterfølgende udviklingsproces blev der udarbejdet en serie af indsigtskort. Formålet var, at projektpartnerne skulle have adgang til en overskuelig mænge af rå data i form af citater fra deltagere og stikord fra workshoppen. Deltagerne i BDI-forløbet var en fysioterapeut og syv kronikere. Deltagerne havde lidelser som ubalance i de dybere nakkemuskler, muskel/skeletlidelser som fibromyalgi og slidgigt, piskesmæld og diskusprolaps. 33\n18 DiaApp: Aktivering og motivering af unge med diabetes En diagnosticering af diabetes er starten på et livslangt forløb, hvor det er nødvendigt at tilegne sig ny viden, færdigheder og ikke mindst adfærd og vaner. Det er en svær overgang: listen over ting, man skal huske, er alenlang; der skal tages blodsukkermålinger, føres logbog, tages insulin og meget mere. Det er en stor mundfuld, uanset alder, men som ung betyder en diabetesdiagnose, at man skal tage nogle andre forholdsregler end resten af sin omgangskreds. DiaApp er et bud på et digitalt værktøj, der kan gøre livet som ung med diabetes lidt nemmere, og måske også en smule sjovere. Af: Yngve Gregoriussen, Knowledge Lab, Syddansk Universitet Nye diabetikere står med en lang række udfordringer, og perioden fra diagnosticering til man har lært at leve med og mestre de livstilsforandringer, der kræves, er lang og sej. Det kræver en masse ny viden, ændrede holdninger og adfærd. Det er vigtigt, at man kommer ind i nogle gode adfærdsmønstre så hurtigt som muligt. I skrivende stund bliver man hjulpet godt på vej af systemet, bliver af læger og sundhedspersonale klædt på med en masse information og gode råd i forløbet, og der er et væld af forskellige tilbud fra blandt andet Diabetesforeningen, hvor børn og forældre kan deltage. Nye værktøjer DiaApp er en prototypeapplikation udviklet og testet af Teknologisk Institut, i samarbejde med Odense Universitetshospital, Diabetesforeningen og Knowledge Lab ved SDU. Derudover har Kommunedata bistået med ekspertise i at få app en til at snakke sammen med det offentliges systemer, og firmaet CellPointMobile til server- og dataintegration. App en er designet med det formål at kunne tilbyde nogle flere spændende hjælpeværktøjer, der kan være med til at løse nogle af udfordringerne i hverdagen; huske blodsukkermålinger, blive bedre til at spise de rigtige ting etc. For når støvet efter en diagnosticering har lagt sig, og familien har fordøjet alt informationsmaterialet, er det vigtigste skridt at få opbygget faste rutiner og en fungerende hverdag. En digital platform Med afsæt i blandt andet gamification, altså anvendelse af spildesign, -mekanismer og -elementer i andre forbindelser end spil for at motivere, involvere og engagere, tilbyder DiaApp en platform med information, hjælpeværktøjer og spil, der er henvendt primært til de unge og de udfordringer, de står med. Målgruppen for projektet er unge i alderen år. Den gruppe er meget divergerende og fordrer derfor meget forskellige henvendelsesformer. Der er udviklet en række fællesværktøjer, som danner basis for platformen, og hvor det er muligt at ramme målgruppen bredt. Dette inkluderer blandt andet kalender og påmindelser, digital logning af måltider og nyttigt informationsmateriale, hvis man er i udlandet. Dette er dog bare en digitalisering af de værktøjer, gruppen i mange tilfælde allerede får tilbudt. Men digitaliseringen kan nu alligevel i sig selv være en fordel, da fx logning af madindtag er mindre opsigtsvækkede, hvis man sidder og gør det på sin mobil, end i en analog logbog. Hvordan ændrer vi adfærd? Inden gennemgangen af nogle af de andre features, DiaApp tilbyder, kan der med fordel tages et lidt dybere spadestik; navnlig i sammenhængen mellem viden, holdning og adfærd. Når der arbejdes med strategisk kommunikation, og med værkøjer som DiaApp, gøres det ud fra en overordnet tro på, at: -- bevidsthed og viden om et emne kan øges -- holdningsændringer og intention om adfærdsændringer er sværere at opnå -- adfærdsændringer er endnu vanskeligere at opnå, men ikke umuligt Det traditionelle udgangspunkt er at sammenkoble viden, holdning og adfærd på følgende måde: Her er der tale om det, der ofte kaldes det traditionelle indlæringshierarki. Det bygger på en antagelse om, at der er en kausal sammenhæng; kognitive ændringer 34 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 35\n19 Der er et utal af måder at forsøge at arbejde med adfærd og gamification på. Det er et felt i rivende udvikling, og det kan være en udfordring at finde hoved og hale i. I forhold til arbejdet med DiaApp, giver dette skema en udmærket oversigt: (viden) medfører affektive reaktioner (holdninger), der kan forårsage konnotative virkninger (adfærd). Langt det meste af det materiale og den kommunikation, som de unge bliver mødt med i sundhedsvæsnet, er konstrueret på denne måde. Denne form for materiale har sin berettigelse, men står også med en svær opgave, da denne tilgang kræver stor opmærksomhed og rationel tankevirksomhed. Det klassiske eksempel er kampagner omkring alkohol og fartgrænser, og selv om målgruppen er udstyret med viden om emnet, og endda langt hen af vejen er enige i budskabet (holdning), afholder det ikke fra at udvise en uønsket adfærd. Stadie Blive klar over rum for forbedring Tilskrive sig handling/effekt Forstå principperne bag Udfordring Ved ikke, at man gør noget forkert Forstår ikke, at værdien af ændret adfærd er forandringen værd Har ikke forudsætningerne for at forstå/udføre den ønskede adfærd Primær spilmekanik Adfærdsmåling spil: Måle aktiviteter, sammenligne med andre / normer, give et objektivt syn på egen adfærd i forhold til best practice Årsag-effektspil: Illustrere fordelen, bryde det overordnede mål ned i små overkommelige delmål Læringsspil: Demonstrere adfærd, og sætte det i et positivt feedbackloop Gå efter bolden! Det er her, tilgangen med gamification har noget spændende at tilbyde i forhold til mere traditionelt materiale for at låne en sportsmetafor, så har gamification mulighed for at gå direkte efter bolden. Modtageren/ brugeren kan prøve kræfter med den ønskede adfærd, enten i spil, der er designet omkring dette, eller ved at tilføje spilmekanikker/tankegangen til deres hverdag. Tilegne sig nye adfærdsmønstre Mestre og vedligeholde ny adfærd Er ikke komfortabel med den ønskede adfærd Forstår den ønskede adfærd, men det er ikke en naturlig del af hverdagen Færdighedtilegnelse: Tillad brugerne at øve den ønskede adfærd i et sjovt og sikkert miljø Adfærdsmålingspil: Måle aktiviteter og sammenligne kan være med til at sikre, at en ønsket adfærd bliver opretholdt over tid 36 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 37\n20 Udfordringer og indbyrdes konkurrence Det primære aspekt, der er fokuseret på med DiaApp, er muligheden for, at brugerne kan sende udfordringer til hinanden eller til venner og familie. Her er en af de gevinster, man kan hente på motivationsfronten. Ved at introducere spilmekanikker til brugerens hverdag, ved at tilføje et konkurrenceelement (ikke nødvendigvis i form af præmier, men indbyrdes konkurrence) skabes et kort feedbackloop, hvor man kan se, hvordan man klarer sig i forhold til de mål, man selv og de andre brugere har sat. Målet er, at der skal være en iboende motivation i opgaven, i DiaApp-tilfældet; det at forbedre sine vaner, for bedre at kunne klare udfordringen. Med intrinsic skal det forstås, at opgaven i sig selv er motiverende og ikke bare et nødvendigt onde for at nå et slutmål. Og det er her, at tanken om DiaApp som en digital platform, og ikke bare en digitaliseret folder, er vigtig. Ved at have en brugerbase, der konkurrerer mod hinanden, kan dele erfaringer og følge hinandens fremgang, er der mulighed for, at hverdagen med diabetes ikke bare bliver lidt nemmere og sjovere, men at brugerne også bliver bedre til at mestre de udfordringer, dagligdagen bringer. Et fundament, der kan bygges videre på DiaApp er ved publikationens udgivelse i beta version på Google Play-markedspladsen, og det er håbet, at platformen og de erfaringer, der er kommet ud af prototypeforløbet, videreføres og at udbuddet af paletten af tilbud udbygges, så det bliver muligt at tilbyde skræddersyet indhold, når personerne logger på med deres profil ud fra deres demografiske data. Det er ikke alle mine venner, der ved, at jeg har diabetes. Jo mere, jeg kan ordne på telefonen, jo bedre. Det ser ikke så unaturligt ud at have den fremme Amanda, 14 år En platform som denne giver mulighed for at bringe det mest relevante indhold til overfladen baseret på faktorer som alder, og hvor lang tid brugeren har levet med diabetes. Det kunne være sjovt at udfordre mine forældre eller mine søskende! Så skulle de også passe på på samme måde, som jeg gør det hele tiden Isabella, 15 år Metode DiaApp er blevet til i et iterativt udviklingsforløb, hvor brugerne har spillet en central rolle. Der er primært lavet fokusgrupper, hvor der ad fire omgange er blevet afholdt workshops/testdage, hvor både børn og forældre har været inddraget. Formålet med disse har været at få input til ønskede funktioner direkte fra brugerne, og feedback på produktets nuværende version. Deltagerne blev delt i mindre grupper og fik efter en dialogrunde hvor de blev præsenteret for projektet lov at rode med den nyeste version af app en. Igennem observationer og efterfølgende gruppeinterviews blev der opsamlet erfaringer med produktet, ris/ros og brugerne blev inddraget i en dialog om design af nye funktioner. 38 TEMA: Hvordan skaber man god velfærdsteknologi til hjemmet? 39\nVÆRD AT VIDE FORBYGGENDE SELVMONITORERING Faglige input produceret af og for partnerne i Lev Vel, delprojekt Forebyggende selvmonitorering Rapport fra workshop i Forebyggende Selvmonitorering spor 2: Fysisk\nKIH projektet et af 5 prioriterede projekter i regeringens telemedicinske handlingsplan (2012)\nDen telemedicinske handlingsplan KIH projektet et af 5 prioriterede projekter i regeringens telemedicinske handlingsplan (2012) Understøtte tværsektorielle behandlingsforløb Understøtte ptt s aktive inddragelse\nProjektevaluering. Caretech Innovation. Projekt Personlig Interaktiv Hjemmeside (C-58)\n1 Projektevaluering Caretech Innovation Projekt Personlig Interaktiv Hjemmeside (C-58) Deltagere/partnere: Capgemini Ortopædkirurgisk Afdeling E Caretech Innovation Dato: 3. oktober 2012 Version: c-58\nTværgående projekt Brugerdreveninnovation i udvikling af velfærdsteknologi til kronikere\nTværgående projekt Brugerdreveninnovation i udvikling af velfærdsteknologi til kronikere Jacob R. Jensen Johanne Mose Entwistle Formål / Målgruppe Formål At støtter de fire spydspidsprojekter med relevante\nORGANISATORISKE MULIGHEDER OG BEGRÆNSNINGER MED VELFÆRDSTEKNOLOGI IDAG\nS OCIAL I M PAC T 2 0 1 6 E S B J E RG ORGANISATORISKE MULIGHEDER OG BEGRÆNSNINGER MED VELFÆRDSTEKNOLOGI IDAG B I R T H E D I N E S E N, L E K T O R O G L E D E R A F L A B O R A T O R I E T F O R V E\nMin egraviditet. Brugernes erfaringer med OpenTele og fremtidsperspektiver for implementering og drift\nMin egraviditet Brugernes erfaringer med OpenTele og fremtidsperspektiver for implementering og drift National konference om telemedicin og telesundhed 5. februar 2015 i Aarhus Ved udviklingsjordemoder


Cyclo-ssage – Massagedækken til hest\nCyclo-ssage har 14 massage mototer, så i løbet af 15 minutter opvarmes hesten, så træningen er mere effektiv.\nBrug Cyclo-ssage efter træning for å restituere og fjerne den mælkesyre, der er opstået i musklerne.\nVelg mellom 9 ulike terapiprogramm lavet i samarbeid med veterinær. Bruges med stor fordel 1 time om dagen ved skade/ sygdom.\n14 massage motorer\n6 niveauer af intensitet\nTimer 15, 30, 45 og 60 minutter\nMaskin vask 40’C\nFordele ved at bruge Cyclo-ssage\nReducerer hævelse i ben, led og sener\nØger restitueringen efter hård træning.\nGod til ældre heste og i hård træning\nOpvarme hesten før træning\nStimulere lymfe systemet\nFjerne mælkesyre fra muskler\nForbedrer hestens bevægelser\n“Jeg bruger Cyclo-ssage massagedækken til mine konkurranceheste og har kun en positiv erfaring med det. Det er let at bruge og bør kun bruges i 15 minutter før riding. Resultatet er en hest, der er bedre forberedt til en mere effektiv træning. Heste er mere løsgjort og smidigere når jeg har brugt dækken inden riding. Jeg bruger det også på fridage som wellness, eller som rehabilitering.Det er også et uundværligt værktøj til stævner. “\nEnglish (English) Italiano (Italian) Deutsch (German)\nJeg er meget skeptisk af natur, men er blevet helst overbevist af Cyclo-ssage. Jeg er overrasket over de konsekvente resultater vi både har set og følt – det har givet resultater på alle de heste vi har brugt dækkenet på. Cyclo-ssage er et ideelt værktøj til at lindre stresset og belastningerne som militaryhestene udsættes for. Balance og symmetri er meget vigtig for mig og med målrettet behandling fra halsen til bagparten opfylder Cyclo-ssage mine krav!


Når du handler i webshoppen på www.Pejseringen, handler du med:\nPejseringen er en afdeling under Jensen Company, som har butikker i både Herning og Vejle.\nJulegaver byttes helt frem til 31. januar ved fremvisning af faktura.\nDu skal ikke være oprettet som bruger for at kunne handle på Pejseringen.dk\nBestilling af varer sker via vores webshop på www.Pejseringen.dk. Du vil automatisk modtage en ordrebekræftelse på bestillingen, som også fungerer som kvittering og faktura – og den er samtidig dit garantibevis.\nAlle priser på www.Pejseringen.dk er angivet i danske kroner og inkl. 25% moms.\nDe oplysninger, du indtaster i forbindelse med dit betalingskort, bliver krypteret (SSL), og det er således kun PBS, der har adgang til disse. Hverken vi eller andre har mulighed for at læse dine data.\nIngen gebyrer vil blive pålagt ved betaling på betalingskort\nNår du bestiller varer på www.Pejseringen.dk, bliver du bedt om at vælge, om du vil have varen leveret, eller du selv afhenter varen i en af vores fysiske butikker.\nVed afhentning sker det fra vores butik på adressen: Silkeborg 88, 7400 Herning. Eller: Ibæk Strandvej 10, 7100 Vejle. Vælger du afhentning i butik, vil du modtage mail eller sms, når varen er klar til afhentning.\nLeveringen sker normalt inden for 1-7 dage, hvis ikke andet er aftalt. Leveringstiden vil endvidere kunne forsinkes, hvis varen er udsolgt, ikke fremkommet eller er i restordre hos vores leverandører. Du vil modtage en e-mail eller opringning herom.\nHos Pejseringen benytter vi os af fri fragt, uanset hvilke og hvor mange varer du ønsker.\nDer er gratis fragt i HELE Danmark, dog ikke øerne Grønland og Færøerne, så dér gælder de pågældende priser for levering forsat.\nOrdrer, der modtages i weekenden og på helligdage, bliver behandlet førstkommende hverdag. Varer leveres kun på hverdage. I specielle tilfælde kan vi sende i weekenden mod et mindre gebyr.\nDer gives i henhold til købeloven en reklamationsret i 24 måneder på alle varer. Det betyder, at du kan få varen repareret hos os eller producenten, ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation.\nNår du ønsker at reklamere over et produkt, skal du reklamere til: Jensen Company Herning ApS, Silkeborgvej 88, 7400 Herning. Vi anbefaler, at du udfylder reklamationsskema for hurtigst mulig behandling.\nVi refunderer rimelige fragtomkostninger, som du måtte have i forbindelse med returneringen af varen, når reklamationen er berettiget. Vi anbefaler, at du kontakter os for billigste fragtløsning.\nVed køb på www.Pejseringen.dk har du altid 14 dages fortrydelsesret.\nUndtaget er varer, som er specialfremstillet.\nDu kan fortryde købet ved at nægte modtagelse af varen, ved at overdrage varen til postvæsenet eller ved at sende varen retur til: Jensen Company Herning ApS, Silkeborgvej 88, 7400 Herning.\nØnsker du at anvende fortrydelsesretten, skal du inden 14 dage fra modtagelse give os meddelelse om, at du ønsker at fortryde dit køb. Meddelelsen skal gives skriftligt på service@jensen-company.dk eller ved udfyldning af formularen her.\nVisse varer kan i kraft af deres art ikke returneres med normal post. Dette gælder for: Brændeovne og bestemt biopejse. Udgifterne for returnering forventes højst at beløbe sig til ca. kr.: 500. Kontakt os gerne for billigste returneringsløsning.\nManglende eller brudt original emballage kan muligvis udgøre en værdiforringelse, så for at være sikker på at kunne modtage alle pengene retur, anbefales det, at varen returneres i original emballage.\nLogstatistik bruges på Pejseringen.dk og betyder at et statistik-system indsamler informationer og kan give et statistisk billede af, hvor mange besøgende et website har haft, hvor de kommer fra og hvilke dele af websitet der besøges og forlades mm. Log-statistikken indsamler og opbevarer aldrig oplysninger som navn, adresse, telefon nr. e-mail – det er udelukkende anonyme data der indsamles. Oplysninger, som du opgiver for at foretage et køb, indsamles ikke.\nSom registreret hos Pejseringen, har du altid ret til at gøre indsigelse mod registreringen. Du har også ret til indsigt i hvilke oplysninger, der er registreret om dig. Disse rettigheder har du efter persondataloven og henvendelse i forbindelse hermed rettes til Pejseringen via e-mail: nethandel@jensen-company.dk.


Grønland er for lille til selvstændighed | Sermitsiaq.AG\nGrønland er for lille til selvstændighed\nGrønland kan aldrig blive en selvstændig nation, landet er ganske enkelt for lille rent befolkningsmæssigt, siger en økonomiprofessor fra England, som drager paralleller mellem Island og Grønland.\nSmå lande som Grønland og Island er alt for sårbare, og kan derfor ikke klare sig i en global økonomi, siger en økonomiprofessor fra Birkbeck Universitet i London. Foto: Leiff Josefsen.\nOnsdag, 26. august 2009 - 06:04\nSmå lande, som Grønland og Island, er alt for sårbare, og kan derfor ikke klare sig i en global økonomi. Det er økonomiprofessor Anne Sibert fra Birkbeck Universitet i London blevet overbevist om, efter hun har været vidne til Islands økonomiske kollaps. Faktisk har hun været vidne på nærmeste hold, da hun sidder som et eksternt medlem i den politiske komite for Islands Centralbank, skriver knr.gl.\nHun har for nylig udgivet en artikel på det samfundsvidenskabelige internetmagasin Voxeu, hvor hun argumenterer for, at Grønland, hvis det bliver selvstændigt, risikerer at kollapse ligesom Island. På spørgsmålet om Grønland er for lille til at være en selvstændig nation, er svaret klart:\n- Ja, Grønlands befolkning er cirka en femtedel af Islands, så det er ikke muligt at skaffe det antal mennesker og den ekspertise, der skal til for at køre de administrative enheder som en stat skal have, siger Anne Sibert, der peger på, at små nationer også er sårbare på en række andre områder.\n- Et af problemer er forsikring. Hvis et selvstændigt Grønland bliver ramt hårdt økonomisk, vil det ikke have beskyttelse fra et større land. Udgiften for at køre en stat er dyrere per person, jo færre mennesker der er. Desuden har små lande større udsving i både forbrug og produktion. Man er afhængig af få industrier, så hvis en af industrierne får problemer, rammer det landet hårdt. Og så er der et andet problem, og det er, at meget tyder på, at i små lande, og i små selvstyrende regioner, har personlige forbindelser meget indflydelse på det politiske system, og det kan føre til nepotisme og korruption, siger Anne Sibert.\nSå hvis hun skulle give et råd til Grønland, lyder det sådan her:\n- Grønland bør ikke blive en selvstændig nation, men bør blive sammen med Danmark, så der er noget beskyttelse, siger Anne Sibert.


Hvor afholdes din næste rockkoncert? – Illnath.dk\nOpslået på august 9, 2019 by lukas\nI Danmark er der mange gode og unikke muligheder for at tage til koncert. Det anbefales at følge nogle af disse, så man kan få en rigtig god oplevelse, som tilmed kan være for livet. Det gode ved Danmark er også, at det sommetider er meget billigt at tage til koncert, men man må også være forberedt på, at det til andre tider kan være lidt af en dyr fornøjelse. Det kommer naturligvis an på, hvor man tager hen, men også hvem det er, koncerten er med.\nTil mange koncerter kan man godt tage sine børn med, og hvis man i den forbindelse har brug for at købe noget til dem, kan man kigge forbi https://kidsbrandstore.dk/ for at shoppe.\nOnline er der rigtig gode muligheder for at finde en masse koncerter, der er værd at tage til, og når det kommer til at finde en god rockkoncert, så kan det kræve lidt forberedelse. Det gør dog ikke noget, for med god forberedelse investerer man i de muligheder, som man kan finde i fremtiden. Hvis man lægger et besøg forbi en effektiv søgemaskine, er det ikke svært at finde de mange koncerter, der er rundt omkring i landet, og det er jo bare rigtig dejligt.\nDe fleste mennesker har en favoritkunstner, når det kommer til rock, og det samme har du sikkert også. Det er godt at have sig for øje, hvem der er ens personlige favorit, når man skal ud og lede efter spændende koncertmuligheder i Danmark. Når man ved, hvad det er, man går efter, så er det også bare nemmere at finde det. Når alt kommer til alt, så handler det jo i høj grad om at finde den bedst mulige koncert, og nogle gange er det tilmed muligt at købe billet et helt år før.\nDet er også en god idé at følge med i både aviser og ugeblade. Disse annoncerer nemlig ofte med, hvornår der er koncerter i fremtiden, og jo før, man er med på den, jo bedre mulighed er der for, at man kan få fingrene i en billet. Der er nemlig nogle koncerter med udvalgte kunstnere, der er så eftertragtede, at det tilmed kan blive meget svært at få fat i en billet. Men hvis man er tidligt ude, er der gode muligheder, og det handler også om at sidde klar ved tasterne.\nNår man skal finde billetter til en god og vigtig koncert, så skal man være opmærksom på, hvornår billetsalget åbner. Så kan man nemlig sidde klar ved computeren og få fat i en billet, når tid er. Det er noget, man bliver rigtig glad for, og hvis man går på arbejde, kan man overveje at tage fri denne dag.


Økonomi | Cyberhus.dk\nForside » Brevkasse » Økonomi\nVi begyndte at planlægge og lægge møder med kilroy, og det hele tegnede godt.\nMen det var svært for mig at lægge det til side jeg skulle, da mit arbejde ikke kunne give mig de timer jeg havde håbet og regnet med.\nJeg boede da i en lille lejlighed med min kæreste, som jeg havde været sammen med i over 3 år. Jeg snakkede med min far om det, og tog til sidst ind og snakkede med banken om det.\nJeg fik bevilget en kassekredit på 30.000, da de kunne se jeg var økonomisk stabil.\nKassekreditten var en sikkerhed for hvis jeg ikke kunne få sparet nok op.\nJeg endte med at komme afsted i 3 mdr, som var de bedste i mit liv. Men efter 1 måned, ringede min kæreste til mig i Cambodja og sagde at han havde fundet en anden.\nJeg sad i saksen med en masse udgiter, da lejligheden stod i mit navn. Men jeg besluttede mig for ikke at lade det ødelægge min tur og og istedet brugte jeg af kassekreditten og tænkte at jeg måtte arbejde for at få den ned når jeg kom hjem.\nJeg sørgede for at holde øje med min konto løbende, så jeg havde til en måneds udgifter når jeg kom hjem.\nDa jeg så kom hjem blev der trukket en masse ting fra mit kort jeg ikke havde regnet med, da de var over en måned gamle.\nJeg havde ikke været klog nok til at regne ud at nogle ting var lang tid om at blive trukket.\nSå endte jeg med en konto i -30.000, og jeg manglede flere møbler i lejligheden, b.la. en seng og en sofa.\nJeg måtte så låne penge af min mormor og tigge mit arbejde om fuldtid.\nDe første to måneder sov jeg på en madras på gulvet til jeg fik råd til en seng. De næste mange måneder brugte jeg på at komme på fode igen, uden at det lykkedes mig at få kassekreditten ned. Af og til blev der også trukket en masse renter.\nNu er det næsten et år siden og jeg har kun fået min kassekredit ned med 2000, så den står i -28.000.\nJeg bliver jo nødt til at indrømme at jeg ikke har levet helt spartansk. Jeg har hverken levet af havregryn eller helt undværet nyt tøj.\nDet har jeg det dårligt med. Jeg har dog på ingen måde levet i sus og dus heller. Der har hverken været til cafebesøg eller bio ture.\nJeg har nu besluttet at flytte hen hos min far i Jylland, finde mig et job og starte studie i Århus.\nJeg håber at kunne finde mig et job hurtigst muligt omkring maj måned og få min kredit helt ned og samtidig spare op til indskud til en ny lejlighed.\nMen det nager mig hver dag, jeg har så dårlig samvittighed og sover dårligt om natten.\nJeg er for flov til at fortælle min familie og mine venner om det.\nJeg jeg ved at det er min egen skyld, og jeg er bange for at folk vil blive skuffet over mig.\nEr jeg urealistisk at tro at jeg kan komme på fode igen på den måde?\nDet lyder til at det sidste år for dig har været en blanding af gode oplevelser i udlandet og svære følelser i forhold til din eks-kæreste og økonomi. Jeg kan godt forstå at du har brug for at vende dine tanker med nogle andre og jeg vil forsøge det bedste jeg kan med at komme med mine tanker omkring det du skriver i dit brev.\nJeg kan godt forstå at det her med din økonomi fylder rigtig meget i dit liv. Selvom mange ofte siger at det jo bare er penge, så kan især manglende penge komme til at få en negativ betydning i ens hverdagsliv og det er bestemt ikke meningen. Lige pludselig kan man ikke tænke på andet og som du beskriver kan man blive helt flov over ikke at have styr på økonomien. Jeg synes det er flot at du har gjort så meget for at prøve at komme på fode igen, både ved at tænke over hvad du har brugt af penge og nu ved at flytte hjem til din far. Dine tanker omkring at være flov og at du føler at folk vil blive skuffet over dig er forståelige. Men det er faktisk lige præcis de følelser der kan gøre at man lige pludselig skammer sig så meget, at man slet ikke kan overskue at gøre noget ved problemet og så bliver minusset bare større og større for hver måned.\nDet handler derfor om at skubbe skammen lidt til side og begynde at snakke med nogle omkring det. Jeg tror på at du kan komme på fode igen økonomisk, men det kommer til at kræve en del, og det tror jeg bliver svært at klare alene. Jeg synes derfor at det er en god ide at du begynder at snakke med dine nærmeste om det, men også at du får din bank/rådgiver med indover, så de kan guide dig og lave et budget. Husk på at der er mange der har prøvet at have minus, så det er bestemt ikke første gang at en bank prøver det. Hvis du synes det er lidt for grænseoverskridende at skulle mødes ansigt til ansigt i første omgang, kan du overveje at opsøge en anonym gældsrådgivning. På fx Ung Økonomi kan du snakke med en anonym bankrådgiver om din økonomiske situation og han/hun kan hjælpe dig til at få et overblik over din økonomi eller guide dig til hvad du skal gøre, hvem du kan skrive til og hvad du skal sige til din bank.\nTil slut får jeg lyst til at nævne at jeg synes det er rigtig sejt at du har været ude at rejse og jeg er sikker på at det var en lærerig og spændende tur. Det er især sejt at du fortsatte din rejse, selvom du fik at vide at din kæreste havde fundet en anden. Jeg kunne forestille mig at du et øjeblik overvejede at tage hjem, men fandt ud af at det bedste ville være at fortsætte rejsen. Det kræver mod og styrke, og lige præcis de egenskaber skal du nu bruge til at få hjælp til at få plus på kontoen igen.\nJeg håber du finder modet til at åbne op, så du kan komme videre på en god måde.\nAf 20 år · 7 år 4 dage siden\nHjælp uden voksne.\nJeg er en pige på 15 år og føler virkelig ikke at jeg har det godt. Jeg er selvskadende, har problemer med alkohol, har meget lavt selvværd og har fået et ret usundt forhold til mad altså jeg spiser meget mindre end jeg plejer. Er bange for at jeg er ved at udvikle en...\nAf Julie 21 år · 5 måneder 3 uger siden