Geschiedenis en tour : på sporet af troen i Montmartre\nDe basiliek van de Sacré-Coeur de Montmartre\nEen heiligdom van Eucharistische aanbidding dag en nacht : kom lad os tilbede !\nEen kerk gewijd aan het heilig hart van Jezus\nHjemmeside | De basiliek van de Sacré-Coeur de Montmartre\nSacré-Coeur er på listen over Frankrigs mest besøgte attraktioner, men kirken er samtidig et pilgrimsmål. I mere end 125 år har der været uafbrudt bøn i kirken.\nMålet er den monumentalekirke Sacré-Coeur, men vi nærmer os langsomt. Første stop er Triumfbuens udsigtsplatform, som er et godt sted at danne sig et indtryk af det mest centrale af Paris. Oppe fra Triumfbuen kan man se, hvordan basilikaens markante, hvide marmorbygning hæver sig over byen og giver mindelser om Hagia Sophia i Istanbul. Kirken og dens enorme æggeformede kuppel er opført på det høje¬ste punkt i Paris, og er man ved at fare vild, et det nyttigt at vide, at kirken befinder sig mod nord.\nEn weekendtur til Paris er en overkommelig luksus med mulighed for at købe en fly¬rejse til spotpris, men når man har begrænset tid til rådighed i en by, som nærmest tigger om, at man bliver lidt længere, må man vælge sine mål med omhu. Og her er Sa¬cré-Coeur med Montmartre et oplagt sted at besøge, fordi attraktionerne nærmest møder den besøgende på stribe.\nMontmartre kommer af ordene Mont des Martyrs, som kan oversættes som martyrernes bjerg. Den historie kommer man tættere på ved Chapelle du Martyre.\nHar man ikke noget i mod at gå op ad bakke, kan man begynde vandringen mod Sacré-Coeur ved at stå af ved metroen Pigalle og besøge kirken, som er opført, hvor der tidligere lå et klosterkapel.\nDet var her, Paris’første biskop, Saint Denis, blev hals¬hugget i år 250 efter Kristus. I krypten til det oprindelige kapel aflagde Ignatius af Loyola i 1534 (1491-1556) sine løfter, som førte til oprettel-sen af den indflydelsesrige jesuitterorden.\nVil man skåne benene, kan man også vælge at tage metroen til Abbesses. Når man står af metroen, er man ved en af Montmartres attraktioner: sporene af art noveau.\nStationen med det grønne smedejern og de gule lamper et holdt i art noveau-stil og er en af de få metroer i byen i art noveau-stil. Lige ved stationen ligger en lille kirke, som også er berømt for art noveau-udsmykningen: Saint-Jean de Montmartre.\nFra Place des Abbesses begynder opstigningen til Sacré-Coeur, og man fyldes af indtryk. Der er lidt landsby over denne bydel.\nDet mærker man for eksempel hos boghandleren nær Place des Abbesses, hvor boghandlere taler indgående med stamkunderne.\nAt bydelen også tiltrækker turister i hobetal, minder de mange souvenirbutikker om, men der et til alt held mange små stræder, hvor man kan være på afstand af de anmassende souvenirboder og ivrige portrætmalere.\nVinter er lavsæson i Paris, men når man som Sacré-Coeur er en af Frankrigs mest besegte attraktioner, så findes der ikke noget som stille dage. Trængslen på vejen hen mod kirken er som Strø-get i København, når jule¬handlen topper. Kirken nærmest kalder på besøgende.\nFor at forstå lidt af historien bag det, som i dag et en malerisk turistattraktion og samtidig et mål for valfartende, skal man forestille sig et belejret Paris.\nAndreas Rude beskriver i bogen “Troen går til Paris” historien bag kirken.\nI december 1870, da Frankrig havde tabt krigen mod Prøjsen, svor den velhavende parisiske forretningsmand Legentil, at hvis Frankrig blev frelst, ville han sørge for, at det blev rejst en kirke til ære for Jesu hjerte.\nVisionen delte han med kunsthistorikeren Fleury, og de lavede en bevægelse, som gennem en national indsamling rejste 40 millioner franc til opførelsen af kirken, ligesom de fik den kirkelige øv-righed med på ideen.\nAt kirken skulle opføres på højen i Montmartre, knyttede an til stedets historie. Det var her på højen, gallernes druider samledes, og her, romerne havde bygget templer til Mars og Merkur, og også her, at Saint Denis og andre kristne martyrer var blevet slået ihjel. Tanken var, at kirken skulle kobles til den fjerne fortids aura og hellighed og kalde franskmændene tilbage til kirken.\nNår man træder ind i kirken, og den store dør lukker dagslyset ude, så er det som at komme til et andet Paris med en særlig fortættet stemning. Her er trængsel, men folk bevæger sig i stilhed rundt i kir-ken, og mange tender et lys.\nEn euro for et lille og fem euro for et stort lys, og afsæt¬ningen på lysene er enorm, så ved flere af altrene står der stabler af store bakker med lys. Sacré-Coeur er i særlig grad forbundet med bøn. Længe inden kirken bliv indviet i 1919, begyndte man her at bede alle døgnets timer, og der er nu blevet bedt i 127 år i kirken. Midt i kirken kan man tage plads og være med i bønnen ved det indviede nadverbrød i en såkaldt monstrans.\nMan kan også vælge at tage plads på en af bænkene og beundre den 475 kvadratmeter store byzantinske Kristusmosaik, hvor netop det hellige hjerte et fremhævet.\nJesu hjerte er et symbol på den guddommelige kærlighed, som ofrer sig for menneskenes frelse. Året rundt kommer der mennesker til kirken for at være med i bønnen, og de bruger opholdet i Sacré-Coeur som en retræte. Pilgrimme kan booke sig ind på gæstehuset Ephrem, hvor prisen for en overnatning i et af de 62 værelser nærmest er symbolsk.\nMan betaler mindre end 200 kroner for en overnatning, men man skal bestille plads på forhånd.\nNår man går rundt i kirken, møder man også de benediktinske nonner, som driver gæstehjemmet og organiserer den evige bøn.\nSøstrene har et lille kontor i kirken og står til rådighed for en samtale. Ved det lille kon¬tor kan man finde en folder, som fortaller om den uafbrudte bøns betydning. Bønnen i det parisiske vartegn er et signal om håb.\n“Når en besøgende ser kuplen på basilikaen, kan han sige: ‘Deroppe er Herren nær. Deroppe er der nogen som beder for mig,”’ hedder det blandt andet i folderen.\nMed den stukket i lommen blev målet nået, og en del af Paris kom tæt på.\nEn både blid og smuk omstilling til storbyens puls opnår man, hvis man tager de mange trin ned fra Montmartre og går gennem Square Willette med dens pompøse haveanlæg med faldende terrasser og betagende katte, som færdes med elegance her på kanten af martyrernes bjerg.\nElse Marie NYGAARD (22/02/2012)


Fotos: Salt og sjov i Det Døde Hav • Vilde Verden\nDet Døde Hav er unikt. Det er egentlig ikke et hav, men verdens lavest beliggende sø og det laveste punkt på jordens overflade. Saltindholdet er vildt højt – over 30 procent, og det betyder, at du kan ligge på vandet som på en luftmadras og bare flyde langsomt af sted.\nSøen, som deles af Jordan og Israel, er et magisk område med omkransende ‘bjerge’ – ja, sådan ser det ud, men netop på grund af søens lave beliggenhed er de høje bjerge en illusion. Det ér bare høje klipper. Farverne om morgenen og aftenen er tågede pastelfarver: Lyserøde, babyblå og lysende grønne. Hele landskabet har et magisk skær, og selve vandet har også magiske egenskaber.\nPå grund af den høje saltkoncentration og de mange mineraler er badeture i søen helende, blandt andet for folk med psoriasis, der i årevis har strømmet hertil for at lade sol og vand lindre deres gener.\nSe også min reportage fra Det Døde Hav på Jordans side: 10 år yngre på 30 minutter\nDu kan læse meget mere om Det Døde Hav og Israel på denne side:\nParga, græsk når det er bedst


Mindst fire dræbt i oversvømmelser i Italien\nAdskillige personer meldes savnet i Italien efter de voldsomme regnmængder og oversvømmelser. Mindt fire personer er dræbt.\nTirsdag D. 13. NOVEMBER 2012 KL. 19:33\nITALIEN: Mindst fire personer er dræbt i de voldsomme regnmængder og oversvømmelser i Italein, skriver euronews.com, der melder om, at adskillige personer stadig er meldt savnet. Oversvømmelserne, der har ramt det nordlige og centrale Italien, er gået hårdest ud over regionerne Toscana, Umbrien og Lazio.\nNæsten tre fjerdele af Venedig er ifølge euronews.com ramt af oversvømmelser, efter vandstanden nåede rekordhøjder. Butikker, boliger og andre bygninger i byen er blevet fyldt med vand – herunder Markuspladsen, hvorfra billeder tidligere tirsdag har vist, at folk bader midt på pladsen. Vandstanden i Venedig har ikke stået så højt siden 1872, hvor man begyndte at registrere vandstanden.


De første symptomer på kræft: hvordan man genkender onkologi i de tidlige stadier - Forebyggelse\nKræft er en ondartet tumor, der konstant vokser og som følge heraf først kan metastasere til nærliggende væv, organer og lymfeknuder og derefter gennem blodet til ethvert sted i kroppen.\nFør man overvejer alle symptomer på kræft, er der en lille detalje, som læserne kan forstå. Du skal forstå, at selv en kombination af tegn ikke nødvendigvis indikerer en ondartet kræft. Ofte er dette almindelige sygdomme, infektioner, betændelser, der kan manifestere sig på samme måde.\nKun kræft i organer i de indledende faser er bundet til et specifikt væv, senere efter udvikling i fase 4 begynder tumoren at sprede metastaser, der kan dække ethvert organ.\nFor at finde ud af, om du har kræft, skal du bestå en generel blodprøve, biokemi og tumormarkører. Og efter bekræftelse skal du forbinde yderligere diagnostiske metoder: MR, CT, ultralyd osv. Overvej alle almindelige kræft symptomer og hvordan man genkender kræft?\nUsædvanlige og mærkelige fødselsmærker\nForringet tilstand af negle og hår\nKnogler på knogler\nFravær og mindsket hukommelse\nHævelse i overkroppen\nHævelse af pungen og penis\nSådan identificeres tidlig onkologi?\nHvis du har vedvarende hovedpine uden åbenbar grund ét sted, kan det også indikere hjernekræft. Samtidig er det ikke værd at donere blod til tumormarkører, da tumoren ikke har et specifikt antigen, og det er bedre at straks gå til en MR.\nNormalt mærkelige modermærker, der er uregelmæssige i form, såvel som mærkelige alderspletter indikerer melanom eller hudkræft. Du kan først og fremmest gå til at donere blod til S-100 tumormarkøren.\nHvis du konstant har kulderystelser, feber uden yderligere grunde - snude og andre tegn, der indikerer forkølelse. Det er umuligt at sige, hvilken kræft dette tegn indikerer. Derfor skal du først og fremmest bestå en generel og biokemisk blodprøve. Temperaturen i kræft varer lang tid.\nAngiver normalt brystkræft hos kvinder. Ved palpering er det nødvendigt at bemærke nøjagtigt de hårde blodpropper inde i brystet. Samlet set kan brysterne udlede slimhindevæsker med en ubehagelig lugt. I dette tilfælde skal du straks gå til mammologen, som efter undersøgelse sender dig til onkologen til undersøgelse..\nNår tumoren udvikler sig aktivt, produceres en stor mængde antistoffer og affaldsprodukter i blodet, og alvorlig betændelse er mulig. Plus, selve neoplasmen forbruger meget energi og næringsstoffer til vækst. Derfor er negle og hår muligvis ikke nok. I dette tilfælde kan håret falde ud, deres farve bliver kedelig, og neglene bliver sprøde og konstant flager af..\nAngiver normalt kræft i livmoderen, æggestokkene. Derudover kan underlivet skade. I den intermenstruelle tid kan der være alvorlig blødning, og det sker også, at der er blod i urinen.\nBEMÆRK! For hurtigt at diagnosticere livmodercancer er du bare nødt til at besøge en gynækolog en gang om året, som vil være i stand til at genkende sygdommen i tide. Samtidig er en neoplasma meget tydelig synlig på livmoderhalsen.\nHvis besvimelse opstår uden nogen kendt grund. Så kan dette indikere hjernekræft. I dette tilfælde tages en klinisk og biokemisk blodprøve, og lægen ser allerede på testindikatorerne.\nHvis du har hårde klumper på dine ben, arme, lår eller skulder, kan dette indikere knoglekræft. Men du skal forstå, at de kan opstå som følge af blå mærker eller brud. Du skal straks se en læge og tage en røntgenstråle.\nAngiver, at en kræftformet tumor er begyndt at vokse alvorligt i hovedet. Dette skyldes, at tumoren bruger mange ressourcer til sin vækst..\nDette ledsages af alvorligt vægttab. Kan indikere både mave-tarm- og tyktarmskræft. På senere stadier kan det henvise til næsten enhver onkologi.\nHvis alt var fint med dig før, men her begyndte du pludselig konstant at svede, selv i et køligt rum, så kan dette indikere en krænkelse af nervesystemet. Henviser normalt til et antal maligne formationer i det neuroendokrine område.\nHvis du føler hedeture i dit ansigt og i hele din krop med forskellige intervaller, kan dette indikere kræft i det endokrine system..\nKan indikere både hjernekræft og nogle tumorer, der påvirker en kvindes hormoner.\nAngiver ondartede svulster i synsnerven. Men det kan skyldes alvorlig stress, fysisk chok eller eksterne faktorer. Også syn falder på grund af genetik. På baggrund af det generelle helbred forværres.\nKan indikere kræft i mave, bugspytkirtel eller tarm. I dette tilfælde svarer typen af smerte til gastritis eller et sår. I dette tilfælde er det bydende nødvendigt at gennemgå en fibrogastroduodenoskopi (FGDS) og gastrisk fluoroskopi. Ulempen ved denne gruppe af onkologi er, at de første tegn på kræft kun vises på trin 3.\nHer skal det bemærkes, at tilbagegangen er hurtig, og på trods af at personen ikke taber sig, ikke kost og ikke spiller sport. Det indikerer normalt kræft i tyktarmen, lille eller endetarm. Derudover kan der opstå en vanskelig afføring, en konstant følelse af, at tarmene er fulde.\nGul farve indikerer normalt abnormiteter i leveren og bugspytkirtlen. På samme tid, når farven ændres, kan farven på tungen sclera ændre sig og kløende hud kan forekomme. Jeg vil gerne tilføje, at dette også kan forekomme i sidste fase af næsten enhver kræft, når metastaser når leveren..\nTør hoste, slim senere vises. I starten kan hosten overhovedet være uden tegn. Derefter kan vejrtrækningsbesvær, luftmangel, åndenød forekomme. Angiver lungekræft, men mavekræft hoste kan også være til stede, men i sjældnere tilfælde.\nKan indikere kræft i svælget, halsen. I dette tilfælde kan tumoren vokse til en sådan størrelse, at en person så simpelthen ikke kan sluge såvel som ånde.\nNår mavesaft kommer ind i spiserøret på grund af en tumor. På samme tid føler personen konstant svær halsbrand. Kan indikere både mavekræft og kræft i tolvfingertarmen.\nI sig selv vises hævelsen hovedsageligt i ansigtet. Dette skyldes det faktum, at lymfeknuderne reagerer på tumoren. Det kan indikere kræft af noget, hvorfor det er bedre at straks konsultere en læge og tage blodprøver.\nKomprimering af lymfekar og kredsløbssystemet nær lungerne på grund af en voksende tumor fører til det faktum, at der opstår hævelser i ansigtet og i overkroppen. Forekommer på baggrund af hyppig rygning.\nTumoren har affaldsprodukter, der produceres intensivt i blodet, plus med vækst af kræft kan tumoren forstyrre organets normale funktion, hvilket forårsager stagnation af stoffer. Beruselse, hovedpine, utilpashed, konstant svaghed i onkologi opstår.\nAngiver tyktarmskræft. Det kan også være ledsaget af en vanskelig afføring, fordi kræften allerede er vokset kraftigt. Samtidig bliver afføringen mørkere på grund af blod. Et presserende behov for at konsultere en læge, da patienten senere på grund af tumoren slet ikke kan gå på toilettet. Blod vises som et resultat af vaskulær skade af en tumor som et resultat af voldelig vækst.\nEn generel lidelse i fordøjelsesprocessen kan indikere flere onkologiske zoner: fra mavekræft til tarmene.\nIkke altid ledsaget af smerte, normalt kan det allerede begynde i trin 1, 2 i prostatakræft. Det skyldes, at prostatakirtlen svulmer op og indsnævrer urinrøret. Så skal en mand gøre alt for at anstrenge sine mavemuskler for at gå "på en lille måde".\nI de senere stadier af kræft er vandladning muligvis slet ikke mulig, og læger placerer et kateter. Kræft translokerer de nerver, der er ansvarlige for mandlig libido, og manden begynder at have seksuelle problemer.\nHos mænd kan det være forbundet med prostatacarcinom, og i en kvindes krop udvikler kræft sig i livmoderen. Desuden begynder disse sygdomme på trin 3 at påvirke de nærmeste organer, nyrer, lever og blære, hvorfra der også kan være blod.\nTestikel- eller penis kræft. Men i den sidste fase af en prostatatumor kan disse symptomer også forekomme. Derudover er der hævelse i underekstremiteterne.\nDette indikerer ikke altid osteochondrose eller betændelse i rygsøjlen. Nogle gange kan det være kræft i ryghvirvlerne.\nDet ledsages af ømhed i brystet. Angiver nederlaget for brystkræftceller med metastaser. Derudover er det bedst at kontrollere brysterne selv for klumper, og hvis de er det, skal du straks konsultere en læge. Selve udledningen lugter dårligt.\nDe nøjagtige årsager til kræft er endnu ikke fastslået, men der er flere faktorer og antagelser.\nArbejde relateret til pesticider og kemi.\nIkke alle de ovennævnte symptomer på onkologi indikerer, at du har en ondartet tumor. Men hvis der er mindst 10 tegn på kræft, er det værd at bekymre sig. Men du skal forstå, at det kun er umuligt at identificere sygdommen ved interne symptomer, og det er værd at ty til anden forskning.\nSådan diagnosticeres kræft fuldstændigt?\nTag en blodprøve med en leukocytformel\nOnkologiske sygdomme hos kvinder fremstår lidt lysere i de indledende faser end hos mænd. Dette kan føre til abort under graviditeten..\nBlodpropper ved palpation af brystet.\nTegn på forestående sygdom kan forekomme sent på stadium 2.3 af kræft.\nHemangiom hos børn er den mest almindelige godartede tumor. Det er en dannelse af vaskulært væv, mere almindeligt hos piger. På trods af sin godartethed er hæmangiom i stand til intensiv (undertiden aggressiv) vækst, hvor der opstår skader på hud og organer (øjne, høreapparater osv.).


Ramada Solothurn Solothurn, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Ramada Solothurn\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Ramada Solothurn: Check ind :\nRamada Solothurn - Beskrivelse\nRamada Solothurn iLæs resten\nkategorien luksus har mange faciliteter såsom Restaurant, Roomservice, Bar, 24-timers reception, Tennisbane, Aviser, Ikke-ryger værelser, Forretningscenter, Vask, Morgenmad på værelset, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud, Fjernsyn, Aircondition.Hotellet ligger på SCHAENZLISTR. 5 i sydøst Solothurn kun 6 minutter til fods fra centrum.For de der flyver, befinder lufthavnen Belp sig 32 kilometer fra hotellet, hvilket svarer til omtrent 65 minutter i bil.Hotellet har hurtig internetadgang.Dette hotel hører med til hotelkæden Ramada Worlwide.Ekstra plus: terrasse.Slap af i hotellets sauna.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.\nRamada Solothurn type(r):\nRamada Solothurn faciliteter og service\nGodt beliggende mellem togstationen og smukke gamle by på bredden af floden. Bare en stol, der ikke skuffer og begrænset opbevaring af møbler. Det er meget meget lille for to voksne.\nHotellet er nyt og pænt indrettede, minimal og moderne. Der er også et fladskærms-tv på værelset. Hotellet er nyt og pænt indrettede, minimal og moderne. Hotellet er meget tæt på togstationen og til denLæs resten gamle by (ca. en 5 min gåtur i begge retninger). Badeværelset var en smule mindre, men stadig pæn. Hotellet er nyt og pænt indrettede, minimal og moderne. Badeværelset var en smule mindre, men stadig pæn. Definitely ville anbefale dette hotel.Skjul\nCheck priser og tilgængelighed for Ramada Solothurn: Check ind :


Typer af distributionskanaler: med eksempel og metoder | Krediblog\nUdgivet i oktober 1, 2021 af admin — Skriv en kommentar\niii. eksklusiv distribution er meget mere restriktiv. I dette tilfælde er der ofte kun et eksklusivt firma i et geografisk område. De største hovedforhandlere af motorkøretøjer kommer ind i denne kategori, men ud over salg tilbyder de service -, reparations-og garantifaciliteter. De får fordelen af eksklusivitet, som reducerer konkurrencen.\ndet er sandsynligt, at forholdet vil blive formaliseret med en juridisk kontrakt, herunder mål og forpligtelser for distributøren. Til gengæld for at fungere som den lokale distributør for Ford eller Rover, kunne distributøren modtage salgsfremmende hjælp.\ntyper af distributionskanaler – klassificeret i 3 forskellige Kategorier\ntyper af distributionskanaler – 2 primære primære kanaler: Direkte og indirekte kanaler\n1. Direkte kanal:\n2. Indirekte Kanal:\ntyper af distributionskanaler – 3 andre typer: Hybrid distributionssystem, grossist og fysisk Distribution\nType # 1. Hybrid Distributionssystem:\nType # 2. Grossist:\nType # 3. Fysisk Distribution:\nafhængigt af antallet af involverede mellemmænd kan distributionskanaler klassificeres som følger:\n(I) producent Priskunde:\nDette er også kendt som direkte indstilling, fordi ingen mellemmand er involveret. En producent kan sælge direkte gennem sine egne detailforretninger (f.eks. Bata), via post eller gennem dør-til-dør-salg. Dette er den enkleste og den korteste kanal. Det er hurtigt og økonomisk. Det gør det muligt for producenten at have direkte kontakt med kunderne og fuld kontrol over distributionen af sit produkt. Men en lille producent har sjældent råd til den investering og ekspertise, der kræves til direkte salg. Denne kanal er mere almindelig i distributionen af industrivarer som tunge maskiner, industrielle kemikalier osv.\ni denne kanal sælger producenten til store detailhandlere som afdelingsbutikker og kædebutikker, der igen sælger til forbrugeren. Denne kanal er meget populær i distributionen af varige forbrugsgoder såsom køleskabe, TV-apparater, vaskemaskiner, type forfattere, biler osv.\n(iii) producent Karrus grossist karrus detailhandler karrus kunde:\nDette er den traditionelle distributionskanal. Det bruges i vid udstrækning til distribution af forbrugerprodukter som dagligvarer, medicin, kosmetik osv. Det er meget velegnet til små producenter, hvis produktlinje er smal, og som kræver eksperttjenester og salgsfremmende støtte fra grossister. Men i denne kanal mister producenten direkte kontakt med sine kunder og kontrol over distributionen. I nogle tilfælde er en agent ansat i stedet for/ud over Grossisten. For eksempel udpeger møller i distributionen af klud generelt en eneste salgsagent/distributør ud over grossister og detailhandlere.\nde to primære kanaler, gennem hvilke distribution af produkter kan foretages:\n1. Direkte kanal\n2. Indirekte kanal\nHer sælger sælgeren af et produkt eller en tjeneste produkt direkte til kunden. Sælgeren kan opretholde sin egen salgsstyrke til at lukke handler med kunder eller sælge sine produkter eller tjenester via en e-handel hjemmeside. Direkte salg tilgang kræver leverandører til at tage på bekostning af ansættelse og uddannelse et salgsteam eller bygning og hosting en e-handel operation.\nsalg via direkte kanaler:\nDette er den ældste, kortere og den enkle distributionskanal. Producenten sælger produktet direkte uden involvering af nogen mellemmand. Salget kan ske dør til dør gennem sælger, butikker og direct mail.\nfordel ved at sælge via direkte kanaler:\ni. det er enkelt og hurtigt\nii. det er økonomisk\niii. producenten har fuld kontrol over distributionen\niv. det tilfredsstiller ønsket om at reducere afhængigheden af mellemmænd\nv. Det resulterer i kontantsalg\nulemper ved at sælge via direkte kanaler:\ni. manglende tilgængelighed af eksperttjenester fra middle man\nii. stor investering er påkrævet.\niii. uegnet til små producenter\niv. metoder til salg via direkte kanaler\nv. salg af varer gennem egne detailforretninger\nvi. salg af varer via posttjenester\nvii. salg af varer gennem kurertjenester\nviii. salg af varer mod ordrer modtaget via telefon, e-mail i tilfælde af telemarketing\nHer udøves salgsaktiviteterne for enkeltpersoner og organisationer af tredjeparter, kendt som formidlere. Eksempler på formidlere omfatter merværdiforhandlere, systemintegratorer, administrerede tjenesteudbydere, grossister, detailhandlere og distributører. Hver type formidler repræsenterer en kanal med sine egne forskellige egenskaber. En leverandør udvikler en kanalstrategi for at bestemme, hvilke typer formidlere der skal målrettes, og hvordan man optimerer partnerforhold for at øge salget og forbedre distributionen.\nsalg via indirekte kanal:\nifølge denne metode til indirekte salg overføres produktet til kunderne gennem formidlere, kendt som grossister, detailhandlere og agenter. Et firma kan designe et hvilket som helst antal kanaler. Kanaler klassificeres efter antallet af formidlere mellem producent og forbruger.\nde forskellige niveauer af distributionskanaler eller marketingkanaler/handelskanaler er angivet som under:\ni. et niveau nul kanal\nii. et niveau en kanal\niii. et niveau To kanal\niv. Et niveau tre kanal\nv. et niveau fire kanal\ni. Nulniveaukanaler – (producent-kunde):\nSom navnet antyder, har denne kanal ikke en mellemmand og bruges til direkte markedsføring. Dette er den enkleste og korteste kanal, hvor ingen mellemmænd er involveret, og producenterne sælger direkte deres produkter til forbrugerne. Det er en hurtig og økonomisk distributionskanal.\nunder det udfører producenten eller iværksætteren alle markedsføringsaktiviteterne selv og har fuld kontrol over distributionen. En producent kan sælge direkte til forbrugerne gennem dør-til-dør sælgere, direct mail eller gennem sine egne butikker. Store virksomheder vedtager denne kanal for at reducere distributionsomkostningerne og sælge industriprodukter af høj værdi. Små producenter og producenter af letfordærvelige varer sælger også direkte til lokale forbrugere.\nii. One Level Channel – (producent-forhandler-kunde):\ndenne distributionskanal involverer kun en mellemmand kaldet ‘forhandler’. Under det sælger producenten sit produkt til store detailhandlere, der køber varer i store mængder, og som igen sælger til de ultimative forbrugere. Denne kanal lindrer producenten fra byrden ved at sælge varerne selv og giver ham samtidig kontrol over distributionsprocessen. Dette er ofte velegnet til distribution af varige forbrugsgoder og produkter af høj værdi.\niii. to niveau kanal-(producent-grossist-forhandler-kunde):\nDette er den mest almindelige og traditionelle distributionskanal. Under det er to mellemmænd, nemlig grossister og detailhandlere, involveret. Her sælger producenten sit produkt til grossister, som igen sælger det til detailhandlere. Og detailhandlere sælger endelig produktet til de ultimative forbrugere.\ndenne kanal er velegnet til producenter med begrænset finansiering, smal produktlinje og som havde brug for eksperttjenester og salgsfremmende support fra grossister. Dette er mest velegnet til produkter med bredt spredt marked.\niv. kanal på tre niveauer – (producent-Agent-grossist-forhandler-kunde):\ndette er en meget lang distributionskanal, hvor tre mellemmænd er involveret, nemlig agent, grossist og detailhandler. Dette bruges, når producenten ønsker at blive fuldstændig lettet over distributionsproblemet og dermed overdrager hele sin produktion til salgsagenterne. Agenterne distribuerer produktet blandt nogle få grossister.\nhver grossist distribuerer produktet blandt en række detailhandlere, der endelig sælger det til de ultimative forbrugere. Denne kanal er velegnet til bredere distribution af forskellige industriprodukter.\nv. fire niveau kanal – (Producent-Distributør-Agent-grossist-forhandler-kunde):\ndette er den længste kanal, hvor varerne passerer gennem fire formidlere, før de når slutbrugeren. For det meste i tilfælde af afgrøde, grøntsager, hvede, frugt osv., denne kanal er mest populær, men med intervention fra centrale og statslige regeringer er nogle formidlere hugget af listen. Prisen på et produkt har tendens til at være ret høj i denne kanal.\nen virksomhed skal styre et hybriddistributionssystem for at undgå kaos og maksimere effektivitet, ansvar, forhold og kompensationer mellem forskellige kanalmedlemmer skal gøres klart.\net selskab modtager sit distributionssystem i arv. Virksomheden starter sin rejse med at betjene en bestemt type kunder. Virksomheden kan have målrettet store virksomheder i første omgang, så det oprettet et team af sælgere til at tjene og administrere disse store konti. Men snart fandt det ud af, at mindre virksomheder var interesserede i sit produkt.\ndet brugte også sin eksisterende salgsstyrke til at betjene disse små konti, men opdagede snart, at det ikke var økonomisk at betjene disse små konti med deres eksisterende salgsstyrke. Så virksomheden udpeger et team af telemarketers til at betjene disse små konti. Men sælgerne forblev ansvarlige for de mindre konti, der lå på deres område. de telemarketers blev også bedt om at beskæftige sig med rutinemæssige spørgsmål af de store konti til at frigøre nogle dyrebare tid af sælgere. Da markederne for produktet voksede, besluttede virksomheden at udpege uafhængige distributører til at lagre og sælge sine produkter. En separat gruppe marketingfolk tager sig af denne del af denne forretning.\nsnart var der forvirring i massevis. Ingen vidste, hvem han måtte sælge til, og hvem der var en andens kunde. De samme kunder blev anmodet om af forskellige medlemmer af forskellige kanaler med forskellige typer tilbud. Mere end en person krævede erstatning for et salg. Kunderne vidste ikke, hvem de skulle kontakte for specifikke forespørgsler eller problemer.\ndet er ikke, at virksomheden kunne have undgået dette kaos ved fortsat at sælge kun ved at ansætte korrekt salgsstyrke. Det ville være uoverkommeligt dyrt at betjene små konti ved hjælp af direkte salgsstyrke. Tilsvarende, hvis virksomheden var startet med uafhængige distributører, der betjener små konti, det ville have været nødt til at udpege sælgere til at betjene store konti, hvis sådanne muligheder kom deres vej. Uafhængige distributører kan ikke have tillid til at levere de tjenester, som store konti forventer.\nderfor, som kundens sæt af et selskab bliver mere forskelligartet, vil opretholdelse af en enkelt distributionskanal enten blive ineffektiv eller uøkonomisk. Tilføjelse af nye kanaler er afgørende, når kundernes krav bliver forskellige. Men processen kan udføres i en mere tankevækkende og bevidst mange, snarere end at være en knæ-jerk reaktion på voksende mangfoldighed blandt kunderne.\ntre spørgsmål er vigtige i denne opgave. Hvilken kanal skal tjene hvilke kunder? Hvilken kanal fungerer hvilke opgaver i salgsfunktionen, og for hvilke kunder? Hvilken kanal bliver kompenseret for hvilke kunder og for hvilke opgaver? Dette er vanskelige spørgsmål, og der vil ikke være nogen lige svar.\nmen det er vigtigt at stille disse spørgsmål, hver gang virksomheden beslutter at tilføje en anden kanal, fordi hver gang en kanal tilføjes, ændres de eksisterende relationer, ansvar og kompensationsstruktur blandt forskellige kanalmedlemmer.\nog virksomheden skal diskutere og rette de nye relationer, ansvar og kompensationsstrukturer så præcist som muligt. Kundernes reaktioner på disse nye relationer og ansvar er meget vigtige. Hvis en kunde er generet af den nye ordning, vil han sandsynligvis flytte sin virksomhed.\nAntag for eksempel, at telemarketers tilføjes som en ny kanal over den direkte salgsstyrke, som virksomheden tidligere har implementeret. Tidligere udførte salgsstyrken alle opgaverne 01 salgsfunktionen for de eksisterende konti, hvoraf de fleste var store, skønt virksomheden var begyndt at fokusere på at erhverve små konti. Salgsstyrken modtog hele provisionen fra disse konti.\nde nye ansvarsområder kan køre som følger. Telemarketers gøre alle opgaver af salgsfunktionen for de små konti, men hvis de føler, at et besøg af en sælger ville hjælpe dem clinch en lukrativ aftale, kan de bede sælgeren betjener de store konti i dette område til at hverve kontoen ved at gøre et besøg.\nsælgerne ville gøre de fleste af opgaverne i salgsfunktionen for de store konti, men telemarketers ville være forpligtet til at tage styre rutinemæssige forhold med dem under vejledning af de respektive sælgere. Kompensationsstruktur skal udformes på en måde, som sælger er glad for at forsegle en lille konto på anmodning af en telemarketer, fordi han får kompensation for opgaven med at besøge. på samme måde ville telemarketeren ikke have noget imod at dele en del af sin kommission, fordi han forstår, at hvis det ikke var for sælgerens hjælp, ville den mindre konto ikke være blevet konverteret. Tilsvarende sælger er tilfreds med at skille sig af med en del af hans provision fra de store konti, som han har mere tid til at forfølge nye konti og telemarketers har ikke noget imod nogle ekstra indkomst for at gøre et par ekstra opkald.\nde store konti er glade for, at der også er nogle mennesker i sælgerens firma udover deres sælger, der kan ordne små vanskeligheder, og de behøver ikke at være helt afhængige af ham eller vente på hans besøg for at få deres problemer løst. De små konti er glade, da deres indvendinger og forespørgsler er blevet personligt taget hånd om af en repræsentant for sælgerens firma.\nde nye ansvarsområder, relationer og kompensationsstrukturer ser måske ikke pæne ud, især hvis mange kanaler forsøger at betjene en stor pulje af forskellige kunder, men behøver ikke nødvendigvis at være så rodet som de fleste hybridkanaler er. Den væsentlige ide er at rejse disse hårde spørgsmål og besvare dem så firkantet som muligt.\nder kan stadig være forvirring og konflikter, og de skal konstant adresseres og afhjælpes. En virksomhed, der normalt kommer i problemer ved at skubbe de ubehagelige spørgsmål om ansvar, forhold og kompensationsstruktur under tæppet, og håber, at medlemmerne af forskellige kanaler automatisk vil sortere disse problemer indbyrdes med tiden af tin. De kan, men det vil ikke være i selskabets og dets kunders interesse. Hvem det kommer til at styre et hybriddistributionssystem det hjælper ikke med at være hensigtsmæssigt.\nen grossist er en organisation, der fungerer som mellemmand mellem producentforhandler for at lette overførslen af produkter eller udveksling af ejendomsret til disse produkter – en organisation, der sælger produkter til producenter eller institutioner, der videresælger produktet!\nen grossists funktioner er:\ni. Bulkbrydningsfunktion – dette består i at købe produkter i relativt stor mængde og sælge i mindre mængder.\nii. Bulk akkumulerende Junction-dette består i at købe små mængder af et deltagende produkt fra mange små producenter og derefter sælge den samlede store mængde.\niii. Selling Junction-dette består i at klassificere akkumulerede produkter med hensyn til kvalitetsstørrelse og derefter gruppere dem i overensstemmelse hermed.\niv. Assorting funktion – Dette består i at kombinere produkter købt fra flere producenter for at skabe sortiment.\nv. købsfunktion – dette er forbundet med at foretage et køb og dermed påvirke overførslen af ejerskab af varer.\nvi. Servicefunktion-dette består af aktiviteter, der øger effektiviteten og effektiviteten af udvekslingsprocessen. Reparationstjenester og administrationstjenester er eksempler på sådanne tjenester.\nvii. Kreditfunktion-den består i at yde kredit til et andet medlem af en distributionskanal.\nviii. risikotagende funktion-det betyder at påtage sig ansvaret .for tab, når fremtiden er usikker.\nfysisk distribution fokuserer på en effektiv varebevægelse fra producentens formidlere og forbrugeren. Kanal-og fysiske distributionsbeslutninger er indbyrdes forbundne, men kanalbeslutninger har tendens til at blive taget tidligere.\ni. formålet med fysisk distribution er at give formidlere og kunder de rigtige produkter, i de rigtige mængder, på de rigtige steder, på det rigtige tidspunkt.\nii. effektiv fysisk distribution sparer omkostninger og forbedrer kundeservice niveauer. Sambesparelser kan opnås ved at reducere lagerniveauet ved hjælp af billigere transportformer og fragt i bulk. Kundeserviceniveauer kan forbedres ved hurtig og pålidelig levering, med høj lagerbeholdning, så kunderne har et bredt udvalg, og chancen for lagerudgang reduceres, hurtig ordrebehandling og sikrer, at produkterne ankommer i de rigtige mængder og kvalitet.\niii. fysisk distributionsstyring vedrører balancen mellem omkostningsreduktion og opfyldelse af kundeservicekrav. Afvejninger er ofte nødvendige, for eksempel lav lagerbeholdning og langsomme, billigere transportmetoder reducerer omkostningerne, men sænker også kundeserviceniveauer og tilfredshed. Bestemmelse af denne balance er en vigtig markedsføringsbeslutning, da fysisk distribution kan være en kilde til konkurrencefordel.\niv. analyse af markedet med hensyn til kundeservicebehov og prisfølsomhed vil afsløre to segmenter.\nv. Det er vigtigt at definere målmarkedssegmentet og designe en passende marketingblanding. På industrielle markeder kan store virksomheder have deres egen servicefacilitet, mens mindre virksomheder kan kræve producent-eller distributørtjenester som en del af produktudbuddet og kan være villige til at betale en højere pris.\nvi. Lav service har brug for høj prisfølsomhed.\nvii. høje servicebehov, lav prisfølsomhed.\nviii. udover afvejninger mellem fysiske distributionsomkostninger og kundeserviceniveauer er der mulige konflikter mellem elementer i selve fysisk distribution. Lagerstyring kan favorisere lave lagre for at reducere omkostningerne, men hvis dette fører til lager, kan dette øge omkostningerne andre steder. Fragtstyring kan være nødt til at acceptere højere omkostninger som følge af hurtigere levering af fly.\nlavpriscontainere kan sænke emballageomkostningerne, men øge omkostningerne ved varer, der er beskadiget under transit. Denne kendsgerning og behovet for at koordinere ordrebehandling, lager og transportbeslutning betyder, at fysisk distribution skal styres som et system med ledelsen, der fører tilsyn med hele processen.\ndet er vigtigt, at en enkelt leder styrer den fysiske distribution af en virksomhed og bør forhindre ledere, der administrerer individuelle funktioner, som transport, i at maksimere deres ydeevne og forårsage skade på systemets samlede effektivitet og effektivitet. Fysisk distribution manager skal forene de konflikter, der er forbundet med systemet, så de samlede omkostninger minimeres, underlagt de krævede kundeserviceniveauer.\nelementer i det fysiske distributionssystem:\nformålet med det fysiske distributionssystem er at gøre produktet tilgængeligt for kunden. Infrastrukturfaciliteter som antal og placering af lagre, tilgængelighed af egnede transportformer og niveauet for varebeholdninger, der skal opretholdes forskellige steder, bestemmer det fysiske distributionssystems reaktionsevne.\n1. Kundeservice – hvilket niveau af kundeservice skal leveres?\n2. Ordrebehandling – hvordan skal ordrerne håndteres?\n3. Lagerstyring – hvor meget lager skal holdes?\n4. Opbevaring – hvor skal lagerbeholdningen være placeret? Hvor mange lagre skal bruges?\n5. Transportform-hvilke transportformer skal bruges til at overføre varer til tiden og uden skader?\n6. Materialehåndtering – Hvordan Håndteres Produkterne Under Transport?\nkundeservice er procentdelen af ordrer, der udfyldes i tide. Det er vigtigt at sætte standarder for kundeservice. En kundeservicestandard kan være, at 90% af ordrene leveres inden for 48 timer efter modtagelse og 10% leveres inden for 72 timer. Højere standarder betyder højere omkostninger, da lagerniveauerne skal være højere, eller der kan være behov for hurtigere transportmidler.\nden fysiske distributionsstyring skal være opmærksom på omkostningerne ved at opfylde forskellige kundeservicestandarder (80, 90, 100% af ordrer leveret inden for 48 timer) og ekstra kundetilfredshed, der skyldes at hæve standarderne.\ni. nogle kunders værdi konsistens i leveringstid snarere end hastighed (garanteret levering inden for 5 dage hver gang.\nii. kundeservicestandarder kan være den differentierende faktor mellem leverandører. De kan bruges som et centralt kundevalgskriterium.\nmetoder til forbedring af kundeservice:\n1. Forbedre produkttilgængelighed-højere lagerniveauer, forbedring af leveringsnøjagtigheden med hensyn til levering på det lovede tidspunkt og med hensyn til levering af det rigtige sortiment af produkter.\n2. Forbedre ordrecyklustiden-kortere tid mellem ordre og levering, forbedre sammenhængen mellem ordretid og leveringstid.\n3. Hæve informationsniveauer-forbedring af sælgernes oplysninger om lager, forbedring af informationsniveauer om ordrestatus, hurtighed i at underrette kunden om forestående forsinkelser.\n4. Øge fleksibiliteten-udvikling af beredskabsplaner for presserende ordrer, en struktur for at sikre hurtig reaktionstid på uforudsete problemer som produktretur.\nideen er at reducere tiden mellem forbrugeren afgiver en ordre og modtager varerne. En computerforbindelse mellem ordreafdeling og sælger er effektiv. Computere kan også kontrollere kundens kreditvurdering, og om varerne er på lager, udstede en ordre til lageret, fakturere kunden og opdatere lageroptegnelser.\nnogle grundlæggende spørgsmål kan afsløre områder til forbedring. Hvad sker der, når en salgsrepræsentant modtager en ordre? Hvad sker der, når det modtages i ordreafdelingen? Hvor lang tid tager det at kontrollere lagerbeholdningen? Hvad er metoderne til kontrol af beholdning? Afgrænsning af de trin, der vil blive fulgt i ovenstående situationer, afslører huller i processen for at opfylde en kundeordre. Kundeserviceniveauer kan forbedres ved at tilslutte disse huller.\nda lager repræsenterer omkostninger, søger økonomichefer aktieminimering. Men marketing ønsker store varebeholdninger for at forhindre lager ud. Balance skal findes, især da lageromkostningerne stiger med en stigende hastighed, da kundeservicestandarden nærmer sig 100%. At altid have på lager enhver tænkelig vare, som en kunde måtte bestille, ville normalt være uoverkommeligt dyrt for virksomheder, der markedsfører mange varer.\nen løsning er at adskille varer i dem, der er i høj efterspørgsel, og dem, der bevæger sig langsomt. En høj kundeservicestandard indstilles derefter for varer med høj efterspørgsel, men en meget lavere standard bruges til dem, der er mindre efterspurgte.\nto relaterede lagerbeslutninger er at vide, hvornår og hvor meget der skal bestilles, så lagrene genopfyldes. Medmindre lager ud tolereres, vil ordrepunktet være før opgørelsen når nul. Dette skyldes, at der er ledetid mellem bestilling og modtagelse af lager, og der bør ikke være lager, da virksomheden venter på, at de bestilte varer ankommer.\njo mere variabel leveringstid, jo større udsving i kundernes efterspørgsel i ledetiden og højere vil være det sikkerheds-eller bufferlager, som virksomheden skal beholde for at forhindre en lagerudgang. Mængden af sikkerhedsopgørelse for et produkt skal relateres til variabilitet i dets efterspørgsel. Højere variabiliteten i efterspørgslen fra en tidsperiode til en anden, jo højere bør være sikkerhedsopgørelsen for den pågældende vare.\nsmå, hyppige ordrer hæver omkostningerne til ordrebehandling, fordi flere ordrer skal placeres, men reducerer omkostningerne til lagerbeholdning, fordi der holdes mindre gennemsnitlige lagerbeholdninger. (Den gennemsnitlige beholdning i løbet af året er lig med halvdelen af ordrebeløbet. Når hyppigheden af ordrer øges, reduceres ordrebeløbet). Store sjældne omkostninger øger lageromkostningerne, men lavere forarbejdningsudgifter. Afvejningen er EOK (økonomisk ordremængde).\ndet involverer alle aktiviteter, der kræves i opbevaring af varer mellem det tidspunkt, de produceres, og det tidspunkt, de transporteres til kunden. Disse aktiviteter omfatter bryde bulk, gør produktsortiment til levering til kunder, opbevaring og lastning. Opbevaring lagre holde varer til moderat langs perioder.\ndistributionscentre fungerer som centrale steder for hurtig bevægelse af varer til detailbutikker. Detailhandelsorganisationer bruger regionale distributionscentre, hvor leverandører bringer produkter i bulk. Disse forsendelser er opdelt i laster, der derefter hurtigt transporteres til detailforretninger. Distributionscentre er normalt meget automatiserede. En computer læser ordrer og styrer gaffeltrucks, der samler varer og flytter dem til lastepladser.\nLagerstrategi involverer bestemmelse af placering og antal lagre, der skal bruges. På den ene ekstreme er et stort lager til at betjene hele markedet, på den anden ekstreme er en række mindre lagre, der er baseret i nærheden af de lokale markeder. Sidstnævnte mulighed forbedrer kundeservice, men prisen er højere. Det optimale antal og placering af lagre er en balance mellem kundeservice og omkostningsovervejelser.\nvalget af transportform afhænger af produkttype, leveringshastighed og det overførte volumen.\net firma kan bruge nogen eller en kombination af følgende midler til transport af deres varer:\n1. Rail-sikker effektiv til at transportere store voluminøse gods over store afstande, men der er mangel på fleksibilitet. Der er yderligere transport med lastbil til og fra et Jernbanedepot. For små mængder ville brugen af jernbane være uøkonomisk.\n2. Vej-er fleksibel på grund af direkte adgang til virksomheder og lagre. Lastbiler kan transportere varer fra leverandør til modtager uden losning undervejs.\n3. Luft-fordele er hastighed og langdistance kapaciteter. Det bruges til at transportere letfordærvelige og nødvarer. Det virker for at reducere lagerbeholdningen. Luftfragt forventes at vokse. Men det er dyrt, og der er behov for at transportere gods ad vej til og fra terminalerne.\n4. Vandtransport-er langsom, men billig. Det bruges til at transportere omfangsrige, lav værdi, ikke-letfordærvelige varer. Vejtransport af gods til og fra havne er nødvendig.\n5. Rørledning-er pålidelige midler til transport af væsker og gas. Det kræver lav vedligeholdelse. Byggeri er dyrt og tidskrævende.\nForrige indlæg: forståelse af Temperament: sensorisk følsomhed\nNæste indlæg: VAIL som intet på jorden.Larsen


Silkeborg IF - Sagt og skrevet om OB-kampen\nVelkommen til Silkeborg IF ›Nyheder ›Sagt og skrevet om OB-kampen\nSagt og skrevet om OB-kampen\nFør det går løs i Brøndby, runder vi her OB-kampen af med et lille nyhedsoverblik. Det blev der sagt og skrevet om 1-1 kampen på Mascot Park:\nSilkeborg IFs Youtube-kanal:\nSe blandt andet interviewet med Henrik `Tømrer´ Pedersen eller indslaget fra pauseunderholdningen. Klik her.\nSe videosammendraget fra kampen ved at klikke her.\nDagen derpå skinnede solen på OB’s Superligaspillere, da de restituerede efter den vigtige gevinst i Silkeborg. Glæden over det ene point var til at tage og føle på, men ingen lod sig forlede til at tro, at kampen for at komme fri af bunden er overstået.\n- I dag er det jo næsten med omvendt fortegn. Vi oplevede sidste gang, at vi i store dele af kampen havde svært ved at få vores spil til at køre. I dag har vi en langt større del af kampen. Og den oplevelse af begejstring over pointet i Odense, er vel også spejlvendt i dag, hvor vi får samme antal point, men er tydeligt mere skuffede, fordi vi spillede væsentligt bedre, forklarede Troels Bech.\nLæs hele artiklen her. Tipsbladet.dk:\nDet var tyskeren Marvin Pourié, der først tæmmede den flotte aflevering fra Daniel A. Pedersen, og efterfølgende sparkede bolden resolut ind bag den indskiftet tyske OB-målmand, Stefan Wessels. Faktisk er det første gang i Superligaens historie, at en tysker scorer et mål på en landsmand.


Purløg & Persille - Ammetøj, ventetøj og bæredygtigt tøj til kvinde: Ammekjoler - til en hver lejlighed.\nI sidste indlæg fortalte vi lidt om Ventekjoler - og hvor skønt det er at hoppe i en kjole nu hvor sommeren er over os. Til alle jer der har født jeres lille vidunder og nu skal amme hen over sommeren, har Purløg og persille og her et kæmpe stort udvalg af Ammekjoler.\nDet kan være ganske grænseoverskridende at skulle amme offentligt - og ofte er det svært at finde ud af hvordan man får lirket kjolen enten op eller ned - og moslet baby ind under, uden at sidde med barmen blottet.\nMed den helt rigtig ammekjole, undgår du helt disse bekymringer - se f.eks. denne ammekjole:\nElegant og flatterende ammekjole blød jersey fra Peaks of London. Vidunderlig at have på og vidunderlig at amme i. Vidunderlig både dag og til finere aftenbrug. Vidunderlig cremet nude :-)\nFantastisk kjole, der rent faktisk er en ammekjole, selvom ikke mange, vil tro det. Og jeg er sikker på, at mange vil blive overraskede, når de finder ud af det. Designet til at være flatterende for overarme og mave er det bestemt også en kjole, der vil vække lykke, når du er nybagt mor. Med lidt ekstra sus i skørtet, skal den nok få dig op på dupperne og give dig lyst til en sving om. På ryggen er der også en elegant lukning med knap i udskæringen.\nAmmekjolen her fra Peaks of London hedder Marilyn Dress. Den er i blødeste jersey, har 3/4 lange ærmer og ammehuller i selve kjolen. Kjolen har så to paneler ned foran brystet, næsten som et miniforklæde med brede bindebånd, du binder bag. Sørg for at trække panelerne helt ud til siden over brysterne, så de dækker for ammehullerne. Og træk let og elegant ind i panelerne, når du skal amme. En vidunderlig kjole både at have på og at se ud i.\nVi har et stort udvalg i ammekjoler - til en hver lejlighed...\nIndsendt af Ammetøj kl. 13.10\nEtiketter: ammekjole, ammekjoler, amning, festkjoler, kjoler, tøj


Når man anbringer et barn II. Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser - PDF\nDownload "Når man anbringer et barn II. Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser"\n1 Når man anbringer et barn II Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser\n3 Signe Hald Andersen og Peter Fallesen med bidrag af Mette Ejrnæs, Natalia Emanuel, Astrid Estrup Enemark, Bjarne Madsen og Christopher Wildeman Når man anbringer et barn II Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser Rockwool Fondens Forskningsenhed Syddansk Universitetsforlag\n4 Når man anbringer et barn II Årsager, effekter af anbringelsesforanstaltninger og konsekvenser Rockwool Fondens Forskningsenhed og Syddansk Universitetsforlag 2013 Tryk: Specialtrykkeriet Viborg Printed in Denmark 2013 ISBN Syddansk Universitetsforlag Campusvej Odense M Tlf Omslagsfoto: POLFOTO, fotograf: Nima Stock Mekanisk, fotografisk, elektronisk eller anden mangfoldiggørelse af denne bog er kun tilladt med forlagets tilladelse eller ifølge overenskomst med Copy-Dan Ved indkøb af et større antal eksemplarer ydes en betydelig kvantumrabat. Kontakt forlaget for yderligere oplysninger 1. udgave, 1. oplag Udgivet med støtte fra ROCKWOOL FONDEN\n5 Indhold Forord 9 Indledning 13 Del I Udgifter og kumulativ risiko Kapitel 1 Af Signe Hald Andersen, Bjarne Madsen og Astrid E. Enemark Udgifter til anbringelser ændringer over tid? Indledning Ændringer i udgiftsniveauet Flere anbringelser eller andre typer børn? Andre typer eller dyrere anbringelser? Konklusion 28 Litteratur 29 Kapitel 2 Af Peter Fallesen, Natalia Emanuel og Christopher Wildeman Den kumulative risiko for anbringelse uden for hjemmet Indledning Metode Resultater Konklusion 39 Litteratur 41\n6 6 Indhold Del II Årsager til anbringelse Kapitel 3 Af Signe Hald Andersen Lav fødselsvægt blandt anbragte børn samvariation eller årsagssammenhæng? Indledning Anbringelser og lav fødselsvægt Data Resultater Konklusion 65 Litteratur 66 Kapitel 4 Af Christopher Wildeman og Signe Hald Andersen Når far kommer i fængsel Indledning Indespærring og anbringelser mekanismer Empirisk strategi Data Resultater Konklusion 94 Litteratur 96 Del III Effekter og konsekvenser Kapitel 5 Af Mette Ejrnæs og Signe Hald Andersen Plejefamilie eller institution? Når anbringelsesstedet gør en forskel Indledning Oplysningstiden Nutiden Eksisterende viden Empiriske analyser Resultater Konklusion 120 Litteratur 121 Kapitel 6 Af Signe Hald Andersen og Peter Fallesen Det bli r i familien slægtspleje og sammenbrud af anbringelser 123\n7 Indhold Indledning Hvad betyder en slægtsanbringelse? Data og metode Resultater Konklusion 141 Litteratur 142 Kapitel 7 Af Peter Fallesen Anbringelseslængde og livet efter anbringelse Indledning Baggrund Metode Resultater Konklusion 160 Litteratur 161 Appendiks 163 Kapitel 8 Af Peter Fallesen Anbringelser, far og arbejdsmarkedet Indledning Fædre er ikke ens Data Resultater Konklusion 184 Litteratur 185 Kapitel 9 Af Signe Hald Andersen og Peter Fallesen Sammenfatning Indledning Bogens indhold Opsummering, begrænsninger og de videre perspektiver 197 Forfatterportrætter 199 Litteratur fra Rockwool Fondens Forskningsenhed\n9 Forord Selvom samfundet i efterhånden talrige år har anvendt mange ressourcer til anbringelse af børn og unge uden for eget hjem, findes der kun en begrænset dokumentation af effekterne af disse interventioner, hvilket gælder både den internationale og den danske forskningslitteratur. Dette hul i vores viden om et væsentligt samfundsmæssigt emne sættes yderligere i relief af, at anbringelse uden for hjemmet er et af de mest radikale indgreb, man kan udsætte et barn eller et ungt menneske for. På denne baggrund er det vanskeligt at vurdere, om pengene er givet godt ud under en skyldig hensyntagen til de berørte mennesker, eller om de offentlige ressourcer kunne have været brugt mere hensigtsmæssigt på andre indsatsområder. Tilsvarende er vores kendskab til årsagssammenhængen mellem baggrundskarakteristika hos det enkelte barn og barnets risiko for at blive anbragt begrænset. Det hæmmer igen bestræbelserne på at gribe forebyggende ind på et tidligt tidspunkt i barnets liv for at sikre barnets livskvalitet her og nu og for at sikre dets muligheder for senere at realisere sig selv som individ og som samfundsborger. Rockwool Fondens Forskningsenhed udgav i 2010 bogen Når man anbringer et barn med den uddybende undertitel Baggrund, stabilitet i anbringelsen og det videre liv redigeret af Signe Hald Andersen. Med udgangspunkt i de omfattende danske registerdata forsøger denne nye bog nu at bringe os lidt videre i forståelsen af dette komplekse sagsområde ved bl.a. at tage spørgsmålet om effekter og årsagssammenhæng op til videre behandling. For det første er det ambitionen at afdække betydningen af udvalgte baggrundskarakteristika hos barnet for risikoen for at blive anbragt i løbet af opvæksten. Konkret analyseres betydningen af lav fødselsvægt og af at have en far i fængsel, ligesom bogen undersøger den kumulative risiko for børn i forskellige etniske grupper for at blive anbragt uden for hjemmet.\n10 10 Forord For det andet håber vi at få mere viden om effekterne af anbringelse. Her fokuserer bogen på anbringelser i plejefamilier som et alternativ til en anbringelse på en institution: Hvad giver de bedste resultater i forhold til barnets videre liv? Det undersøges også, hvilken betydning varigheden af anbringelserne har for det tidlige voksenliv, samt om slægtsanbringelser mindsker risikoen for, at anbringelsen bringes til pludseligt ophør og afsluttes tidligere end planlagt. Endvidere søger bogen for det tredje at belyse et enkelt, men væsentligt aspekt af, hvad der sker med de familier, der berøres af en anbringelse: Hvilken betydning har det for faderens deltagelse på arbejdsmarkedet? Inden disse temaer bliver udfoldet, analyseres i et indledende kapitel de samfundsmæssige omkostninger af anbringelserne og udviklingen i disse. Det har selvsagt ikke været muligt inden for rammerne af dette forskningsprojekt at tage alle aspekter med ved denne vanskelige afdækning af effekter og kausale forhold ved anbringelse, og bogens sidste kapitel indkredser derfor samtidig med at det opsummerer forskernes resultater nogle af de relevante ubehandlede forskningstemaer. Arbejdet med at danne og analysere data samt formidle analyserne i denne bog er gennemført af seniorforsker Signe Hald Andersen og forsker Peter Fallesen fra Rockwool Fondens Forskningsenhed. De to forskere har ved flere af analyserne arbejdet sammen med en række danske og udenlandske forskere: Mette Ejrnæs fra Københavns Universitet, Natalia Emanuel fra Yale University, Bjarne Madsen og Astrid E. Enemark fra Center for Regional- og Turismeforskning og Christopher Wildeman fra Yale University. De pågældendes forskningskompetencer er nærmere beskrevet i en forfatteroversigt bagerst i bogen. Men kendetegnende er, at de alle tidligere har beskæftiget sig med komplicerede spørgsmål vedrørende sociale forhold samt med tunge dataanalyser. Foruden til de nævnte forskere vil jeg desuden rette en varm tak til den kreds af samarbejdspartnere i øvrigt, der har medvirket ved publiceringen. Ved udarbejdelsen af bogen har forskningsenheden nydt godt af kommentarer fra forskellige eksperter inden for de områder, analyserne beskæftiger sig med. Ph.d. Signe Frederiksen, SFI, har som en af de ganske få danske forskere selv arbejdet med kausale analyser af anbringelser af børn og unge og har på denne baggrund læst og kommenteret manuskriptet som referee. Tilsvarende har professor Mads Meier Jæger, Københavns Universitet og SFI, læst og kommenteret nogle af de forskningspapirer, som bogens analyser bygger på. Lektor ved Institut for Økonomi ved Aarhus Universitet Marianne Simonsen har givet indledende sparring på nogle af kapitlerne.\n11 Forord 11 I Forskningsenheden skylder jeg en tak til stud.scient.soc. Kira Solveig Larsen og stud.scient.soc. Martin Engvad Roed, der begge har ydet værdifuld forskningsassistance ved analysernes gennemførelse, mens forsker Rasmus Landersø har kommenteret nogle af de bagvedliggende forskningspapirer, der ligger til grund for analyserne i bogen her. Formidlingschef Bent Jensen har, foruden faglige kommentarer til manus, stået for kontakten til vores professionelle og tålmodige udgiver, Syddansk Universitetsforlag. Som Forskningsenhedens øvrige projekter er arbejdet her gennemført i fuldstændig videnskabelig uafhængighed også af Rockwool Fonden, der sædvanen tro har givet projektet ressourcemæssigt tilfredsstillende rammer. Forskergruppen og undertegnede skylder derfor Fondens direktør Elin Schmidt og Fondens bestyrelse med formand Tom Kähler en varm tak for et godt samarbejde! København, april 2013 Torben Tranæs\nPlejefamilie er bedre end institution i de mildere anbringelsessager\nNyt fra April 213 Plejefamilie er bedre end institution i de mildere anbringelsessager Børn, der anbringes i plejefamilier, klarer sig i gennemsnit bedre senere i livet end børn, der bliver anbragt på


CSR-indsatsen begynder allerede i skurvognen | BygTek.dk\nAjos' skurvogne har flere energibesparende elementer som standard, hvilket tæller positivt i kundernes CSR-regnskab. Der er bl.a. formonteret udvendige dele til varmepumper, som let kan aktiveres.\nSPONSORERET INDHOLD: Udlejningsvirksomheden Ajos a/s optimerer løbende sin flåde på ca. 1200 skurvogne, så CO2-aftrykket reduceres i hele deres levetid. Blandt andet er LED-belysning, ekstra isolering og bevægelsessensorer standard\nSom leverandør til den danske byggebranche tager Ajos et stort ansvar i forhold til at skabe bæredygtige løsninger. Udlejningsvirksomheden har en klar holdning til Corporate Social Responsibility (CSR) og arbejder aktivt med udfordringerne i overensstemmelse med internationalt anerkendte principper for samfundsansvar.\nAjos' udlejningsflåde på ca. 1200 skurvogne har flere energivenlige installationer som standard. Herunder LED-belysning og Pir-censorer, der er bevægelsescensorer, så lyset kun er tændt, når der er folk i skurvognene. Dertil kommer en isoleringsgrad, der med 100 mm i ydervægge, 120 mm i loftet og 140 mm i gulvet ligger væsentligt over lovkravet på 75 mm, som er formuleret i ’Bekendtgørelse om indretning af skure og lignende’.\n- Vores skurvogne leverer som standard mere, end lovgivningen kræver. Vi tilbyder også varmepumper, hvilket langt de fleste af vores kunder aktivt tilvælger. Med dem vil man som kunde opleve en energibesparelse, der virkelig batter, og som samlet vil understrege ens CSR-indsats, siger afdelingschef for Skure Johnny Bak Pedersen.\nCSR beskrives også som en virksomheds arbejde med at integrere miljømæssige hensyn i forretningsaktiviteterne. Aktiviteter, der skaber værdi for både virksomhed og samfund. Eksempelvis ved at samarbejde med leverandører om at forbedre miljømæssige forhold og udvikle nye produkter, der indeholder en miljømæssig dimension.\nForberedt til varmepumper\nAlle indervægge flytbare


Bogfunktionen eller Slægtsbogen i FTM - PDF\nDownload "Bogfunktionen eller Slægtsbogen i FTM"\n1 Bogfunktionen eller Slægtsbogen i FTM En blandt mange af Family Tree Maker s styrker er evnen til at præsentere data på mange forskellige måder, og i dette skrift vil bogfunktionen blive gennemgået. Funktionen har været til stede i Family Tree Maker siden version 5.0, og har undergået en del forbedringer siden da, men hovedprincipperne er de samme, som dengang. Her kan du indtaste titlen på din bog (den kan altid ændres på et senere tidspunkt, hvis dette ønskes), og du kan indtaste forfatterens navn typisk dit eget. Det indsættes på forsiden af slægtsbogen og kan også ændres, hvis du senere ønsker det. Når disse ting er indtastet, fremkommer dette skærmbillede: Når du klikker på bogikonet: på værktøjslinien (dette kræver at du i din værktøjslinie har installeret dette ikon se mere herom under Installation af Family Tree Maker), eller ved at klikke på Bøger i menulinien: Det er herfra, du styrer hele slægtsbogen. Det kan synes lidt småt, men når det skal være på så lille en plads, bliver det ikke større. Jeg har oven i købet kørt min skærmopløsning ned til det mindste, for at få det så stort som muligt. Du kan evt. zoome ind, så det bliver større. Herefter klikker du på Ny bog... og denne dialogboks fremkommer: I venstre halvdel af siden har du de Disponible afsnit, og i højre halvdel af siden, har du de afsnit, der på nuværende tidspunkt er valgt, og her er der kun en Forside til bogen. Family Tree Maker kalder det Indhold for: og så den titel, som du lige har givet din første bog. 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 1 af 9\n2 Du kan nu markere din Forside, og klikke på Egenskaber i midten, og så fremkommer dette skærmbillede: Hvis du ønsker at ændre dine marginer, går du til Filer, Udskriftsopsætning, og ændrer dem der. Hvis du vil indsætte et billede, går du til Billede i hovedmenuen, og vælger det fra den ønskede persons scrapbog. En god idé er, at du sætter et hak i Dette afsnit begynder på ulige sider, da det så altid starter på en højre side. Så klikker du OK, og kommer tilbage til det forrige skærmbillede. Det næste du kan gøre er, at klikke på knappen Rediger i midten af skærmbilledet: Du kan efterfølgende ændre billedets placering, ved at markere det, og flytte det rundt ved at du holder venstre musetast nede. Du kan også ændre størrelsen ved at højreklikke på billedet, og angive den størrelse, du ønsker. Eksperimenter lidt med det, til du får det resultat, du ønsker. Du har nu redigeret forsiden, som i øvrigt redigeres på samme måde, som alle andre tekstafsnit, der bliver anvendt i bogen. Du er nu klar til at tilføje flere afsnit til bogen. Alle afsnit vælges fra den venstre halvdel af dette skærmbillede (vist på side 1): Læg i øvrigt mærke til, at her kan du både flytte op & ned på de forskellige afsnit, når der er tilføjet flere afsnit. Når du har klikket på Rediger, ser du Forsiden, ganske som den vil blive udskrevet, med marginer og det hele. De rapporter, du har over den første inddelingsstreg, gælder for specifikke personer, og er alle FTM standardrapporter. Den person, rapporten vises for, er den person, markøren stod på, inden skiftede fra Familiesiden til bogen. 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 2 af 9\n3 Du kan ændre personen ved at klikke på ikonet længst til venstre i værktøjslinien Indeks over personer, vælge en ny person, og klikke OK. De udskrifter, der kan vælges imellem er vist nedenfor: Dette gælder dog ikke viftetræer, der altid tilpasses til én side, og så må du selv ind og passe så det til, så så meget som muligt medtages på én side. Men desværre kan der ikke viftetræer på mere end én side i bogen. Slægtskabsrapport for <person> Når man er i bogfunktionen, kan man ikke ændre layout for denne, så det anbefales at lave den udenfor bogen, og så gemme den som en rapport, der senere kan hentes ind i bogen. Familiegruppeside Anvender jeg aldrig i bogen, da jeg mener den er for pladskrævende i forhold til den information den giver. Noter for <person> Hvis der er en Note for personen, bliver den vist her, og den kan tilføjes til bogen, ved enten at dobbeltklikke eller markere den, og så klikke på Tilføj i midten. Når du vælger at lade Noten inkludere i bogen, får du at vide, at de ændringer der evt. laves til den, ikke reflekteres i den oprindelige Note. Så hvis du tilføjer eller retter i Noten i Bogen, skal du altså huske, at rettelserne ikke slår igennem i din oprindelige Note. Du kan altid flytte Noten op eller ned i indholdsfortegnelsen. Forfædretræ for <person> og andre træer Du kan tilføje træer til bogen & dermed indholdsfortegnelsen på samme måde som ovenfor og når det drejer sig om træer, ændrer FTM dem automatisk til Boglayout, så de spredes over flere sider med fortsættelseskasser, så du kan se på hvilke sider, de fortsætter. Genealogisk rapport Denne kan udskrives for både forfædre og efterkommere, og er nok den rapporttype, jeg altid har med i en bog, da den indeholder mange indstillingsmuligheder. Se mere om indstillingerne af denne rapport i skriftet om rapporter. Tidslinie Der kan tilføjes en tidslinie til bogen, og du bestemmer selv hvilke personer, der skal medtages i tidslinien, men du skal være opmærksom på, at tidslinien ikke automatisk opdateres med nye personer, når disse tilføjes, i modsætning til efterkommer- eller forfædre træer/rapporter. Personer i Tidslinien og alle de andre rapporter i denne sektion kommer med i Indekset over personer, som omtales nedenfor. De rapporter, du har mellem de næste inddelingsstreger er følgende: 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 3 af 9\n4 Du kan flytte Indholdsfortegnelsen længere ned i rækken af afsnit, men det vil nok være mest logisk, at den er først i bogen, som i andre bøger Du kan formatere teksten i indholdsfortegnelsen ganske som du ønsker det: Tekstafsnit Her kan tilføjes alle de tekstafsnit til bogen, som der ønskes, og du kan formatere og redigere dem på samme måde, som Forsiden blev formateret og redigeret. Du skal være opmærksom på, at de personnavne du indtaster i tekstafsnit ikke kommer med i Indekset omtalt nedenfor. Kalender Der kan tilføjes en kalender til din bog, og du bestemmer selv hvilke personer, der skal medtages i kalenderen, men du skal være opmærksom på, at kalenderen ikke automatisk opdateres med nye personer, når du tilføjer disse. Personer i kalenderen kommer med i Indekset, som omtales nedenfor. Egen rapport Du kan tilføje alle de egne rapporter, du ønsker, til bogen. Igen ganske som du kan redigere i andre Windows programmer. Indeks Indeks over personerne i bogen, kan kun placeres sidst i bogen, hvilket også er det mest naturlige. Indekset kan formateres til både 1, 2 eller 3 kolonner, samt flere andre ting: Alle personer i dine egne rapporter, kommer med i Indekset, som omtales nedenfor. Læs mere om disse rapporter i skriftet om Rapporter, der ligger på CDén. Indholdsfortegnelse Du kan kun tilføje én indholdsfortegnelse til bogen. Når denne er tilføjet til bogen, forsvinder muligheden ganske enkelt fra den viste liste. Grupperer du fornavne under hvert efternavn, skriver Indekset først efternavnet (skrifttypen 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 4 af 9\n5 er valgfri), og derefter fornavnene indrykket under dette efternavn. Når du vælger at vise indeks bogstaver, starter f.eks. alle efternavne med A, med bogstavet A i venstre side, og du bestemmer også her formateringen af dette. du selv, afhængig af de muligheder den pågældende skrifttype tillader. Det er altså ikke FTM, men Windows, der er begrænsningen, som i alle de andre udskrifter, du råder over. Det kan f.eks. se således ud: Pladsholder Er lavet for at du kan afsætte et antal sider efter eget valg til f.eks. at indsætte noget materiale i bogen, fra et andet program. Jeg må indrømme, at jeg aldrig har brugt den, men der skal nok være nogen, der ikke kan undvære den. Her ses begyndelsesbogstavet B (skrifttypen er valgfri), og efternavnene med B samlet, herefter vises fornavnene med henvisning til de sider, hvori de optræder i rapporterne. Under inddelingsstregen optræder de rapporter du evt. har lavet, og så har gemt under et selvvalgt navn. For mit vedkommende ser en del af de gemte rapporter således ud: Skærmbilledet for opsætning af skrifttyper i Indekset over personer ser således ud: Du kan også vælge at inkludere en eller flere af de gemte rapporter i slægtsbogen. Du kan vælge mellem alle de skrifttyper du har installeret på din Windows PC, og størrelser, stil, farve og justering bestemmer Indtil videre har vi kun valgt forsiden, så den næste, der kan vælges er f.eks. Indholdsfortegnelsen fra venstre side i dette afsnit: 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 5 af 9\n6 Du kan enten markere den, og klikke på Tilføj i midten, eller du kan dobbeltklikke på den. Uanset hvilken metode, du vælger, placeres Indholdsfortegnelsen i højre side, som er indholdet i denne bog. Du kan nu enten klikke på Egenskaber i midten, eller højreklikke og så klikke på Egenskaber for bogafsnit, hvorefter denne dialogboks kommer frem: Det næste jeg altid vælger til en bog, er et Tekstafsnit, så der f.eks. kan skrives et forord til bogen. Når du vælger dette, kommer følgende dialogboks frem: Hvis du ønsker det, kan du ændre teksten Indholdsfortegnelse, blot ved at skrive det, du ønsker. Da det er indholdsfortegnelsen, kan du ikke fjerne markeringen, at dette afsnit starter et kapitel. Jeg vil anbefale, at du ALTID sætter hak i Dette afsnit begynder på ulige sider, ganske som når du ser kapitler/afsnit i en bog, og ydermere fordi, du sikkert vil udskrive din bog på begge sider af papiret på et tidspunkt. Jeg sætter også hak i Inkluder sidehoved i dette afsnit. Her kan du f.eks. markere Forord og klikke på OK. I højre side står nu Forord, og du kan markere det, og klikke på Egenskaber i midten, eller højreklikke, og derefter klikke på Egenskaber for bogafsnit, på samme måde som i det foregående eksempel. Når jeg har rettet til, kunne dialogboksen se således ud: Herefter ser dialogboksen således ud: 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 6 af 9\n7 Du kan frit vælge de rapporter, træer og tekstafsnit, du ønsker skal medtages i bogen, og du kan flytte dem op og ned i indholdet, til du har den rækkefælge, der passer lige netop dig. Hvis ikke der er hakket af i alle bokse, så gør det. Bemærk, at jeg her har ændret teksten i Navn på: til Forord ved forfatteren. Teksten er helt valgfri. Højresiden indholdet af din bog ser nu således ud: Du vælger også selv den tekst, afsnittene skal have. Når du har valgt indholdet af bogen, har du lavet skelettet til din bog, og klikker du på Indholdsfortegnelse, gennemløber FTM alle dine afsnit, og beregner på hvilke sider, de forskellige afsnit starter. Under gennemløbet vil du se boks nogenlunde som nedenstående: Læg bl.a. mærke til de små symboler, der indikerer hvilken type af afsnit du har valgt. På samme måde, som hidtil, kan du vælge, og redigere træer/rapporter fra venstresiden, og til sidst ende op med en højreside som f.eks. nedenfor: Når den er færdig, vises indholdsfortegnelsen, som den ser ud lige netop nu: Hvis du højreklikker på Indholdsfortegnelsen, får du denne menu: Den er hentet fra en mine mange bøger. 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 7 af 9\n8 Først vælger du Titel & fodnote, og denne dialogboks fremkommer: Det er kun skrifttypen for Kapitel, der er relevant lige nu. Vælg den Font Størrelse& Stil, der passer dig bedst. Du kan altid rette den senere. Når du klikker OK, ser du Indholdsfortegnelsen, med dine valg. Er det ikke tilfredsstilende, kan du gentage det, til du har det resultat, der ønskes. Når du er færdig, klikker du på bogikonet: Sørg for, at der er sat mærke i Egen titel, ellers vil du se f.eks. ordet Indholdsfortegnelse 2 gange. Det gælder for øvrigt også for de fleste andre rapporter/træer! og denne dialogboks fremkommer: Derefter højreklikker du igen, og denne gang klikker du på Skrifttype for tekst, og denne dialogboks fremkommer: Her svarer du naturligvis Ja. Du vil møde en tilsvarende dialogboks andre steder i arbejdet med slægtsbogen, og husk på, at det jo kunne være, at du havde fået lavet noget, du ikke ønskede, og så svarer du naturligvis Nej. Du er nu tilbage til indholdet i bogen. 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 8 af 9\n9 Vi skal nu have defineret et sidehoved og en sidefod. For at gøre dette, går du til hovedmenuen Bøger, og vælger Bog sidehoved, sidefod, og så fremkommer denne dialogboks: Du kan også se, hvor mange sider din bog (cirka) vil være på. Du kan også bestemme, hvilket sidenummer, der skal være det første. Hvis du har en meget stor bog, kan det jo være, at den strækker sig over flere bind. Du kan også vælge, om du vil Bruge romertal i indholdsfortegnelsen og tidligere afsnit. Gør du det, vil det første afsnit efter indholdsfortegnelsen have sidenummer 1, ellers vil forsiden være sidenummer 1. Ude i højre side er der en lille nedpil, og klikkes der på den, ses de muligheder, der er for henholdsvis Sidehoved og Sidefod. Ovenfor ser du mine valg. De behøver ikke være de rigtige, men blot dem, jeg har valgt. Hvis du vil have en anden bogtitel, end den, du først valgte, kan du fra hovedmenuen Bøger vælge Egenskaber for bog, og denne dialogboks fremkommer: Valget er dit, men prøv selv de mange muligheder, og lav dinslægtsbog, så personlig, som muligt. Har du spørgsmål, eller forslag til forbedring af dette eller andre af de skrifter, der er udgivet om brugen af Family Tree Maker, så er du velkommen til at sende mig en på og jeg vil overveje at indføje dem i de fremtidige udgivelser. Her kan du rette titlen på din bog, som kan komme ud på hver side. 2. april 2005 Ole P. Bielefeldt 9 af 9


Plastic Change udbyder en række foredrag, hvor vi stiller skarpt på plastikforurening i havet og tager publikum med på en spændende og øjenåbnende rejse ud på verdens oceaner. Publikum vil gå fra foredragene med større viden om omfanget og konsekvenserne af plastikforurening og ikke mindst med handlemuligheder, der kan nedbringe plastikforbruget i deres egen hverdag. Se en detaljeret beskrivelse af vores foredrag nedenfor.\nEt foredrag om Plastic Change arbejde med plastikforurening.\nTænker du nogensinde over, hvad der sker med plastikposen, skruelåget, slikpapiret, lighteren og alt det andet affald, der ligger i vejkanten eller flyver rundt på en stormende dag? Og hvad med de bittesmå korn i en bodyscrub – er det bare sand og helt ufarligt? I vores basisforedrag ser vi nærmere på plastik, hvor meget plastik vi bruger, og hvad der sker, når vi spilder plastik, og den ender i havet. Foredraget rundes af med konkrete råd til, hvordan man som forbruger selv kan være med til at reducere sit plastikspild. Foredraget holdes af en medarbejder fra Plastic Change kommunikationsafdeling og krydres med personlige historier fra havet.\nPris: kontakt os og hør nærmere.\nBlended - Et interaktivt foredrag om plastikforureningen i verdenshavene\nVerden står i dag over for en af de største og måske mest oversete miljøkatastrofer, hvis omfang vi kun kender lidt til. Plastic Change har med Ekspedition Plastik besøgt to af verdens fem store plastiksupper og stiller i dette foredrag skarpt på, hvilke konsekvenser, plastik har for vores dyr, økosystemer og os selv. Vi ser nærmere på, hvordan vi løser problemet med plastik i havet og giver publikum chancen for både at se, høre og føle, hvordan vores produktion og brug af plastik har sat sit uigenkaldelige præg på vores natur og havmiljøet. Særligt ved dette foredrag er, at publikum bliver inviteret med ud at sejle gennem små filmklip, hvor vi følger forskeres arbejde ombord på ekspeditionsskibet. Foredraget holdes af en af Plastic Change biologer og egner sig til både virksomheder samt offentlige og private arrangementer.\nBlended - eksklusivt med Plastic Change stifter Henrik Beha Pedersen\nOplev foredraget ”Blended” krydret med personlige historier fra Plastic Changes stifter og direktør Henrik Beha Pedersen. Henrik stiftede organisationen i 2014 og har stået i spidsen for ekspeditionerne ud i plastiksupperne samtidig med, at organisationen har fundet sit fodfæste i Danmark. Publikum vil få rig mulighed til at stille spørgsmål, der strækker sig fra ”hvordan starter man en miljøorganisation” til ”hvordan løser vi som samfund problemet med plastikforurening”.\nVibeke Lei Kristensen, Hillerød forsyning, affaldsplanlægger:\n"Virkelig spændende og interessant foredrag, som sætter tankerne i gang. En rigtig øjenåbner. Der blev sat fokus på en problemstilling, som vi endnu ikke kender omfanget af, og bolden blev lagt op til at finde løsninger. Super engagerede og fagligt stærke foredragsholdere, der sætter fokus på sagen på en god og saglig måde."\nSkræddersyet foredrag til din event\nHar du et særligt arrangement og ønsker et foredrag vinklet på et bestemt fokusområde, så tøv ikke med at kontakte os. Det kan også være, du ønsker et længere oplæg, eller at vi deltager i en debat. Vi er altid åbne for en snak om mulighederne. Pris efter aftale.\nHar du brug for mere end et foredrag, tilbyder Plastic Change et dagskursus, hvor der er sat tid af til at dykke dybere ned i problematikken omkring plastikforurening af verdenshavene.\nHenvendelse til info@plasticchange.org\nPlastic Change forbeholder sig ret til at fastsætte en anden pris, i det tilfælde at der tages entré ved det pågældende arrangement.


Kristendommen ifølge Margrete Auken er tankevækkende | Kristeligt Dagblad\nBoganmeldelser 10.06.21 Kl. 20:45\nKristendommen ifølge Margrete Auken er tankevækkende\nPræst og politiker Margrete Auken har skrevet en tankevækkende bog til forlaget Eksistensens serie om kristendom og tro. Rigtigt skriver hun, at troen skal næres\nNår man læser Margrete Aukens (SF) velskrevne bidrag til forlaget Eksistensens serie om kristendom og tro, får man et indtryk af en tro, der udtrykker sig gennem relationerne. Troen er ikke ét rum og livet et andet rum. Det hænger sammen. Og derfor er troen også grænseoverskridende, som Auken skriver.\nDen er som ånden, der beskrives i sanserne, som er kroppens åndelighed: Den bringer os i kontakt med den anden og det andet. Ånden er vel egentlig relation: det, der bringer os i kontakt. Et menneske kaldes åndløs, hvis det ikke kan stå i forhold til andre eller andet. Ånd er at bringes ud over sig selv og at sættes i forhold.\nMargrete Auken har brug for troen, som hun skriver. Det er nødvendigt for hende, at troen næres, selvom hun godt ved, at den i sidste ende gives. Troen skal næres gennem bøn, særligt salmer, og arbejde med troen.\nI et kapitel beskriver hun Poul Henningsens sang ”I dit korte liv”, som ganske givet er elsket på grund af den smukke melodi af Kai Normann Andersen, men grundlæggende er en nihilistisk sang om den intethed, vi ifølge teksten alle er prisgivet. Sangen undsiger enhver længsel.\nAuken sætter den flot op mod Grundtvigs ”Der sad en fisker så tankefuld”, hvor længslen efter det himmelske gør det jordiske liv reelt. Det er, som hun siger, mindst lige så provokerende i dag, som dengang Grundtvig skrev det. Den himmelske længsel holder det jordiske fast, hvorimod manglen på det himmelske hos Henningsen kun ender i vitalisme og i sidste ende tomhed.\nDet er en tankevækkende bog, Margrete Auken har skrevet. Hun kommer naturligvis også ind på det politiske arbejde, som også fylder meget. Frygt for klimaforandringer og ødelæggelse af naturen. Det er næsten en religiøs indstilling til det politiske arbejde, når hun må erfare, at det, hun synes er indlysende, ikke er det for andre. Men også at den politiske debat hører til ”på torvet”.\nAuken knytter an til Aarhus-professor Regin Prenter (1907-1990), der i skriftet ”Kirken og Retten” (1944) skriver, at kirken skal nøjes med at forkynde Evangeliet. Og den sætning er sand, hvis Evangeliet kaster lys over alle menneskelige grundforhold, men ikke hvis man forstår sætningen som, at den skal holde sig til det religiøse sjælelivs område alene.\nAuken tolker det sådan, at forkyndelsen også indeholder en politisk magtkritik, hvilket luthersk set er korrekt. Men hvad betyder det? Betyder det, at Evangeliets forkyndelse skal vejlede os politisk, eller betyder det, at politikken skal vide, at den er ufuldkommen, og at skyld og ufuldkommenhed er en nødvendig del af at føre politik? Således at det politiske håndværk kommer til at være en tugtemester til Kristus? Vi skal vel gå fra gudstjenesten hver til sit og stole på Guds nåde. Vi skal vel ikke gå fra gudstjenesten med et politisk program.\nOg det er heller ikke det, Margrete Auken skriver, for hun skriver tydeligt, at det politiske skal afgøres i den folkelige og politiske debat. Men når den ”politiske magtkritik” ikke er defineret, står spørgsmålet tilbage. Også når det lyder, at vi som ”os kristne” har frihed til at møde hinanden med ”åbenhed, som medmennesker”.\nKristendom er, at der altid kan siges nyt. Vi tror på en Gud, der gør alting nyt. Auken har ret i, at Helvede er, at der ikke er noget at lytte efter, og intet nyt kan ske. Kristendom er grundlæggende et vedvarende og levende håb. Derfor rækker den også som ånden ud over vores egne grænser. I et meget smukt afsluttende kapitel kommer vi omkring disse ting og undervejs også tanker om Guds kvindelighed og gudstjenestens ordentlighed. Men altså også væsentligheden af at lade det jordiske liv svøbes ind i det himmelske liv. Det himmelske overskud.\nVi har brug for troen. Det er hele forudsætningen. Det er omdrejningspunktet. Det sætter mig til side og sætter mig ind i en helhed. Livet og troen er her levende beskrevet med personligt engagement. Margrete Auken kalder sig selv en af de mest konservative præster med et liv på den politiske venstrefløj. At det skal bemærkes siger også lidt om den politiske forståelse.\nMargrete Auken: Det himmelske overskud. 100 sider. 120 kroner. Eksistensen.\nMargrete Auken: ”Det er ikke nok at overleve, man skal også gerne leve”\n03.03.2021Mit forandrede liv


Grupperne består af 70 procent kvinder og 30 procent mænd.\nØkologisk Landsforening står i spidsen for en række ulandsprojekter, hvor primært Uganda og Tanzania bliver klogere på økologiske jordbundsmetoder, afsætning og politisk interessevaretagelse.\nDet startede for cirka ti år siden. En gruppe ildsjæle i Økologisk Landsforening interesserede sig meget for ulandsområdet og etablerede et ulandsudvalg, som fik til formål at hjælpe østafrikanske småbønder gennem projekter, blandt andet ved at lære dem om økologiske jordbundsmetoder.\nDet først projekt blev søgt hjem, et lille projekt i Uganda og siden har Økologisk Landsforening haft 3-5 projekter om året i Uganda, Tanzania og senest Bhutan i Himalaya, som ligger mellem Indien og Kina.\n- Det er fattige bønder som har 1-2 hektar jord. De dyrker bananer, kaffe, kakaobønder, majs, kål og sådan noget, men overskuddet mangler, hvilket kan være ret alvorligt, når de selv skal betale for skole, medicin og så videre. Derfor er vores opgave at give dem viden til, hvordan de kan få mere ud af jorden og dermed få et lille overskud, som kan gøre en kæmpe forskel for den enkelte familie, fortæller Per Rasmussen, som er international konsulent og projektleder for Økologisk Landsforening.\nEt forum for læring\nDe første projekter gik helt grundlæggende ud på at skabe et forum for læring og inspiration. At afrikanerne skulle samle sig, snakke sammen, lytte til hinanden, besøge hinanden og lære af hinanden.\n- Det dannede faktisk senere grundlag for det, vi kender som staldskoler herhjemme. Hele ideen bag de danske staldskoler kom faktisk på baggrund af tanker fra et projekt i Uganda, smiler Per Rasmussen.\nGrupperne består af 20-25 bønder, som mødes en gang om ugen på skift ved hinanden. Her er cirka 70 procent kvinder og 30 procent mænd.\nØkologisk Landsforening arbejder sammen med deres mangeårige samarbejdspartnere. De uddanner en bonde fra hver gruppe, som bliver en slags gruppeleder, der skal videreformidle sin viden.\nBlandt andet om økologiske jordbundsmetoder.\nI princippet kan bønderne sagtens købe både kunstgødning og sprøjtemidler, og det er der også mange der gør.\n- Problemet er bare, at her snakker vi virkelig om klimaforandringer, som betyder, at høsten kan slå fuldstændig fejl. Det betyder ikke alene, at familien ingen mad har og dermed heller ingen mulighed for at sælge noget. De har samtidig haft en stor udgift til gødning og sprøjtemidler, som kan betyde, at de er nødt til at forlade deres jord og flytte ind til byen, og det er ikke godt. Det er virkelig ikke godt, forklarer Per Rasmussen, som derfor ser store fordele i, at jorden dyrkes økologisk.\nGrupperne begynder også at kunne se forskel på sine egne marker og dem der dyrkes konventionelt.\n- Der er tydelig forskel. De, der bruger kunstgødning og sprøjtemidler, ødelægger jordens frugtbarhed og udbyttet falder, siger han.\nHver gang den enkelte gruppe mødes, starter de med en rundvisning hos den bonde, de er samlet ved. Herefter arbejder de nogle timer.\n- For en bonde kan det tage flere dage at høste bananer, men hvis alle i gruppen hjælper til, kan de gøre det på nogle timer, forklarer Per Rasmussen. Afslutningsvis samles gruppen, deler erfaringer og giver hinanden gode råd.\nBønderne har blandt andet oplevet stor succes med at så majs på kamme og hyppe jorden op. Under jorden lægges ikke bare majskernen, men også organisk materiale, som både skal fungere som næring til jorden og også kan suge fugt til sig, når regnen vælter ned.\n- Når endelig regnen kommer, kommer den ofte så hurtigt, at den tørre jord ikke kan suge og bønderne oplever, at regnen løber af, og planterne ikke får gavn af dem. Ved at grave organisk materiale ned under jordoverfladen, suger det regnen, så planten har større muligheder for at optage den, forklarer Per Rasmussen.\nAlt foregår med håndkraft.\nDe grupper, som har været med i flere år, har efterhånden lært, hvordan de dyrkningsmæssigt forbedrer deres muligheder for overskud på markerne. De har lært fordelene i mere end en afgrøde for at risikosprede, men også at specialisere sig, for eksempel i grøntsager.\n- Næste skridt for dem har været afsætning. De lærer helt grundlæggende om afsætning, at varerne skal have en god kvalitet og oplever nu selv, hvordan folk kommer på markederne for lige netop at købe deres tomater. De har ikke noget dissideret øko-mærke, men de kan gå sammen også søge om et specielt certifikat, forklarer Per Rasmussen og tilføjer, at det handler meget om, at folk hører om dem gennem andre.\nTillid og god dialog\nProjekterne har ført mere med sig, end en større viden og dermed mulighed for større overskud.\n- Da vi startede, var det meget autoritært, men de har virkelig skabt en tillid og en god dialog med hinanden. Vi har også grupper, hvor det er en kvinde, der er leder, og det fungerer rigtig godt. Mændene lytter og lærer. Det gør de alle sammen, de vil rigtigt, rigtig gerne og kan se fordelene i at stå sammen. Vi ser faktisk, at selvom vores enkelte projekt slutter, ja så bliver gruppen ved med at mødes. Bønderne får selvtillid og vokser med opgaven, forklarer Per Rasmussen.\nGår sammen og står stærkere\nMange grupperne har allerede set fordele i, at sammen står de stærkere.\n- Vi har en ren kvindegruppe, som har oprettet en låne-sparekasse. Her lægger de hvad der svarer til 15 kroner i hver om ugen, og så kan man låne penge heraf, for eksempel til hvis man vil have etableret vanding på sin mark. I stedet for at låne penge i banken til mellem 30 og 50 procent i rente, låner de af hinanden til 5 procent i rente, siger Per Rasmussen.\nDe går også sammen for at lave såsæd, for selvom de køber det ved certificerede forhandlere, risikerer de en spireprocent på kun 20-30, hvilket de kan gøre meget bedre selv.\nDe seneste projekter, Økologisk Landsforening har kørt i de områder, som har været med fra start, og efterhånden har godt styr på det dyrkningsmæssige og afsætningen, lærer nu om politisk interessevaretagelse. Hele andelstanken og det om at stå sammen for at stå stærkere.\nFor der sker ting, som vi langt fra kan forestille os. En høvding, som pludselig bestemmer sig for at sælge en bondes jord og her kommer der hverken kompensation eller erstatningsjord på tale, her har bonden mistet hele sit levegrundlag.\n- Det er på mange måder korrupt og det er folk i byerne som råber op. Der er meget at flytte med hensyn til uddannelse, infrastruktur og sundhed, og derfor lærer vi dem om fordele ved at gå sammen i en form for landboforening, forklarer Per Rasmussen.\nFast bevilling fra 2020\nDe projekter, Økologisk Landsforening får, er støttet af Danida. Lige nu søges et projekt ad gangen, men Økologisk Landsforening arbejder på at få en fast bevilling, som blandt andet vil frigøre dem for en lang række administrativt arbejde.\nDet vil, hvis den faste bevilling går igennem, betyde at foreningen fra næste år vil få en bevilling, som gælder for fire år ad gangen.\n- Det vil helt sikkert også give en større sikkerhed for os og vores samarbejdspartnere. Vi bliver i Uganda og Tanzania, fordi det giver mening. Her er 80 procent af befolkningen landmænd, og i Bhutan, som vil være verdens første økologiske land, fortæller Per Rasmussen.\nEn studietur til Afrika gav Bodil Pallesen en holdning til, hvordan nødhjælpsarbejde burde organiseres. Det første til stiftelsen af ADDA, som de sidste 25 år har sendt landbrugs-knowhow direkte fra Djursland til Asien.\nNord- og østjyde driver kalve-forretning i Nicaragua\nIgennem snart 10 år har Morten Nielsen og Ole Søndergaard opbygget et succesfuldt samarbejde om fælles opfedning af kalve til slagtning med et stort antal småbønder.