REJSEBESKRIVELSE ISLAND D. 27/4-10/6 2007\nTil alle der kunne have lyst til at tage udenlands og tage en praktik, kan jeg kun sige -\ngør det!! Jeg har haft en fantastisk oplevelse heroppe på Island, hvor jeg har taget min 6\nugers opvågningspraktik i forbindelse med min intensivuddannelse. Vi fik allerede i\nforbindelse med vores tilmelding til intensivstudiet tilbudt, at vi kunne tage vores\nopvågningspraktik i enten Sverige, Norge, Finland eller Island, og jeg var med det\nsamme sikker på, at jeg skulle benytte muligheden for at opleve Island.\nGennem Århus Amts Uddannelsesafdeling fik jeg oprettet kontakt til den almene opvågning på Hringbreut Hospital i Reykjavik, og arrangeret at jeg kunne komme herop i praktik. Universitetet i Reykjavik hjalp mig med at finde noget at bo i, så jeg skulle sådan set bare bestille flybilletter frem og tilbage. Da jeg ankom til Reykjavik fredag d. 27. april, blev jeg hentet af min praktikkoordinator på rutebilsstationen, hvor lufthavnsbussen stoppede. Hun tog mig med op på hospitalet, hvor jeg kort hilste på nogle af mine kommende kolleger på opvågningen. De startede med at invitere mig med til hospitalsfest om fredagen, så jeg tænkte, at her skulle jeg nok komme til at kunne lide at være. Derefter kørte hun mig hen til det sted, hvor jeg skulle bo kommende 6 uger - en lodseplads udefra og et rodet, møjbeskidt retrohjem holdt i gule, brune, orange og mosgrønne farver indefra! Ikke lige hvad jeg havde regnet med hjemmefra. Jeg blev taget imod af en gammel dame på 80 år, som viste sig, at være hende der ejede huset - guesthouset, som hun kaldte det. Jeg blev vist ind på mit værelse; et lille værelse på godt 7 kvm - på en god dag. Der var brunt hesien på væggene, en seng overtrukket med et brunternet sengetæppe, et mørkebrunt skrivebord, der hældte så meget nedad, at det var lige før, at man skulle have stopklods under computeren, for at den ikke skulle falde ud over kanten af bordet, røde tunge gardiner med sorte hjerter på, tre små lamper der var tapet op med gaffatape, et lille sengebord med en blondedug over og et stort træskab. Samtidig var gulvet belagt med et ca. 3 cm højt plystæppe, der så temmelig levende ud. Jeg var ikke just positivt overrasket over mit nye hjem. Hvem skulle tro, at jeg faktisk kom til at synes, det var ret hyggeligt at bo der! Jeg brugte den første weekend til at finde ud af, hvad det var for en by, jeg var kommet til. Hvordan jeg fandt ind til hospitalet, hvor jeg kunne købe ind henne, hvad der lå af ting og sager i det område, jeg skulle bo i, og se lidt af Reykjavik. Om mandagen startede jeg på arbejde. Jeg var ret spændt på, hvad patienterne ville sige til, at jeg ikke kunne snakke islandsk, men det gik faktisk rigtig fint. De fleste ville gerne snakke engelsk med mig, få var gode til dansk og enkelte kunne kun islandsk, men man når langt med fingersprog, og efterhånden lærte jeg at sige lidt på islandsk som f.eks: Har du ondt? Har du kvalme? Skal du kaste op? Du er nu kommet på opvågningen og vil du have noget at drikke? Jeg fik tildelt to vejledere på afdelingen. Én der talte dansk og én der talte engelsk. De var begge to utrolig søde, hjælpsomme og dygtige sygeplejersker. Hospitalet havde kun to opvågningsafdelinger. Én almen opvågning og én gynækologisk opvågning. Jeg arbejdede på den almene opvågning, som havde thoraxkirurgiske-, urologiske-, abdominalkirurgiske- og øjenkirurgiske patienter. Derudover havde de alle børneopvågningerne indenfor disse specialer. Det var derfor en meget blandet afdeling, og man stødte på mange forskellige patientkatagorier, hvilket var rigtig spændende og lærerigt, når man er vant til at være på en neurokirurgisk afdeling, hvor det er meget specialiceret. Jeg havde skrevet nogle mål ned for praktikken heroppe, og dem gennemgik jeg sammen med min praktikansvarlige. Vi planlagde sammen min praktik periode heroppe i forhold til arbejdstid, og hvilke ting jeg havde mulighed for at være med til i løbet af praktikken. Jeg arbejdede 40 timer om ugen heroppe, men da opvågningen havde lukket i alle weekender og hverdage, blev det kun til 32 timer i de fleste uger, da der var mange helligdage i maj måned. Derudover fik vi ordnet en hel masse papirnusseri. Man skal indregistreres på Universitetet i Reykjavik som udvekslingsstuderende, have et islandsk personnummer, have lavet et specielt person identifikationsskilt til hospitalet osv. I løbet af min praktik heroppe, var jeg med til at se en kæmpe hjerteoperation, se elektrochokbehandlinger, var to dage på intensiv og to dage på gynækologisk afdeling. Ellers arbejdede jeg alle dage i den almene opvågning, hvor jeg startede med at passe mange af de små korte opvågninger for at lære dokumentationskurven, rytmen på afdelingen, specialerne og de almene obsevationer at kende. Efter et par uger fik jeg lov til at passe nogle af de patienter, der havde været igennem større operationer. Det synes jeg var spændende, for de mindede lidt mere om de inensive patienter med dræn, infusionspumper og epidualkateter, og så var de lidt mere ustabile, hvilket gjorde det lidt mere udfordrende. Jeg tror i store træk, at opvågningssygeplejen heroppe minder meget om opvågningssygeplejen hjemme i Danmark. Sygeplejerskerne er rigtig gode til smertebehandling, og har ret frie tøjler til at give atropin, efedrin, morfin, ketogan, zofran og primperan. Patienterne bliver scopovervåget, indtil de er stabile i puls, boldtryk, saturation og er ordentligt vågne ovenpå operationen. Derudover observerer man forbindinger, dræn, blødninger, væskebalance, blodprøver, bevidsthedsniveau og enkelte mere specialespecifikke observationer. Sygeplejerskerne vurderer selv, om patienterne er klar til at blive udskrevet fra opvågningen, og derefter ringer de til deres stamafdeling, og så kommer der to sygeplejersker fra afdelingen og får rapport om patienten og tager patienten med tilbage. Man behandler patienterne med respekt og omsorgsfuldhed og er gode til at snakke med patienterne. Sygeplejerskerne kan og må mange ting heroppe (at blive sygeplejerske heroppe er en 4-årig universitetsuddannelse, hvilket de er meget stolte af). Man har meget af det lækre nye udstyr, og der er generelt gode forhold på afdelingerne. Et stort problem er dog, at der er kæmpe mangel på sygeplejersker på Island, og mange af sygeplejerskerne havde fået inddraget en uge af deres sommerferie, hvor de blev nødt til at arbejde, for at det hele kunne hænge sammen på trods af sommerferie nedlukning. I gennemsnit skulle alle sygeplejerskerne på intensiv og opvågningen arbejde 14 ekstra vagter sommerferien over for at få det hele til at hænge sammen! Der er ikke noget voldsomt hieraki heroppe, og det virker som om, der er et godt samarbejde mellem læger og sygeplejersker. En af de ting, jeg ikke synes, de var gode nok til heroppe var at dokumentere. Selvom nogle af patienterne var 24 timer på opvågningen, dokumenterede de kun på observationskurven. Der stod kun de hårde facts som, blodtryk, puls, temperatur, væskeindgift, væskeudgift, medicin, blodprøver, røntgenbilleder osv. Der stod ikke noget om, hvordan patienten havde det psykisk ovenpå en stor canceroperation, hvordan det så ud, det patienten producerede i drænet, om patienten havde været urolig og bevidsthedsløret og om der havde været nogle specielle problemstillinger. Derudover var hygiejnen meget kritisabel, hvilket overraskede mig meget. Næsten alle sygeplejersker havde neglelak på, lange negle, brugte ringe, ure og armbånd, havde ikke sat håret op og sprittede og vaskede hænderne utrolig sjældent. Der var ikke noget af apparaturet, der blev gjort rent mellem patienterne på opvågningen. Når en patient blev udskrevet, blev EKG-ledninger, blodtryksmanchet og saturationsmåler bare hængt tilbage igen og brugt til næste patient. Da jeg spurgte, om de ikke gjorde tingene rent mellem patienterne, sagde de, at de gjorde de kun hvis patienterne var urene! Man er åbentbart fuldstændig steril heroppe, når man er nyopereret! Generelt var det nogle rigtig søde og hyggelige sygeplejersker, jeg arbejdede sammen med heroppe. Der var kun 10 sygeplejersker og 4 assistenter på opvågningen, så det var en overskuelig flok at lære at kende. De var allesammen rigtig hjælpsomme, når det kom til at passe patienterne, få forklaret noget om operationer, medicin osv. Jeg snakkede dansk med to af sygeplejerskerne, norsk med en og engelsk med resten. Der var kun én, der hverken kunne snakke engelsk eller dansk, men hun gjorde en ihærdig indsats for at lære mig islandsk, og det havde vi meget sjov med. Når jeg fik rapport eller skulle give rapport, foregik det på engelsk, dansk eller "skandinavisk", som de kalder det, hvilket var en blanding mellem islandsk, dansk og svensk. De vil dog helst snakke islandsk hele tiden, og det kan være lidt frustrerende at sidde til frokost og morgenrapport,og ikke forstå et ord af, hvad der bliver sagt. Så hvis man skal være heroppe i længere tid, vil jeg helt klart anbefale at lære islandsk. Nå, det var lidt omkring at arbejde som sygeplejerske heroppe. Jeg havde jo heldigvis også en del fritid heroppe med weekender og helligdage. Jeg var så heldig, at jeg boede i samme hus som to svenske piger og en dansk pige. Vi lærte rimelig hurtigt hinanden at kende, og kom rigtig godt ud af det med hinanden. Vi tog på en del ture sammen bl.a. var vi på en tur ned langs sydkysten til Vig. På turen så vi to kæmpe store, flotte vandfald - Seljalandfoss og Skagafoss. Derudover så vi en gletsjer (Myrdalsjökull), hvor vi kunne komme helt op til kanten af isen, vulkanen Hekla, en sort lavastrand, nogle fantastiske klippeformationer ude i vandkanten og et museum omkring Islands historie. Det var en rigtig flot tur, og vi kørte langs vandet hele vejen, og på den anden side, havde vi de store snebeklædte bjerge. Vi tog også en tur ud på Vestmannaøerne. Det er nok et af de smukkeste steder, jeg har været i hele mit liv. Naturen er helt fantastisk, folk er utrolig søde og hjælpsomme, og der er en dejlig stilhed på hovedøen, som er den eneste af øerne, der er beboede. Vi var en weekend på Heimey (hovedøen), hvor vi besteg begge vulkaner på øen. Der er den smukkeste udsigt fra toppen af vulkanerne. Man kan se hele øen, mange af de smukke øer, der ligger rundt omkring og hele sydkysten af Island med vulkaner, gletsjere og bjerge med sne på toppen. Derudover var vi på en sejltur rundt om hovedøen og ud til nogle af de små øer. Vi var også ude at ride på islandske heste, hvilket man virkelig skal prøve, hvis man kommer til Island. Mine forældre var på besøg på en forlænget weekend heroppe, hvor vi lejede en bil og kørte lidt rundt på øen. Det koster ca. 500 kr. at leje en bil + benzin. Vi så bl.a. den gyldne cirkel, som de kalder det heroppe. Det er Thingvellir - det gamle alting, som nu er lavet om til nationalpark, Thingvallavatn - Islands største sø, der er virkelig smuk med helt turkist vand, Geysir - som er et område, hvor der er flere gejsere. Der er kun en, der stadig springer, men det gør den til gengæld også hvert 5. min., til stor glæde for alle turisterne, der står og kigger på og Gullfoss - et kæmpe stort vandfald, der er utrolig smukt. Derudover kørte vi til Snæfellsness ( et næs nord for Reykjavik). Der var en rigtig flot natur hele vejen rundt på næsset. Vi så bl.a. flotte strande, kæmpe bjerge, spændende klippeformationer, floder, vandfald, søer og Snæfellsjökull som er en stor kegleformet gjetsjer. På vej hjem kørte vi igennem Hvalfjordur, som er en lidt længere tur ind gennem fjorden, men det er hele turen hver. Det er fantastisk flot. Man kan også tage en tunnel og springe turen over på ca. 1 time, men det vil virkelig være synd. Vi var også i den blå lagune, og det skal man jo også prøve, hvis man har været på Island. Det er en ret speciel oplevelse. Havvandet kommer via sprækker i lavamassen i forbindelse med den hede undergrund, og har på den måde dannet en sø med helt turkisblåt, varmt vand. Det er en dejlig afslappende oplevelse, og man kan tage ansigstmaske på derude og føle sig ligt helseagtig. Den sidste tur vi var på heroppe var til Thorsmerk. En dal nede ved sydkysten, hvor tre gletsjere udmunder. Ellers er Reykjavik også en rigtig hyggelig by. Der er et lille strøg med mange lækre og dyre butikker. Derudover er der mange hyggelige caféer og lækre restauaranter. Noget af det man skal se i Reykjavik er Hallgrimskirken, Domkirken, Rådhuset, søen foran Rådhuset (Tjörnin), Perlan (en rigtig flot bygning, der er lavet ovenpå fem vandtanke) og div. museer alt efter interesse. Her kan man spise i restauranten i toppen af bygningen, komme ud på balkonen, hvor der er den flotteste udsigt udover hele Reykjavik og gå på Sagamuseet i bunden af bygningen. Derudover kan man gå nede langs vandet, hvilket er en rigtig flot tur. Der er bl.a. en meget flot skulptur, man kan se. Man kan også tage i zoologisk have og botanisk have, hvilket dog ikke er de store oplevelser. Det har helt sikkert været en oplevelse, jeg aldrig vil glemme. Jeg har fået en masse erfaringer med mig hjem fra praktikken heroppe. Nogle gode idéer til ting, vi kan forbedre hjemme i Danmark, men også bevidsthed om, at der er mange ting, vi er rigtig gode til. Det har været spændende at opleve et andet hospitalssystem, og da sygehusene ikke er så store heroppe, har de mange specialer på hver afdeling, og man når derfor at komme til at arbejde med mange patientkategorier. Derudover har det været fantastisk at få lov til at have god tid til at opleve Island, som er et utroligt smukt og spændende land. Jeg skal helt sikkert tilbage igen - nu skal jeg bare lige hjem og have varmen.!! TIPS, GODE RÅD OG PRAKTISKE INFORMATIONER\ntransport: Der findes kun busser heroppe, ingen tog eller metro. Busserne kører hvert 20. min fra kl. 7 til kl. 18 og hvert 30. min. fra 18 til kl. 24. Det koster 280 isk at komme med bussen, og man skal have lige penge, for de kan ikke give penge tilbage! Ellers kan man købe 14 dages eller månedskort på de fleste busstationer. Månedskort koster 5600 isk og 14-dages kort koster 3500 isk. Busserne kører nogenlunde præcist, men buschaufførerne kører som død og helvede. • Cykler: Der er begyndt at blive populært at cykle i Reykjavik, men der er ikke ret mange cykelstier endnu, og det er livsfarligt at cykle på vejene. Derudover blæser det næsten altid og det er meget bakket. Stort set alle har bil heroppe, og de fleste • Indkøbsmuligheder: Der er en del forskellige supermarkedskæder heroppe. Hagkaup er den dyreste og mest eksklusive, og har en del delikatesser. Derudover er der Netto som er meget almindeligt i pris, og ofte ret store butikker. Bonus er det billigste sted at handle (man kan kende det på den smilende gris). Ellers er der 1011 som er små dagligvarebutikker, som har åbent 24 timer i døgnet. • Prisniveau: Man skal generelt lægge ca. 33-50% oveni prisen på dagligvarer i forhold til danske varer. Kød er rigtig dyrt, specielt kyllingefiletter og hakket oksekød. Fire kyllingefiletter koster ca. 200 kr. og hakket oksekød koster ca. 80 kr. pr pakke. En købepizza koster omkring 120 kr og en flaske sprut omkring 400 kr. Derimod er det nemt nok at få frisk frugt og grønt heroppe til rimelige priser. • Vejret: Imens jeg var heroppe var det mellem 5 og 13 grader. Det blæser altid meget heroppe, så lad paraplyen blive hjemme, den er ikke til meget gavn. Det betyder meget at solen er fremme heroppe. Når den er fremme, kan det være rigtig dejligt heroppe, og man kan hurtigt blive solbrændt. Vejret skifter meget heroppe, og på få min. kan det skifte fra sol og blå himmel til helt sort himmel, stormvejr og regnvejr. Hvis man skal herop i maj-måned, er det en god ide, at medbringe varmt tøj, vanter, hue, vindtæt/regntæt jakke og bukser og gode vandresko. pools: Det er en islandsk tradition at gå i udendørs pools. De er varmet op til ca. 30 grader, og det er fantastisk at svømme rundt i det varme vand og nyde den friske luft. Derudover er der boblebade, rutchebaner og hotpots. Det koster ca. 350 isk. at komme ind. • Bolig: Det er ret svært at finde bolig heroppe. Universitetet hjalp heldigvis mig. Som udvekslingsstuderende bor man typisk i guesthouses, hvor man har sit eget værelse og deler køkken og bad. • Internet: Der er ikke så mange internetcaféer, men der er mange caféer, hvor man kan tage sin egen computer med og logge på deres trådløse internet. Det koster ikke noget. Man kan tjekke mail mod betaling på turist informationen. • Tidsforskel: De er to timer bagud om sommeren og én time om vinteren, da de • Billeje: Det koster ca. 500 kr. i døgnet + benzin at leje en bil. • Stik: De har kun to-bens stik deroppe, så hvis man skal have en computer med, og den har et jordstik, skal man huske at have en transformator med hjemmefra. vand: Varmt vand koster ingenting heroppe, men til gengæld stinker det af svovl (råddent æg), når man åbner for det varme vand. • Lufthavnsbus: De går hver halve til hele time. Man giver 1200 isk for en vej, og 2100 isk for en returbillet. Den stopper ved enkelte hoteller og har endestation ved BSI. • Taxfreeshop: Inden transportbåndet, hvor man får sin kuffert, er der en taxfreeshop, hvor man kan købe lidt forskellige ting som f.eks. sprut, øl, slik og makeup. hospitalet: Man kan købe kuponner på hospitalet (20 stk for 1100 isk). Dem kan man bruge i kantinen, hvor man kan få "dagens ret", "dagens vegetarret", salatbar og div. sandwiches. Maden er ok og salabaren er faktisk rigtig • Vand: Man kan fint drikke vandet fra hanen heroppe, som skulle være noget af det reneste i verden. Det smager rigtig godt. • Biografen: Der er mange biografer heroppe. Mange af filmene kommer før heroppe end hjemme i DK. Det koster ca. 900 isk at se en film. • Telekort: Man kan købe et atlaskort heroppe til 500,1000 og 2000 isk. For 1000 isk kan man ringe godt 5 timer hjem til Dk. Man skal ringe fra en telefonboks eller fra en islandsk telefon for at det kan betale sig, hvis man ringer fra en dansk mobiltelefon, koster det alm. takst fra Island til DK, og det er dyrt! • Postkort: Det koster 80 isk i frimærker, og tager ca. en uges tid at komme frem. • Kringlen: Et stort shoppingcenter, hvor der et et godt blandet udvalg af butikker. • Smaralind: Et nyere shoppingcenter med en del danske butikker. • Sol-timer: I maj-måned er der lyst indtil kl. 23.30 og bliver lyst igen allerede kl. 3. Det bliver aldrig rigtig mørkt kun tusmørke. Gå i byen: Der er rigtig mange hyggelige caféer med livemusik om aftenen. Derudover er der bl.a. Thorvaldsens café, som spiller god 60´er og 80´er musik. Der er fuld gang på dansegulvet. Hvis man er mere ti store diskoteker, er Nasa også et af de steder, hvor der er meget gang i den.\nRigtig god tur, hvis der er nogle, der kunne finde på at tage derop. Jeg er sikker på, at I\nvil få nogle helt fantastiske oplevelser med hjem.\nMette Berner, NIA 1 Århus Sygehus


En arbejdsløs journalist får nys om den svenske udenrigsministers eskapader; hvorfor det svenske socialdemokrati hyrer et rekrutteringsbureau for at finde en egnet kandidat til posten.\nDet lyder næsten som en røverhistorie, men historien får vinger. Bureauet finder en egnet kandidat; den meget uerfarne Jacob Weiss, der har gennemslagskraft som få.\nHan og journalisten bliver et makkerpar næsten uden sidestykke i en periode, indtil man finder ud af, at Weiss har en blakket fortid -, og at der er otte måneder, hvor man står uforstående ovefor Weiss´ metier. Hvad har han lavet i den periode?\nSpændingen stiger. Hvordan finder man ud af det?\nEr han i virkeligheden russisk spion?\nRygter, mistænkelige dødsfald og andet godt ryger ud gennem siderne.\nSom læser må vi sige, at vi får en spændingsroman ud over vanligt niveau, og det er meget, fordi den foregår i magtens korridorer. På en eller anden måde ved man, at kandestøberi og rænkesmedning er en del af det politiske liv. Men her får vi det udpenslet i romanform, der er så hårrejsende spændende, at man får åndenød og vedbliver med at have det i timer efter, at den sidste side er læst.\nSkjulte magtkampe i det internationale spil, kynisme og også samspillet mellem politikere og mediefolk får et ordentligt drag over nakken. Det er lige før, det er hverdagsrealisme, idet vi, traditionen tro er vi lige ved at sige, får indblik i nogle af hovedpersonernes private forhold og udfordringer.\nPå det seneste er der kommer mange bøger om det politiske spil, og dobbeltspil, og tredobbelte spill\nAlle har de kvaliteter.\nDen her har sublime kvaliteter som spændingsroman og som samfundsroman og politisk roman.


Husk ’Store frivilligdag’ på Klostermølle lørdag den 21. august\nSkrevet af: Henrik Lomholt\t 16. august 2021\nN&U's bestyrelse inviterer til en workshop, hvor du kan være med til at præge udviklingen af foreningen.\nLørdag den 21. august er bestyrelsen for Natur & Ungdom vært for en frivilligdag/workshop på Klostermølle – tilmelding og mere info her – og indbyder alle medlemmer og andre interesserede til at deltage i spændende netværk. Det officielle program begynder kl. 10, til de morgenfriske er der kaffe og morgenbrød fra kl. 9. Dagen rundes af med aftensmad, hygge og mulighed for overnatning.\nDeltagelse på frivilligdagen giver mulighed for at præge udviklingen af foreningen, byde ind med særlige interesser og kompetencer og ikke mindst møde medlemmer og andre frivillige, der brænder for arbejdet med natur og børn og familier.\nDagen er en opstart af interessegrupper, og man vil derefter arbejde videre i de enkelte netværk. Med dette initiativ håber bestyrelsen, at flere får lyst til at engagere sig aktivt i foreningens udvikling og dermed være med til at skabe endnu flere gode oplevelser i naturen for børn, unge og deres familier.\nEt onlinemøde i juni om de fire temaer blev fulgt op af en fin arbejdsdag på Klostermølle 4. juli. Nye og kendte ansigter mødtes og ordnede diverse praktiske ting i lejr- og naturskolen såsom at indrette et vådrum og at udføre reparationer på brændeskuret samt lejrskolens køkken.\nNu følger så frivilligdagen lørdag den 21. august. Vi ses!


Er det sådan mænd vil se ud i fremtiden? - Makeup - 2022\nEr det sådan mænd vil se ud i fremtiden?\nTidligere i år lærte vi noget, der blæste vores sind: I følge historiske lærde blev makeup ikke set på som en udnyttelse af piger, først i midten af 1800-tallet, hvor den engelske krone og kirke betragtes som kosmetik som vulgær og emasculerende. I tusinder af år var køn og makeup ikke sammenflettet. Det var først indtil for nylig, at tingene blev rodet sammen\nDisse vilkårlige kønsnormer er nøjagtigt, hvad Milk Makeup's nye kampagne Blur the Lines sigter mod. I et partnerskab med David Yi, skaberen af mænds skønhedswebsted Very Good Light, udfordrer Milk os til at stille spørgsmålstegn ved stereotype kønsudtryk. Som Yi fortalte Refinery29, В "Vi var nødt til at gennemføre en kønsfri kampagne, hvor vi kan sløre grænserne mellem seksualiteter, køn og vise, at makeup er for alle. Makeup er det køretøj, der er der for virkelig at gøre en forskel i nogens liv. Og det er også et af de eneste medier, der kan åbne denne verden og gøre den til et sikrere og mere positivt sted. Vi har brug for skønhed nu mere end nogensinde, og jeg håber, at Sløre linjer kan få folk til at stoppe med at tænke, meditere og elske oftere. Vores fremtid afhænger af det. "\nTil kampagnen producerede Milk og Yi videoen ovenfor, der indeholder mennesker med alle kønsidentiteter, der gynger minimalt med makeup og ser om deres oplevelser af køn og skønhed. "Maskulinitet og femininitet er de to kræfter, der udgør enhver individuel menneskelig oplevelse," forklarer en model. "Når du bryder uden for, hvad dit miljø har formet dig til at være, er der ingen grænser," siger en anden.\nSe den smukt udformede video, og klik derefter på flere af Milk Makeups inspirerende Blur the Lines-billeder nedenfor.\nBrugt på modellen: Milk Makeup Concealer in Fair, Hero Salve, Gel Brow, Blur Stick, Gold Liquid Strobe, Eye Pigment in Hotel Lobby, Oil Lip Stain in Tude, Lip + Cheek in Rally\nBrugt på modellen: Heltesalve, Concealer i solbrændt, Slørstift på læber og ansigt, Lip + Cheek i Rally på læber, Oil Lip Stain i Feelz\nBrugt på modellen: В Sunshine Skin Tint, Shadow Quad Day Goals, Blur Stick, Lip + Cheek in Quickie, Matte Bronzer, Gel Brow, Shadow Liner in Moonlighter and Working Girl, Hero Salve\nBrugt på modellen: В Concealer i dyb, slørestok, øjenvinyl i tunnel, flydende strobe i ultraviolet, hero salve\nBrugt på modellen: Concealer i fair, blå olie i moden, holografisk stick i Supernova, Eye Pigment in After Party, Lip + Cheek in Rally, slørestok\nHerefter tjek otte fantastiske skønhedstips, vi har hentet fra mænd.\nCopyright 2022 \_ Er det sådan mænd vil se ud i fremtiden?...


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Erhverv - Telenor lokker 3000 nye mobilkunder til i andet kvartal\nMed 1,7 millioner mobilkunder i andet kvartal har Telenor 29.000 flere kunder på mobilsiden end sidste år.\n20. juli 2021 kl. 07:33 Af Ritzau\nDet er lykkedes Danmarks næststørste teleselskab, Telenor, at trække lidt flere kunder til de seneste måneder. Samtidig er indtjeningen steget.\nDet oplyser Telenor Danmark i en pressemeddelelse i forbindelse med sit halvårsregnskab.\nMed en fremgang på 3000 kunder på mobilsiden i andet kvartal af 2021, der dækker over april, maj og juni, har Telenor nu 29.000 flere danske mobilkunder end sidste år.\nI alt har Telenor 1.683.000 mobilkunder i Danmark.\nDesuden har teleselskabet i kvartalet budt velkommen til 1000 nye bredbåndskunder.\nOmsætningen, der er indtægterne fra salget, er steget fra 899 millioner kroner i andet kvartal sidste år til 924 millioner kroner for samme periode i år.\nDriftsoverskuddet er vokset 18 procent til 261 millioner kroner sammenlignet med andet kvartal sidste år. Driftsoverskuddet dækker over de penge, der er tilbage fra salget, når udgifterne til eksempelvis varer og løn er trukket fra.\nDen højere indtjening skyldes ifølge Telenor fremgang i selskabets digitaliseringsstrategi samt den øgede omsætning.\n- Vi har haft et stærkt første halvår, hvor vi fastholder vores fokus på at bygge en sundere forretning, mens vi løfter indtjeningen med 18 procent, siger Lars Thomsen, administrerende direktør i Telenor Danmark, i en pressemeddelelse.\nDet seneste år har Telenor blandt andet haft fokus på udrulningen af nye teknologier, fortæller Lars Thomsen.\n- Sideløbende med at vi bygger 5G, så er vi gået på markedet med nogle efterspurgte sikkerhedsprodukter, der er blevet rigtig godt modtaget.\nTelenor Danmark er en del af Telenor-koncernen, som har aktiviteter i hele Norden og i Asien.\nI Danmark har selskabet cirka 1100 medarbejdere og 40 butikker fordelt over hele landet.\nEn menu lavet i samarbejde med det sydkoreanske boyband BTS har været en stor succes for McDonalds.\nForventning om større salg af coronavacciner får Pfizer til at løfte sine samlede salgsforventninger.\nSalget af Barbie vokser så meget, at legetøjsfirmaet bag den ikoniske dukke opjusterer salgsskøn for 2021.\nDen store elektronikgigant Apple har trodset modvind i sit tredje kvartal og leveret bedre end ventet.\nMicrosofts omsætning i regnskabsårets sidste kvartal var stærkere end forventet. Alle områder viste fremgang.\nUnge kan glæde sig over, at udbuddet af studielejligheder er steget. Til gengæld er lejlighederne også dyrere.\nI EU har kun Luxembourg haft større boligprisstigninger end Danmark, hvor priserne er steget 15,3 procent.\nEfter nedlukningen er der nu mere gang i detailsalget, der er steget 6,2 procent fra første til andet kvartal.


Skvalderkål - Aegopodium podagraria\nForside > Skvalderkål - Aegopodium podagraria\nSkvalderkål er en staude med rigt forgrenede, underjordiske udløbere, der breder sig til alle sider. Det er en typisk skovbundsplante, som sætter pris på en fugtig, næringsrig muldjord i let skygge. Har den først vundet indpas i haven, er den vanskelig at udrydde. I staudebedet danner dens udløbere et tæt filter ind mellem stauderødderne, så hver enkelt staude må graves op, hvis man skal gøre sig håb om at få fjernet ethvert spor af skvalderkålen. Er der blot en enkelt jordstængel tilbage, dannes hurtigt nye, tætte bevoksninger af skvalderkål.\nDe saftiggrønne blade spirer tidligt frem om foråret, og i højsommertiden skyder de 30 til 80 cm høje blomsterstængler frem. Blomsterne sidder samlet i hvide skærme og er meget dekorative. I en fritidshave, hvor man ønsker en naturhave med mindst mulig pasning. er skvalderkålen den ideelle bundplante - men alle andre steder bør den udryddes.\nSom mange andre planter kan skvalderkålen ikke tåle at få fjernet alle grønne plantedele gang på gang i løbet af vækstsæsonen. Hvis man altså slår toppen af med le eller en rotorplæneklipper, kan skvalderkålen udryddes på en sommer. Hvor man ikke kan gå så drastisk til værks af hensyn til de dyrkede planter, tager det længere tid. Der skal et møjsommeligt lugearbejde til. Under hække, mellem frugtbuske og prydbuske fjernes skvalderkålens rødder bedst med en gravegrab.\nHelt op til vore dage har man dyrket skvalderkål i urtehaven. Bladene har en skarp smag, men anvendtes dog til salat og indgik som et led i »skærtorsdagssuppen«, der blev sammenkogt af syv slags »kål«.\nSkærtorsdagssuppe anno 2009\nSuppen blev tilberedt ved påsketid og det var vigtigt, at 7 kunne overholdes. Retten spises skærtorsdag, for at sikre sig sundhed i det kommende år. Her en lidt mere moderne udgave. (4 pers.)\n1 kødfuld poulard\nsuppevisk af porre- og selleritop\n1 håndfuld friske brændenældeblade\nKom den rensede poulard i en gryde og hæld vand på.\nBring i kog og skum suppen.\nTilsæt salt og delte gulerødder.\nSkær det grønne fra porren fra, snit det fint og gem det til senere.\nKom resten af porrerne på suppen sammen med den skivede selleri og suppevisken. Lad det koge ved svag varme under låg til poularden er gennemkogt, ca. 1 time.\nTag poularden op og si suppen.\nHæld den tilbage i gryden og kom fintsnittet porretop i.\nSkyl og hak det øvrige grønt. Kom det på suppen og varm igennem.\nDen kogte poulard deles i portionsstykker og serveres til suppen sammen med groft brød.\nSe gamle Skærtorsdagssupper og Søbekål opskrifter på www.madABC.dk\nForrige: Skræpper - Rumex obtusifidius Næste: Skvalderkål - Aegopodium podagraria.\nSiden er blevet set 4.032 gange - Se og skriv kommentarer herunder.


02. januar, 2010 - 15:26\nRikke Louise Peters forholder sig, formentlig for at begrænse sig, til bestemte opfattelser af begrebet, til modeordene, som Fogh Rasmussen politiserede, brugte og misbrugte i håbet om at samle en nation, som ingen frihedsapostel vil kunne samle.\nOrdet blev vel kendt i 1600- og 1700-tallets fysik med overvejelser over jordens sammenhængskraft. Naturvidenskabsmænd som H.C.Ørsted spekulerede endvidere som naturfilosoffer over sammenhængen mellem love i naturen og ånden i naturen, hvilket fik teologer til at overføre begrebet på religionerens tilsvarende betydning for samfund (og magt), i dag et hyppigt begreb i sociale sammenhænge, aktuelt inden for internationale konventioner som menneskerettigheder og opfattelsen af det multikulturelle samfund.\nPå den baggrund synes Karen Jespersen at stå helt ud på "modeordet"s sidelinie i kraft af at være liberalismens politiker, der taler om sammenhæng på ulighedens betingelser, og begrebet ender som et moralsk begreb eller, som RLP gør gældende, som et politisk våben.\nHvilke kræfter betyder, at forsøg på sammenhæng ofte resulterer i splittelse? Vi kan næppe som foreslået "droppe den megen snak om sammenhængskraft". Alene kommunalreformens centralisme er et sådant forsøg, der griber langt ind i tilværelse som den centrifugalkraft, der gjorde H.C.Ørsted verdensberømt og betød, at han samtidig med grundloven udgav "Ånden i Naturen". Er det den ånd, politikere forsøger at betvinge?\n02. januar, 2010 - 15:33\nSammenhængskræft.......de taler Demokratiet ihjel.!\n02. januar, 2010 - 16:08\nStor ros til Rikke Louise Peters for at demonstrere hvordan "sammenhængskraft" er blevet til et af den yderste højrefløjs mest elskede slagord.\nI den forbindelse er det jo ganske tankevækkende at statsministeren netop anvendte ordet i sin nytårstale.\nEn tale som af stand-up-kommentatorerne oven i købet bliver vurderet. som en tale hvor statsministeren "rakte en hånd ud til indvandrerne".\nDet illustrere om noget hvor godt et tag xenofobien og fremmedhadet har i statsministeren og og den danske presse..\n02. januar, 2010 - 23:57\nSammenhængskraft = 'sammenhæng på ulighedens betingelser'\nså enkelt kan det siges ...tak til Per Diepgen\n...og lad os så få givet 'solidariteten' en relancering. Fraværet af solidaritet fører til større ulighed, skævvridninger i samfundet, uretfærdige arbejdsforhold, sociale skel mellem rig og fattig.\nLønmodtagerorganisationerne skal være førende med en social kritik, der sætter fokus på resultaterne af et årti med en samfundsudvikling baseret på vildfarelsen om ’sammenhængskraft’...\nSlut med den idiotiske antagelse at 'den rigtige arbejder er død' og fagforeningerne er forstenede i pampervælde.. påstande der har været gentaget hver dag i 25 år på Ekstrabladets side 2 … kampskrift for mange pseudobevidste danske lønmodtagere.\nFagforeningsmedlemmerne må starte med at kræve styr på rovkapitalismens vigtigste redskaber - Bankerne - Over 60 banker lever i dag af statskapital ... den tilstand skal udnyttes...\n..og et godt oplæg til overenskomstforhandlingerne 2010\n03. januar, 2010 - 00:40\nMan fristes til at sige: sludder i rigt mål.\nSammenhængskraft har betydning, hvis man mangler eller på anden led er sat i underskud. Især når livsgrundlaget er truet. Dels fordi der rykkes sammen, dels fordi man oplever en anden horisont, end dén der tilbyder sig som juridisk fornuft. Eller moralsk for den sags skyld. Selve diskvalifikationen kan ikke kritiseres for, at sammenhængskraften var forkert formuleret. Diskvalifikation er direkte årsags-sammenhæng.\nSammenhængskraft en flygtig konsekvens. Den er særlig i et juridisk og økonomisk univers desuden konsekvens af en spekulativ omgang med ideen om, at udstrækning af fællesskab er i vejen for en ideologisk (logisk eller på anden led systematisk) renhed for det politiske segment, udelukkende. Altså, hvor man synes, man vil gå hen med anliggenderne om diskvalifikation. Og dér spiller politik den afgørende rolle. Med mindre man er kløjs i dén med hønen og ægget. For der er da bagdøre...\nLigeledes for dén, som tilbyder sammenhæng. Hvorfor skulle man dér begynde at tilbyde noget som helst andet? Politiske forsøg på spinmæssigt at beslaglægge en sprogbrug, burde der være taget højde for analytisk. Og analysen her virker akademisk og uden et fornuftigt erfaringsgrundlag. Hvad f.eks med Nyrup's mærkværdige udsagn: "Vi må gøre det rigtige!"? Altså at man ikke kunne sige det højt, men skulle underforstå Tao og vejen. Der mangler meeget i den´historiske fremstilling. Hvor blev de hemmelige segmenter af Stats-strukturen i grunden af? Mon ikke en pæn klat historikere ville stille samme og relaterede spørgsmål?\nOg siden hvanår' skulle en retorisk reformation eller revolution have flyttet rundt på erfaringen i underdanmark? Det ér jo ikke alle, der spejler sig i hverandre. Især ikke, når man efterlades socialt!\nI Magtfilosofisk regis giver indlægget absolut ingen mening. Og her forstår man faktisk udmærket termen: oprerationalitet (vi opfandt den ikke, men gav den da naturligvis i arv til offentligheds begrebet). Og gav for øvrigt magt af enhver art noget at tænke over, når vi ublut rendte rundt (og stadig gør) i dens unævnelige. Men magt er erfarings-baseret (på alle sider) og ikke artikulations-afhængigt. Heller ikke når magten vælter. Der er ikke fløjl på dét ben. Men at man i Ph.D.-forløbet er forgabt i at løbe af med nye farverige problematik-beskrivelser, virker sært velkendt.\nHar karriere-udsyn medført en angst for retorik? Er den i givet fald justeret af juraens begejstring for at løbe med stemningen på torvet, eller er det præferencerne fra siddende professorer, som er spillet ud? Har du mistet viljen til selv at risikere andet end retorik? Hvor vil du hen?\nHer er du ikke i universitetets trygge auditorier, men i offentlighedens klamme hånd. Og hvad tilbyder du den så? Italesættelser... Men dem klarer vi faktisk ganske godt selv, hvis du løbende orienterer dig i kommentarerne. Ganske farverigt og særdeles nyskabende forresten. På erfaringsgrundlag. Så tilbage til skrivebordet. Den her består du næppe på...\nMed venlig hilsen og håber, du tillader råt for usødet (når du støder så på det med tiden)...\nEn gammel, vrissen og uforstående idehistoriker m.m. med fødderne plantet i socialt engagement. Genkendeligt?...\n03. januar, 2010 - 11:03\nJeg kan desværre ikke forstå Hugo Barlachs indlæg. Det er sort snak for mig. I modsætning til den artikel som han vistnok kritiserer: den finder jeg fuldt ud forståelig.\nHugo, du skriver til avislæsere, ikke en eller anden indforstået universitetsafdeling.\n03. januar, 2010 - 11:10\nDe få taler, og priser sig selv, mens de mange ignorerer i afmagt.\n03. januar, 2010 - 11:15\nVoldtægt af samfundet?\nFor en god ordens skyld til flere debattører.\nSammenhængskraft og solidaritet er det samme.\nSolidaritet af latin solidus: sammenhængende, fast.\n03. januar, 2010 - 11:18\nDet kræver retorisk nytænkning fra både højre og venstre.\n03. januar, 2010 - 11:21\nI dag alene, kan jeg som enkelt individ præstere 6 emner, som skaber sammenhæng, men de er borte med blæsten i sammenhængen.\nLæg det sammen med beboere af dette land, og de svimlende tal fører en til brækspanden.\n03. januar, 2010 - 11:46\nPer Diepgen skriver om\nden centrifugalkraft, der gjorde H.C.Ørsted verdensberømt\nNah, det var nu vist nok elektromagnetismen.\n03. januar, 2010 - 11:48\nBegavet artikel siger jeg uden panderynken ! Ja, det kræver netop retorik af format fra både højre og venstre fløj, hvis vi sammen, skal opbygge en solid og gennemskuelig debat, som når ud og engagerer borgerne over en bred kam !\nEssencen må være: "Få har for meget -og færre format". citat: Paul Hammerich.\n03. januar, 2010 - 11:49\nHelt enig med Rachel Henderson. Normalt skriver Hugo Barlach nogle virkelig gode og læseværdige kommentarer, men den seneste kan bestemt ikke siges at være den bedste.\n03. januar, 2010 - 12:03\n"Jeg kan desværre ikke forstå Hugo Barlachs indlæg. Det er sort snak for mig.\nBortset fra lidt for megen akademisk drilleri af en kollega (artiklens forfatter), er Hugo Barlachs kommentar mulig at afkode. Selv måtte jeg dog læse den to gange, førend budskabet kunne udledes klart.\nPrøv eventuelt med yderligere et par forsøg på at kæmpe dig gennem teksten. Alternativt blot den første sætning, der rummer kommentarens konklusion.\n03. januar, 2010 - 12:18\n"Sammenhængskraft og solidaritet er det samme."\nDet er samme fænomen, med to forskellige sproglige tilgange.\nSammenhængskraft tales der om, når man ikke ønsker at andre skal skille sig for meget ud. Solidaritet tales der om, når man gerne vil drage omsorg for de der skiller sig ud.\nPå samme måde er det med intolerance og nultolerance. Begge ord handler om ikke at ville acceptere noget. Det ene ord vedgår dette ærligt, mens det andet forsøger at gøre intolerancen til en dyd.\n03. januar, 2010 - 12:22\nNår sammenhængen ofrer diversiteten, så er det de fåes glæde, og de manges nye uforståelige religion.\n03. januar, 2010 - 12:46\nKlassisk politisk korrekthed: afskaf et ord, så bliver alt bedre. Relationen tese-antitese, bliver ikke forløst via en syntese der indebærer en mundkurv. Det gør snarere antitesen stærkere.\nSammenhængskraft er et begreb som nødvendigvis måtte opstå, på ryggen af dekonstruktionens, relativismens og multikulturalismens diskurs, der har stået stort set uimodsagt indtil 2001.\n"Tryk skaber modtryk", er vist venstrefløjens foretrukne, slidte frase.\nFøler man sig ideologisk kaldet til at opføre det forkrampede skuespil, der indebærer at vi lader som om at splittelsen og spændingerne i det danske samfund, ikke er blevet større grundet venstrefløjens uansvarlige samfundseksperimenter og tilhørende berøringsangst og lefleri- så værs´go.\nMen forvent at skuespillet vil blive udfordret.\n03. januar, 2010 - 13:00\nGlimrende kommentar af Heinrich R. Jørgensen.\n03. januar, 2010 - 13:50\nSvend W: skriver\n“Sammenhængskraft og solidaritet er det samme.”\nFor mig omfatter 'sammenhængskraft' også uacceptable almisser... så jeg foretrækker jeg 'solidaritet* som omfatter omfordeling af samfundets goder..\n..men dybest set udspringer hele begrebsbuketten af 'viljen til at udvise samfundssind'.\n...og den diskussion skal vi nok høre mere om til de kommende overenskomstforhandlinger...\nfor kapitalejerne er samfundssind noget der udvises af arbejdstagerne..\n03. januar, 2010 - 14:26\nTak for de mange indsigtsfulde kommentarer til min kronik. Jeg må desværre tilstå, at jeg - trods min akademiske baggrund - heller ikke helt forstår Hugo Barlachs kritik.\nJeg prøver med et form for svar - og dermed lidt om bevæggrunden for kronikken.\nMit udgangspunkt er selvfølgelig også, at fundamentet - overhovedet - for det moderne, pluralistiske/demokratiske samfunds hængen sammen er en høj grad af samhørighed, fællesskabsfølelse, samfundssind, ansvarsfølelse og inkludering af alle borgere - lad os bare kalde det for solidaritet. Det er et godt ord.\nNetop af den grund er det så ærgerligt, at det, der er sket inden for de seneste år er, at også venstrefløjspolitikere- og debattører ukritisk og blindt har overtaget ordet 'sammenhænsgkraft', uden selv at turde opfinde, eller genopfinde et nyt og bedre ord. Det havde her været en oplagt mulighed for venstrefløjen at relancere begrebet solidaritet.\nSammenhængskraft-ordet er for mig at se efterhånden så belastet af det betydningsindhold, som Fogh Rasmussen-kulturkampæraen har givet det. Her er der ingen tvivl om, at sammenhængskraftens forudsætning alene er af national og kulturel karakter - således at hvis man kulturelt set er 'sat i underskud' (Barlachs formulering) som fx resourcesvag indvandrerfamilie med sociale problemer - ja, så bidrager man ikke til det danske samfunds sammenhængskraft på nogen måde. Man er tværtimod en trussel mod den. For mig at se er en sådan retorik i værste fald med til at fremprovokere massivt fremmedhad i brede dele af befolkningen.\nBarlach har så selvfølgelig ret i, at anskuet ud fra en magtpolitisk vinkel, så må højrefløjspolitikerne siges at være særdeles dygtige ideologer og retorikere med en evne til at præge et sådan begreb og det trusselsbillede, jeg beskrev i kronikken.\nDet er selvfølgelig her, venstrefløjen skal sætte ind og opfinde skarpe modbegreber til det belastede ord 'sammenhængskraft'. Nye begreber og ord, der er renset for ekskluderende og nedsættende tale. Men det kræver mod og retorisk nytænkning at gå imod de ord og formuleringer, som er blevet 'normalsprog' i debatten. Gid 2010 må byde på innovativ retorik fra venstrefløjen.\n03. januar, 2010 - 14:30\n."Tak for de mange indsigtsfulde kommentarer til min kronik. Jeg må desværre tilstå, at jeg - trods min akademiske baggrund - heller ikke helt forstår Hugo Barlachs kritik."\nSå skulle du tage og spørge Heinrich R. Jørgensen. Han påstår nemlig at han har forstået det.\nI øvrigt vil jeg gerne atter engang have lov til takke for en fremragende artikel og ditto kommentar.\n03. januar, 2010 - 14:52\nI 2004 havde dagbladet Information en kronikkonkurrence om "sammenhængskraften" som jeg deltog i. Da jeg var blandt de ti bedste indsendte forslag, vil jeg i al beskedenhed nævne mig selv og min egen holdning.\nFor det første beskrev jeg, hvordan solidaritetsbegrebet altid har udgjort sammenhængskraften i det danske samfund. Det var imidlertid under industrikapitalismen hvor samfundet samtidigt var meget klassedelt. Derfor findes denne form for sammenhængskraft ikke længere. Man delte værdier med ens egne inden for den samme samfundsklasse.\nI dag bliver vi derfor nød til at finde en ny form for sammenhængskraft eller solidaritet. Og jeg vil mene, at vi fremover bliver nødt til at at acceptere at vi ikke nødvendigvis deler værdier med de andre. Vi må være solidariske med dem vi ikke deler værdier med.\nSker det ikke, er jeg bange for at vi fremover vil se et nyt slags klassesamfund opstå, et klassesamfund der i et meget større perspektiv er delt op mellem en underklasse der er lokalt forankret og en overklasse der er mere mobil og globalt orienteret. I mange henseender er det allerede ved at ske. Det er en udvikling der har været længe undervejs, og som finanskrisen blot har sparket yderligere til. Derfor bør vores politikere også tage disse emner meget mere alvorlige for at forhindre et fremtidigt globalt klassesamfund.\n03. januar, 2010 - 15:04\n."Det er selvfølgelig her, venstrefløjen skal sætte ind og opfinde skarpe modbegreber til det belastede ord ‘sammenhængskraft’. Nye begreber og ord, der er renset for ekskluderende og nedsættende tale. Men det kræver mod og retorisk nytænkning at gå imod de ord og formuleringer, som er blevet ‘normalsprog’ i debatten. Gid 2010 må byde på innovativ retorik fra venstrefløjen."\nSå klart og præcist kan det faktisk formuleres. Bravo!\nI forlængelse af Rikke Peters konstatering kan man jo så passende spørge om, hvor den helt nødvendige og innovative retorik fra venstrefløjen skal komme fra?\nHvis man tror at det helt nødvendige nybrud på venstrefløjen vil komme fra Socialdemokratiet eller Søvndalistisk Folkeparti, kan man vist godt tro om igen.\nDen forhenværende venstrefløj er desværre allerede på nuværende tidspunkt så forsten i deres leflen for den indre svinehund og Pia Kjærsgaards vælgere, at der sandsynligvis ikke længere er nogen vej tilbage.\nDanmark har brug for en helt ny anti-racistisk og anti-imperialistisk venstrefløj!\n03. januar, 2010 - 22:25\nHøjre-konservative har gennem flere årtier målrettet forsøgt at sætte dagsordenen, ved at opfinde nye ord, og introducere disse i debatterne.\n"Kulturkristne" er det dansk ord, der svjv ikke findes i andre land / på andre sprog. Et fup-begreb, der påstår at kristendommens store indflydelse på nationens historie og befolkningens tankegang, medfører at selv de ikke kristne er så påvirkede, at de ikke har frigøre sig fra at være en slags pseudo-kristne. Alt i alt altså en tese om hvorfor muslimer per definition ikke kan begå sig, eller høre til, i denne kulturkreds.\n"Islamisme" og "islamister" er ligeledes danske ord. I det mindste har begreberne paralleller i det store udland, hvor fænomenet oftest beskrives som "politisk islam", "radikale muslimer".\nDet meget provinsielle "nultolerance" som noget positivt, savner vist også internationale pendanter.\nBlot for at fremkomme med nogle af de mest oplagte eksempler på fup-begreber.\nSpillereglerne er meget simple - kan nogen opfinde et begreb som de kan få deres modstande til at anvende, er det dermed lykkedes dem at sætte dagsordenen.\n03. januar, 2010 - 23:42\nKampen om ordene kaldes almindeligvis "framing". Måske den vigtigste disciplin, når det gælder effektiv politisk kommunikation?\n04. januar, 2010 - 01:30\nTak for kommentaren, Rikke... Fin debat for øvrigt.\nNu drejer det sig imidlertid ikke om at genopfinde sproget, som Heinrich R Jørgensen er inde på. Det drejer derimod sig om, at man ikke forsøger at genopfinde erfaringen samtidig med en introduktion af nye termer. Ellers står man med en situation, hvor erfaringen skal gentages. Og det er vel ikke idehistoriens opgave. "Lad os kalde det noget nyt, og så se at komme videre". Men hvad er der i grunden forkert med den retorik, som interessenterne i sin tid selv valgte. Den er nemlig lokalisérbar. Der er med andre ord en mulig forglemmelse undervejs, som kan minde for meget om den suppedas, som PET har med 300 000 danskere for tiden. Og den slags erfaringer er der ingen grund til at skrive ud af den historiske såvel som idehistoriske opsamling. Resultatet kan snildt blive, at man ikke længere står på nogens skuldre.\nDer ér ydet ofre og vil tilstadighed blive det - forhåbentligt. Det behov kan man ikke afvikle.Og dén 'røde' tråd vil jeg da med ihærdighed fortsat kalde for: sammenhængskraft. Man kán nemlig ikke politisk annektere min tidsalder og kalde den et eller noget andet tandløst i forsøget på at ignorere protesten. I hvert tilfælde ikke uden en vrissen provokation i kølvandet...\n04. januar, 2010 - 08:14\n"Nu drejer det sig imidlertid ikke om at genopfinde sproget, som Heinrich R Jørgensen er inde på."\nJeg har skrevet om 'framing', kunsten af finde maleriske ord til at beskrive virkeligheden, i det håb om at man kan få ens modstandere til at vælge disse ord, hvorved man har vundet en dobbelt sejr. Nemlig retten til løbende at definere hvad der menes med det introducerede ord, samt at man har fået sat den politiske dagsorden.\nEt eksempel på framing, er når du hævder, at mit forehavende er at genopfinde sproget. Den beskrivelse godtager jeg ikke. Det handler om at kunne sætte den politiske dagsorden, med ord hvis indhold man selv definerer.\n04. januar, 2010 - 08:34\n"Lad os droppe den megen snak om ’sammenhængskraft’ og i stedet finde nye måder at beskrive og udfordre vor sameksistens på, som ikke er bundet op på trusselsretorik og eksklusionsmekanismer."\nDet kommer ikke til at ske. V, K og O elsker dette magiske ord. Trusler og eksklusion er netop en del af formålet. De der trues, er de nedre socialgrupper, de kulørte tilflyttere med eksotisk kultur bagage, der fortælles, at de skal tilpasse sig, selv om kommunikationen ikke er henvendt til dem.\nKommunikationen er henvendt til de tilpassede, det store mainstreamsegment der opfatter sig som nettobidragsydere til fælleskassen, og som ofte også opfatter sig som bedre mennesker med større rettigheder, end de, der tales ekskluderende om.\nNår der tales om sammenhængskraft, øger det velværet hos de selvtilfredse, og bestyrker dem i deres opfattelse, af at have de rigtige meninger, og i at de har større forrang end de der ikke helt passer ind i de konformes rammer.\nNår det samtidigt hævdes, at de utilpassedes interesser varetages af VKO politiske modstandere, bliver framingen genial. Det er eminent godt spin, at tage udgangspunkt i sammenhængskrafts-retorikken, da oppositionen hånes og VKO-vælgerne bestyrkes i, at alle øvrige borgere burde være som dem.\n04. januar, 2010 - 09:21\nSammenhængskraft er et begreb, der er ekstremt positivt i politikernes øren, men desværre ikke rigtig kan bruges, når Danmark skal "brandes" i udlandet, hvor det jo nærmest virker modsat. Hvad skulle de kune bruge det til, at der er sammenhængskraft i Danmark?\nNår jeg tænker på Danmark, tænker jeg ofte på H.C. Andersen.\nNår jeg tænker på H.C. Andersen, kommer jeg imidlertid uvilkårligt til at tænke på Tina Turner, dernæst på Walt Disney og så på Paris Hilton.\nVerdens mest amerikanificerede land, langt foran både Polen og Rumænien i denne disciplin. Hvad skal vi med sammenhængskraft?\n04. januar, 2010 - 09:27\nHugo Barlach har da helt ret.\nHeinrich R. er i fuld gang med at genopfinde sproget – hans egen private framing – hvor han privatiserer begrebsindholdet i ordene.\nNår man stilfærdigt gør opmærksom på, at sammenhængskraft og solidaritet betyder det samme, kommer han med et nej, nej og derefter hans private udlægning af begreberne.\nEt ældgammelt ord som ”kulturkristen” bliver til et ”fupbegreb” selvom det er ret præcist beskrevet i sit begrebsindhold, som han faktisk selv delvis angiver.\nNultolerance bliver til et noget ”provinsielt”, der vistnok savner ”internationale pendanter”. Første gang jeg stødte på ordet, blev det anvendt af New Yorks borgmester Guilliano (hedder og staves han vist) i forbindelse med (en succesfuld) kriminalitetsbekæmpelse og herefter blev det tilsyneladende overtaget af de danske lov og ordens forkæmpere.\nOg sådan kunne man gennemgå næsten hver eneste ord, han hævder er en ondsindet framing fra VKO´s side.\nJeg synes, at man kan konstatere, at (mode)ord har det med at blive opbrugt.\nOrdet solidaritet blev brugt og misbrugt i en sådan grad i en tidsperiode, at ingen længere orkede at bruge det eller hører det og derfor gled det ud. Ordet sammenhængskraft ser nu ud til at lide samme skæbne.\nForslag til nyt modeord: Samfundssind.\n04. januar, 2010 - 11:26\n"Heinrich R. er i fuld gang med at genopfinde sproget – hans egen private framing – hvor han privatiserer begrebsindholdet i ordene."\nDu har ret i, at begrebet nultolerance ikke er dansk. Det stammer fra 1982, og er udtænkt af konservative fra USA, ud fra tesen om, at fattige er kriminelle, og at politiet skal have magt til at sanktionere selv de mindste forseelser, så forladte bygninger ikke forfalder og fortove gror til i affald. New York under Rudi Guiliani tog siden tankegangen op, og tilskrev æren for faldende kriminalitet denne, selv om de fleste kriminologer afskriver det som humbug og tilskriver forbedringerne i New York til de tiltag der skete under Guilianis forgængere.\nBegrebet kulturkristen er det ikke lykkedes mig at finde en engelsk eller tysk pendant til. Dvs., Richard Dawkins har erklæret sig selv som "cultural Christian" (i citationstegn) i 2007, hvilket netop tyder på, at begrebet ikke har en engelsk oprindelse eller pendant. Hvor længe det har været brugt i Danmark har jeg ikke fundet frem til - de første eksempler jeg har set, stammer fra sidste halvdel af 1990'erne. Hvilket i min optik, ikke tyder på at det skulle være "ældgammelt".\nDen eneste jeg kender til, der ofte taler om "kulturkristne" er Tim Jensen, der har omfavnet denne framing, for at kunne lancere sine egne. Kulturjøder og navnligt kulturmuslimer, der jo ikke er mere præget af religiøs galskab end vi der er født ind i en kristen kultur, uden at være synderligt kristne selv.\n"Islamisme" er et ord, der er forsøgt introduceret ad flere omgange, og har haft forskellige betydninger. Omkring 1980 blev det forsøgt som akademisk term i Frankrig, og i midt-firserne vandt det indpas i britisk akademia. Men det er stadig et lidet veldefineret begreb, og stærkt kontroversielt. Det har således mere karakter af at være et ord der benytte til at mobbe med, end noget andet.\nDet er ærgerligt, at du skal være mopset over, at jeg faktisk gav dig ret i, at "sammenhængskraft" og "solidaritet" dækker over samme fænomen, blot med markante forskelle i ordenes brug.\nDu kunne måske heller ikke lide sammenligningen mellem intolerance og nultolerance? ;-)\n04. januar, 2010 - 11:43\n"kulturkristen" er, uanset alder, et uskønt udtryk. Det er dybt misvisende at hæfte ordet "kristen" på folk, der ikke er en skid religiøse, ja, måske ligefrem som jeg finder religion fuldstændig tåbeligt.\nOg det gør hverken fra eller til, om man sætter "kultur" foran eller bagved.\nMan er sgu da ikke kulturkristen, fordi man godt kan lide frikadeller med rødkål!\n04. januar, 2010 - 11:58\nJeg hænger ikke sammen med nogen så vidt vides. Hvis det var tilfældet, ville et kirurgisk indgreb være nødvendigt.\nMen vi kan da godt lege bygge, klippe, og klister.\n04. januar, 2010 - 12:08\n04. januar, 2010 - 12:46\nDu misforstår (bevidst?) min pointe, der egentlig var Hugo Barlachs: At du er i fuld gang med at genopfinde sproget og for min egen regning ved at ”privatisere begrebsindholdet i ordene” og så på forkerte præmisser.\nEt eksempel på det sidste vedrørende nultolerance: Først skriver du, at ordet er ”provinsielt”, og vistnok savner ”internationale pendanter” og nu skriver du, at : ” begrebet nultolerance ikke er dansk. Det stammer fra 1982, og er udtænkt af konservative fra USA”. Om det var korrekt, at kriminaliteten i New York rent faktisk var faldet eller ej, er i denne sammenhæng helt uden relevans for ordets indhold. Du manipulerer.\nOm begrebet ”kulturkristen” er dansk eller ej er ligeledes helt irrelevant for dets indhold. Det er et veletableret ord med kendt indhold fra langt før VKO´s tid. Du beskriver jo selv delvis ordets begrebsindhold og kan ved simpel opslag - for de dovne -på Wikipedia finde det omfattende beskrevet.\nVedrørende sammenhængskraft versus solidaritet: Jeg er simpelthen uenig med dig i din fortolkning, hvor får du den fra? anden end dig selv?\nVedrørende islamisme og islamister med mere kan du slå dem op i diverse fremmedsprogsordbøger. At betydningen af ordene (begrebsindholdet) kan variere fra sprog til sprog er helt velkendte fænomener og ikke noget, der er opfundet til politisk framing.\nEn forudsætning for at kunne føre en nogenlunde fornuftig samtale, er at samtalepartnerne har nogenlunde det samme begrebsindhold i ordene ellers bliver det til goddag mand, økseskaft.\n04. januar, 2010 - 12:47\nDet kan godt være, at du ikke kan lide begrebet ”kulturkristen”, men det forsvinder det ikke af.\nJeg betegner mig selv som kulturkristen i fuld erkendelse af kristendommens massive historiske indflydelse på den europæiske kultur og dermed den danske, men jeg er ikke troende.\nNår du rejser til udlandet med dit pas, rejser du ”kulturkristent”: På første side af dit pas findes en afbildning af Jellingsstenen med den korsfæstede Jesus.\nOg så til drilleriet. Ateister er (næsten) altid religionsspecifikke.\n04. januar, 2010 - 12:49\nHvad med at udvise lidt samfundssind?\n04. januar, 2010 - 12:56\n"Det er dybt misvisende at hæfte ordet “kristen” på folk, der ikke er en skid religiøse"\nEnig. Man kunne have talt om at danskere har et fællesskab qua dansk kultur (hvad det end er) eller de(t) danske sprog, hvilket selvfølgelig har sin rigtighed.\nAt det kristne fællesskab fremhæves som fællesnævner, kan skyldes, at nogle kristne mener at dansk civilisation er båret af kristendom, og at de (vi) knapt så kristne danere skylder tak og anerkendelse, selv om vi ikke selv har fattet hvilken fantastisk kulturarv vi er blevet beriget med (sic!). Og i tillæg (som måske det vigtigste postulat), at personer der ikke er kristne eller formet af den kristne kulturkreds, ikke hører til i kongeriget.\nDen slet skjulte dagsorden handler om mobning, og legitimering af at der findes et fællesskab, der ikke skal eller kan godtage tilflyttere, med mindre der har (kultur)kristendom med i bagagen.\nDemagogi og fup - som desværre virker.\n04. januar, 2010 - 12:59\nDet skal være gensidigt, det er det ikke. Det er vist kun tosser der stiller op i disse tider.\nMen det morsomme er at de der siger de ikke stiller op, er som regel altid dem der gør det.\nSpørg en provinsiel indisk familie om de støtter hinnanden, og de vil sige nej.\nSpørg en dansk familie om de støtter hinanden, og de vil sige ja.\nSvaret er det modsatte.\n04. januar, 2010 - 13:09\nDer jo ikke brug for at tale om det der fungerer.\nDet gør man/er man. Hvorimod de regerende har et vanvittigt behov for at udstille deres asociale tro på at de gør en forskel.\n04. januar, 2010 - 13:11\nDet er muligt. Først og fremmest forsøgte jeg at undersøge dine påstande om at jeg havde fremsat fejlagtige udsagn, og i flere tilfælde måtte jeg give dig ret. Derfor har jeg forsøgt at korrigere egne fejl, bl.a. ved at oplyse om, at "zerotolerance" opstod i USA, før det danske nultolerance, der er en importvare.\nMan kan jo sagtens slå ord op i ordbøger, bl.a. Wikipedia, der citerer følgende bud på en definition:\nDer er ikke ligefrem tale om en entydig definition, der kan bruges til ret meget. Hvorfor ikke tale om salafister, wahabisme, fundamentalisme, fanatisme, radikalisering og andet der er konkret og forståeligt, i stedet for et semi-kryptisk semi-nonsens samlebegreb?\n04. januar, 2010 - 13:15\nK.L.: Hm, at gøre en forskel kan vi alle.\nDet svære er at gøre en forskel, der kommer andre til gavn - men som ikke invaderer den andens værdier, selvværd og mestring.\nMEGET FÅ kan reelt skelne, der. Der er ofte for meget formynderautoritet i "hjælperrollen"!\nIKKE GODT! Overhovedet IKKE GODT!\n04. januar, 2010 - 13:17\nSikke en gang massivt, underlødigt sludder og vrøvl du får leveret i dine sidste afsnit til Hans Jørgen.\nHer kan man virkeligt tale om skæbnebestemt teleologi. Hele den europæiske (ide)historiske udvikling har igennem tusinder af år kun haft det formål: ” Den slet skjulte dagsorden handler om mobning, og legitimering af at der findes et fællesskab, der ikke skal eller kan godtage tilflyttere, med mindre der har (kultur)kristendom med i bagagen.”\nSig mig, har du drukket?\n04. januar, 2010 - 13:18\ndu har selvfølgelig ret i, at et begreb ikke forsvinder, fordi jeg ikke bryder mig om det. Men jeg kan i det mindste lufte min kritik af det, og først og fremmest selv lade være med at bruge det.\nDer findes mange uskønne, tåbelige og misvisende begreber. Et af de værste er "papfar" eller "papsøn". Jeg kunne ikke drømme om at kalde fruens børn for papbørn, ligesom de ikke kunne drømme om at kalde mig for papfar. Mennesker er ikke lavet af pap.\nNah, Svend, den med passet - den holder ikke. Muslimer med dansk pas skulle i så fald også være eller i hvert fald rejse som kulturkristne. Passet gør hverken fra eller til i nogen som helst henseende - en bureaukratisk vedtagelse, andet er det ikke.\nOm ateister er religionsspecifikke, ved jeg ikke. Jeg tager personligt afstand, med stor fornøjelse, fra enhver religion.\n04. januar, 2010 - 13:24\nFormynderautoritet har du ret i er udbredt.\nDe kender dig ikke, vil dig ikke, glædes blot på egne vejne over magten over dig.\nDit livs færd spotter de, dine kvalifikationer er dem evig ligegyldige. Det er der mange der kan skrive under på.\n04. januar, 2010 - 13:48\n"Sikke en gang massivt, underlødigt sludder og vrøvl du får leveret"\nSikke en pompøs måde, du får udtrykt din uenighed på ;-)\nHvis vi ikke formår andet end at råbe "sludder og vrøvl" ad hinanden, skulle vi måske bilægge kontroversen en stund?\n04. januar, 2010 - 13:52\n"den med passet - den holder ikke"\nÆrgerligt - jeg ville faktisk være glad og stolt over at blive opfattet som kulturviking ;-)\nLige, foretagsomme, handlekraftige, ærlige, nysgerrige, modige mænd.\n04. januar, 2010 - 13:59\n"Sig mig, har du drukket?"\nDet er en af de laster, jeg kan sige mig nogenlunde fri for. Det sker meget, meget sjældent, at alkoholindtaget kommer i nærheden af de anbefalinger anbefalede øvre grænser, Sundhedsstyrelsen prædiker i folkesundhedens navn.\n04. januar, 2010 - 14:07\nJeg synes, at du skulle genlæse, hvad du har skrevet.\nOg så tager jeg til efterretning, at du ikke en gang har en undskyldning i form af manglende ædruelighed.


Næstved Gymnasium og HF - Sprog på NGH\nHvilke fordomme møder eleverne, der vælger sproglige studieretninger?\nHør dem svare her - og mane fordommene i jorden!\nI tysk samarbejder vi med en skole i Lübeck gennem et EU-projekt.\nI fransk har vi to udvekslingssamarbejder, nemlig Lycée Pilote Innovant International, tæt på Poitiers, og Lycée Hilaire de Chardonnet i Chalon-sur-Saône.\nI spansk samarbejder vi med IES Pablo Picasso i Málaga.\nI russisk med både en skole i Skt. Petersborg og Det Skandinaviske Gymnasium i Kiev, Ukraine.\nKinesisk er ikke et svært sprog. Grammatikken er ret let, til gengæld udfordrer helt nye gloser, fire toner og en helt anderledes kultur og tankegang. For at forstå Kina bliver du introduceret til en bred vifte af emner inden for Kinas kultur, historie, politik og samfund. Kinesisk kan lyde eksotisk, og det er det også på mange områder, men det er et yderst relevant og kompetencegivende fag, der er med til bygge bro mellem to ret forskellige verdensopfattelser. Det bliver vigtigt i fremtiden.\nInternationale perspektiver i undervisningen (udveksling, ture med Master Classes m.m.)\nDer er kinesiskhold i Kina hvert år, og hvert andet år sender vi et hold af sted til Jiaxing, som en del af vores 12-dages studietur, hvor eleverne noget af tiden er privat indkvarteret hos en kinesisk familie. På turen, der normalt går til Beijing og Shanghai, ser eleverne både de store seværdigheder, samt besøger lokale virksomheder, skoler, og møder danskere der bor og arbejder i Kina. De får hermed et unikt indblik i et samfund og en kultur, der er markant anderledes end det de kender.\nHvert andet år modtager NGH kinesiske elever, der bliver privat indkvarteret hos skolens elever.\nEleverne, der har kinesisk, har hvert år mulighed for at deltage på en “summer school” i Beijing i august, og de har desuden mulighed for at søge stipendier, så de efter gymnasiet kan studere et halvt år på Beijing Normal University. Hvis en elev tilbydes et stipendium, er alle udgifter finansieret – herunder bolig og lommepenge.\nHvad kan sproget bruges til uddannelsesmæssigt og professionelt?\nDu kan fx komme til at arbejde med kommunikation, sprog, handel og marketing, psykologi, journalistik, undervisning og jura.\nKinesiskholdet 1KI1 prøver kræfter med kinesiske skrifttegn - det er sværere end man tror!\nDet var den kinesiske kunstner Fu Deng, der viste eleverne, hvordan de komplicerede tegn er bygget op og hvordan man kan lære at forstå deres fascinerende historie.\n"At læse kinesisk på NGH var en kæmpe øjenåbner for mig. Både i forhold til at lære et fuldstændig anderledes sprog, men også at lære om den spændende kultur, der ligger bag sproget. Jeg valgte faget, fordi jeg altid godt har kunne lide at beskæftige mig med fremmedsprog, og det blev et solidt springbræt til min bacheloruddannelse, praktikophold og mange rejser rundt i Kina. Det er ikke bare en kæmpe mulighed for at lære noget helt unikt, men også for at få en masse fantastiske oplevelser."\n(Frederikke Sofie Madsen, tidligere elev på NGH)


Ingeniør til flystøtteudstyr og projektledelse, Forsvarsministeriets Materiel og Indkøbsstyrelse (FMI), Ballerup | Jobfinder\nJobbet "Ingeniør til flystøtteudstyr og projektledelse" er udløbet.\nIngeniør med en skarp maskinteknisk profil søges til et bredt favnende...\nMerete Them Kjølholm\nTlf.: 7281 5150\nProjektledelse* (39), Maskin & produktion* (33), Ledelse* (23), Offentlig forvaltning* (8)\nMaskiner (0), Projektleder (4), Forsvar (1), PRINCE2 (1)\nAndre job fra Forsvarsministeriets Materiel og Indkøbsstyrelse (FMI)\nIngeniør med en skarp maskinteknisk profil søges til et bredt favnende team med ansvar for Forsvarets flystøtteudstyr og lufthavnsmateriel.\nSom ingeniør i Kapacitetscenter Flystøtteudstyr i Forsvarsministeriets Materiel- og lndkøbsstyrelse (FMI) får du en stor berøringsflade med samarbejdspartnere i Forsvarsministeriets koncern, eksterne kunder og leverandører.\nDu vil indgå i et team med 14 kollegaer i Kapacitetscenter Flystøtteudstyr.\nOpgaveporteføljen indeholder logistiske-, tekniske- og projektleder-opgaver i forbindelse med materieldriften og anskaffelse af flystøtteudstyr, som omfatter brand- og redningsmateriel, køretøjer til flybugsering, værktøj, værkstedsudstyr, fotomateriel, flyve- og nødudstyr, flytankningsmateriel, Forsvarets hunde, arktisk materiel og meget andet.\nDerudover arbejder vi med opgaver og projekter relateret til indfasning af støtteudstyr til brug for Forsvarets nye flyvende kapaciteter, herunder Seahawk MH-60R og Joint Strike Fighter F-35A.\nDu vil varetage opgaver indenfor alle faser af materieldriften inklusiv anskaffelser, teknisk dokumentation, drift, vedligeholdelse og udfasning. Du vil også skulle varetage projektledelsen af både større og mindre anskaffelser. Du vil få ansvar for din egne kapaciteter inden for dit tekniske/faglige område og skal have overblik over kapacitetens behov og udviklingsmuligheder. Du vil endvidere få budgetansvar for din egen kapacitet.\nDu får en fleksibel arbejdsdag, hvor du kommer til at arbejde tæt sammen med øvrige kollegaer i FMI og sammen med andre samarbejdspartner i resten af Forsvarsministeriets koncern. Der vil endvidere være stor berøringsflade med civile aktører og leverandører såvel nationalt som internationalt.\nVi tilbyder et spændende og uformelt arbejdsmiljø med godt kollegialt samarbejde og garanti for en afvekslende hverdag. Som fagspecialist vil du have en naturlig daglig berøring med alle de opgaver, der pågår i sektionen. Endvidere vil du blive medinddraget i projekter, som ligger uden for sektionens eget ansvarsområde.\nDu vil få mulighed for et spændende karriereforløb i FMI, hvor afsættet tages i dine evner og ønsker samt FMI’s behov. Avancement i FMI vil være muligt afhængig af dit potentiale og ledige stillinger.\nDer må påregnes rejseaktivitet i både Danmark og i udlandet svarende til ca. 10-20 dage årligt.\nFor at komme i betragtning til stillingen skal du være ingeniør, gerne med maskinteknisk baggrund, maskinmester eller have en anden teknisk baggrund på et tilsvarende niveau.\nDin erfaring bør bl.a. omfatte kendskab til maskinteknologi, erfaring med gennemførsel af anskaffelser, og gerne projektledererfaring – små som såvel store projekter. Du bør have teknisk indsigt i de logistiske koncepter for større materieldrifts- og anskaffelsesprojekter. Det vil være en fordel, at du har kendskab til flystøtteudstyr fra enten militær eller civil baggrund.\nDet er en fordel, hvis du er Prince 2 projektlederuddannet, men ikke et krav, da der vil være mulighed for løbende kompetenceudvikling.\nDet er ønskeligt at du har kendskab til ICAO, EASA/EMAR, CE-mærkning og arbejdsmiljø.\nVi søger en ny kollega, der arbejder målrettet og selvstændigt med opgaver og projekter, og som samtidig er god til at opbygge positive relationer gennem sine stærke samarbejdsevner.\nDu har gode kommunikative evner og kan formulere dig kort og entydigt på dansk såvel som engelsk i skrift og tale. Du er god til at nedbryde informationer til let forståelige tekniske krav og dokumentation, og samtidigt være kritisk undersøgende i din sagsbehandling.\nDu ansættes og aflønnes efter gældende relevant overenskomst. Derudover vil der, afhængig af dine kvalifikationer, være mulighed for at forhandle et tillæg. Der er til stillingen knyttet en fuldt arbejdsgiverfinansieret pensionsordning.\nSom ansat i Forsvarsministeriets koncern er du omfattet af nogle særlige vilkår. Du skal bl.a. kunne sikkerhedsgodkendes og opretholde sikkerhedsgodkendelsen under hele ansættelsesforholdet.\nHar du fået lyst til at høre mere om jobbet, er du velkommen til at kontakte chef for afdelingen Merete Them Kjølholm på tlf. 7281 5150 / 2067 0324 eller Overingeniør Carsten Nørgaard på tlf. 4030 4491.\nHar du spørgsmål til løn og ansættelsesforhold, kan du kontakte HR-konsulent Anett Brund Kronborg på tlf. 7281 9135.\nAnsøgningsfristen er den 12. januar 2020. Samtaler forventes afholdt umiddelbart efter ansøgningsfristens udløb.\nDu bedes søge stillingen via linket. Du bedes ligeledes scanne og vedhæfte relevante dokumenter, som bevis for uddannelse mv.\nFaglig konsulent til Molios beskrivelsesværktøj\nProject Lead – Deployment of the new ERTMS signalling system\nVil du lede den færøske infrastruktur til færdsel ind i fremtiden?\nAndre jobs fra Forsvarsministeriets Materiel og Indkøbsstyrelse (FMI)


Brug af lys med belladonna til hæmorroider, behandlingsregime, bivirkninger - Symptomer 2021\nHæmorroider er en udbredt sygdom, der rammer over 20% af mennesker i deres levetid. Oftest diagnosticeres det hos patienter i alderen 30 til 50 år. En stillesiddende livsstil, hyppig stress, usund kost - alt dette fører til patologiske ændringer i rektumens vener og dannelse af hæmorroider.\nSmertefulde symptomer forværrer signifikant livskvaliteten for mennesker, der står over for denne patologi. Rektale suppositorier med belladonna-ekstrakt til hæmorroider er et af de populære aktuelle lægemidler, der kan lindre patientens tilstand og fremskynde bedring..\nPå grund af det brede spektrum af handling, er lægemidlet ordineret i den komplekse terapi af forskellige sygdomme:\nBrugen af suppositorier er indikeret efter resektion af hæmorroider. Den afslappende virkning af alkaloider hjælper med at reducere tonen i livmoderen og vaginaen i gynækologi samt til at tackle spasmer i galdekanalen.\nI oftalmologi bruges suppositorier til at undersøge fundus (atropin, der kommer ind i blodbanen, får pupillen til at udvide sig) og til behandling af visse øjensygdomme.\nFor gravide kvinder kan suppositorier ordineres kort før fødsel for at forberede sig på fødsel eller med livmoderhypertoni for at slappe af glatte muskler.\nLægemidlets terapeutiske virkning bestemmes af den vigtigste aktive ingrediens - belladonna eller belladonna-ekstrakt (videnskabeligt navn - Atropa belladonna L.). En giftig flerårig plante, der hører til Solanaceae-familien, har fundet bred anvendelse inden for medicin på grund af dens unikke egenskaber og bred distribution.\nDet indeholder alkaloider:\nI sammensætningen af medikamenter giver disse stoffer, der er ekstraheret fra plantens blade og rødder, en markant antiinflammatorisk, smertestillende, krampeløs virkning..\nPå apoteker findes der flere typer rektale suppositorier med belladonna-ekstrakt produceret af forskellige farmaceutiske virksomheder.\nDen traditionelle sammensætning af et suppositorium inkluderer:\nAktiv ingrediens - 0,015 g (15 mg) belladonna-ekstrakt,\nEt antal hjælpestoffer (makrogol 400, makrogol 1500, phenol).\nPhenol har en mild antiseptisk og afførende virkning.\nLægemidlet er tilgængeligt i form af små torpedoformede suppositorier, hvis farve kan variere fra lysebrun til hvidgul. Stearinlys er indkapslet i plast- eller foliekonturemballage. I et kredsløb - 5 suppositorier, i en papkasse - to kredsløb (i alt 10 stykker). Boksen indeholder instruktioner til brug af suppositorier til hæmorroider og andre sygdomme.\nLægemidlet skal opbevares væk fra direkte sollys på et tørt sted uden for børns rækkevidde. Den tilladte opbevaringstemperatur er op til 250 ° C. Opbevaringstiden er normalt 2 år fra produktionsdatoen.\nBrug af lægemidlet har en række kontraindikationer. Det er værd at overveje dem nøje. Det er strengt forbudt at bruge stearinlys med belladonna i følgende tilfælde:\nmed myasthenia gravis,\nmed sten i galdeblæren,\nsvulster i endetarmen,\ntil sygdomme i det kardiovaskulære system, takykardi, atrieflimmer,\nmed forværring af ulcerøs colitis,\nVigtig! Til behandling af børn er lys med belladonna forbudt.!\nMennesker med hjertesvigt, hypertension, thyroidea og nyresygdomme bør bruge stoffet med stor forsigtighed.\nBehandling med dette middel under graviditet og amning er uønsket. I dette tilfælde er det muligt at bruge det strengt som anvist og under opsyn af en læge..\nLægemidlet har egenskaben af at sænke tonen i glatte muskler, og derfor øger langvarig brug af suppositorier under graviditet risikoen for spontanabort eller for tidligt begyndende arbejde. Af samme grund, for at forberede kroppen på fødsel, kan lægen ordinere suppositorier i slutningen af graviditeten..\nI nærvær af kontraindikationer kan propolis tinktur eller stearinlys med dette nyttige biavlsprodukt være et godt alternativ til stoffet. Hvis hæmorroiderne er små, vil en salve lavet af smør og propolis (i en andel af 120 til 15 gram) komme til undsætning. For at tilberede salven skal du smelte smøret, tilsætte knust propolis til det, bland indtil det er opløst og afkølet.\nLægemidlets farmakologiske egenskaber skyldes urteekstrakten inkluderet i dets sammensætning.\nBrug af suppositorier har en antispasmodisk (antikolinergisk) virkning, reducerer spasmen i livmoders muskler, vagina, tarme, galleveje. Suppositorier hjælper med at reducere betændelse og fremskynde vævsgenerering. Derudover har lægemidlet smertestillende og antiseptiske virkninger..\nEn svag systemisk virkning manifesteres i et fald i sekretionen af eksokrine kirtler - produktionen af spyt, sved, talg, næseudflod falder.\nPå grund af evnen til at smøre slimhinden i anus og blødgøre afføring samt den afførende virkning af fenol, letter suppositorier defekation med forstoppelse og hæmorroider. Forbedrer blodcirkulationen, hjælper med at lindre ødemer.\nEfter placering af stearinlyset i anus vises effekten efter 15-80 minutter. Virkningen af lægemidlet varer fra 2 til 6 timer.\nBelladonna-ekstrakt er yderst effektivt til behandling af sygdomme, men dets anvendelse udgør en vis fare. Dette skyldes det faktum, at planten er ekstremt giftig og kan forårsage betydelig skade på helbredet..\nnedsat opmærksomhed, taleinsufficiens,\nsøvnforstyrrelser (søvnløshed eller omvendt døsighed),\nfordøjelsessygdomme, ubehag og smerter i mave-tarmkanalen, forstoppelse,\nnedsat urinproduktion (krænkelse af væskeudskillelse),\nkvalme, tab af appetit,\nforringelse af smagsløgene,\nsløret syn, fotofobi, øget IOP (intraokulært tryk),\nvarmeslag (når det bruges i varme årstider).\nI løbet af behandlingen med dette lægemiddel anbefales det at opgive at køre en bil og arbejde med apparater, der kræver en hurtig reaktion og høj koncentration af opmærksomhed..\nBelladonna ekstrakt suppositorier er et potent lægemiddel med mange bivirkninger og kontraindikationer. Af denne grund er det op til lægen at beslutte, hvorledes lægemidlet ordineres. Han vælger også en individuel dosering og behandlingsregime.\nDen sædvanlige dosering er ifølge instruktionerne 2 eller 3 suppositorier pr. Dag. Behandlingsforløbet varer i gennemsnit 5 til 7 dage. I nogle tilfælde (efter lægeens skøn) kan dosis øges til 10 stykker pr. Dag, men dette øger risikoen for bivirkninger markant..\nFor at opnå maksimal sikkerhed og effektivitet i behandlingen skal et antal regler følges:\nDet tilrådes at injicere suppositorier efter en tarmbevægelse eller efter en udrensende klyster (med svær smerte er det tilladt at bruge uden disse procedurer, men mest sandsynligt vil lyset hurtigt komme ud sammen med fæces),\nVask det anorektale område grundigt med varmt vand før proceduren,\nVask hænderne med sæbe,\nFjern suppositoriet fra konturemballagen og indsæt straks, indtil det begynder at smelte i dine hænder,\nIntroducer et rektalt suppositorium, fortrinsvis i en tilbøjelig eller liggende position,\nUnder proceduren skal du være forsigtig, men prøv samtidig at indsætte suppositoriet så dybt som muligt i anus,\nNår du har placeret lyset i endetarmen, skal du lægge dig i mindst en halv time for at lade stoffet smelte og træde i kraft.\nHvis der efter at have været anvendt medicinen er udtalt bivirkninger, føler du dig værre, skal du stoppe med at bruge og kontakte en læge. Specialisten vælger et sikrere lægemiddel eller ændrer behandlingsregimen.\nDa suppositorier indeholder potente stoffer, kan en overdosis forekomme, selvom behandlingsregimen, der er ordineret af lægen, følges..\nI dette tilfælde observeres følgende effekter:\nreduktion og ophør med amning,\nvanskeligheder med styrke hos mænd.\nOverdosering er mere sandsynligt, hvis patienten har sprækker eller blødning i det anogenitale område.\nAlkaloider, der bestemmer den terapeutiske virkning af belladonna suppositorier, er i stand til at reagere med andre lægemidler, svække eller ændre deres virkning:\nDet anbefales ikke at bruge suppositorier på samme tid som antibiotika, potente analgetika, da dette kan øge bivirkninger,\nAtropin inhiberer intestinal peristaltis, hvilket resulterer i, at absorptionshastigheden af lægemidler ændrer sig,\nRisikoen for blødning og mavesår øges, hvis der bruges lys samtidig med ikke-steroide antiinflammatoriske lægemidler,\nKombination med kortikosteroider øger risikoen for øget intraokulært tryk,\nBelladonna-ekstrakt reducerer den smertestillende virkning af opiater, reducerer intensiteten og varigheden af eksponeringen for narkotiske stoffer,\nMed den samtidige indgivelse af afføringsmidler, antacida, ketoconazol, falder den antispasmodiske virkning af belladonna suppositorier,\nEn kombination med sulfa-medikamenter kan føre til nyreskade, og samtidig administration med kaliumlægemidler kan provosere tarmsår.\nForuden monokomponent rektale suppositorier med belladonna-ekstrakt er der præparater til et lignende formål med yderligere aktive ingredienser i sammensætningen. Den mest berømte - stearinlys "Anuzol" og "Betiol".\nEt suppositorium "Anusol" indeholder belladonna-ekstrakt i en dosis på 20 mg såvel som zinksulfat og vismutforbindelser (xeroform). Takket være disse stoffer lindrer "Anuzol" suppositorier effektivt betændelse og har en tørrende virkning. Derudover har vismut tribromophenolat en udtalt antiseptisk og adstringende virkning, hvilket fremskynder helingen af beskadigede væv..\nDa brugen af belladonna-ekstrakt ikke er helt sikker og har bivirkninger, blev lægemidlet "Neo-Anusol" udviklet - en analog med en mere forsigtig sammensætning. Der er ingen belladonna-ekstrakt i det, så Neo-Anusol-stearinlys er godkendt til brug under graviditet og amning såvel som til behandling af børn.\nLægemidlet "Betiol" indeholder ud over belladonna-ekstrakt (15 mg) 200 mg ichthyol. Det hjælper med at lindre betændelse, forbedrer blodcirkulationen og har bedøvelses- og desinfektionseffekter. Takket være de komponenter, der er inkluderet i sammensætningen, hjælper "Betiol" suppositorier med at lindre spasmer i tarmmusklerne og fremskynde regenereringen af slimhinden.\nBaseret på det individuelle kliniske billede vælger lægen den bedste mulighed. Så i tilfælde af svær betændelse i det anorektale område og skader på slimhinden er "Betiol" suppositorier egnede. I nærvær af ødemer giver lægemidlet "Anuzol" den bedste effekt. Klassiske lys med belladonna vælges bedst, hvis der findes en infektion i endetarmen.\nStearinlys med belladonna-ekstrakt er et billigt og effektivt lægemiddel, der giver dig mulighed for hurtigt at lindre smertefulde symptomer i anale sprækker og hæmorroider, forbedre dit velbefindende og forbedre livskvaliteten. Man skal dog ikke glemme kontraindikationer og bivirkninger..\nVigtig! Selvmedicinering med denne potente medicin, overtrædelse af doseringen og behandlingsregime kan føre til alvorlige komplikationer.\nDet er mere sikkert at overdrage udnævnelsen af en medicin til en specialist, skal du sørge for at informere ham om alle mulige kontraindikationer. Hvis lægen mener, at brugen af stoffet med belladonna er upassende, vil han vælge et blødere middel med en lignende virkning.\nSuppositorier med belladonna hjælper med at eliminere kvinders helbredsproblemer. Men de er ikke ordineret til alle, og brugen af dem kræver den strengeste overholdelse af instruktionerne. Hvis du forsømmer reglerne, er et dødeligt resultat ikke udelukket, og hvis du følger lægens anbefalinger, er der en chance for en fuld helbredelse..\nKort om belladonna\nDenne staude af familien Solanaceae har flere navne. "Videnskabeligt" kaldes det Belladonna, som betyder "smuk kvinde" på italiensk. Folket kom med deres eget "navn" til hende - "belladonna", skønt belladonna i nogle områder kaldes "wolfberry".\nAlle dele af planten er velegnet til fremstilling af medicin, inklusive belladonna rod. Under industrielle forhold tørres de forberedte råmaterialer i specielle ovne, men roden er ikke forvasket (så forfaldsprocessen ikke starter).\nDen vigtigste aktive ingrediens er atropin, som i sagens natur er en urtegenervergift. Sammensætningen indeholder også: glycosodid, estere, chrysatropinsyre, coumariner.\nBelladonna anbefales ikke til brug som råmateriale til fremstilling af medicinske drikkevarer derhjemme. Fordi den mindste fejl kan koste dit liv. Hvis du planlægger at lave hjemmelavede præparater, skal processen udføres under opsyn af erfarne urtemedicinere..\nPræparater med belladonna: indikationer til brug, effekt på kroppen\nDen farmakologiske virkning er høj, og den er forårsaget af den belladonna-ekstrakt, der indeholder alkaloider. På grund af deres tilstedeværelse, medicin med belladonna:\nundertrykke udskillelsen af kirtlerne;\nnormaliserer urin- og galdesekretion;\nhave en smertestillende effekt;\nneutralisere inflammatoriske processer;\n"Arbejde" som antiseptiske midler;\nforbedre hjertemuskelens arbejde;\nhar en bronchodilatorisk effekt;\nlindre spasmer af glatte muskler.\nBelladonna suppositorier er vidt brugt i gynækologi, herunder under graviditet og som et middel til at hjælpe med at svække livmoderhalsen inden fødslen. Brug af suppositorier reducerer sandsynligheden for udseendet og udviklingen af hæmorroider efter fødselen. Lægemidlerne er udstyret med krampeløsende og smertestillende egenskaber, derfor er de indiceret til:\nSygdomme og skader i synets organer.\nPatologier i det kardiovaskulære system (for at øge hjerterytmen).\nSygdomme i fordøjelseskanalen (for at forbedre blodgennemstrømningen, lindre betændelse, befri tarmen fra dårligt fordøjet madrester).\nÅndedrætspatologier. Suppositorier er ordineret til obstruktiv bronkitis eller bronkial astma, fordi belladonna-ekstrakt har en bronchodilatory virkning.\nBetændelse i kønsorganet (urethritis og cystitis).\nChole og urolithiasis.\nHæmorider. Suppositorier reducerer ubehag i anus, lindrer betændelse, eliminerer smerter og fungerer som et antiseptisk middel.\nSuppositorier (suppositorier) er doseringspræparater præsenteret i en form, der er praktisk til indsætning i kropshulen. Ved stuetemperatur er de faste, og ved menneskelig kropstemperatur smelter de eller opløses i et hulrum. Stearinlys er hårde nok til at overvinde modstand mod væv og sfinkter.\nDe opløses i sekreterne, der udskilles af slimhinderne, og tiden for deres fuldstændige deformation, når de kommer ind i et varmere miljø, er fra 3 til 15 minutter. Stearinlys klassificeres normalt i:\nrektal (ind i endetarmen);\nvaginal (i vagina);\nkanal (i urinrøret, hørkanaler, sår og fistulære kanaler).\nFrigivelsesform, sammensætning, egenskaber, dosering\nPræparater med belladonna produceres i form af rektale suppositorier, der har en kegleformet form. Suppositorier er indkapslet i en blisterkonturpakke (5 stykker hver), og dybest set placerer fabrikanterne 2 blemmer (10 stykker) i en papkasse.\nPræparatet indeholder belladonna-ekstrakt og et antal hjælpestoffer. Yderligere komponenter udfører forskellige funktioner. Nogle af dem giver en yderligere helende virkning, andre er fyldstoffer, der giver form og struktur (fast fedt, glycerin osv.).\nForuden suppositorier tilbyder den farmaceutiske industri flere flere doseringsformer:\nSalve. Har et udvidet anvendelsesområde og kan endda bruges til at lindre alvorlige smertsyndromer (for eksempel med ledssmerter).\nFlydende ekstrakter. De har en stærk terapeutisk virkning, men er vanskelige i praktisk anvendelse, da de kræver en nøjagtig doseringsberegning.\nTørre ekstrakter. Endnu "stærkere" sammenlignet med flydende kolleger. Eliminer perfekt spasmer. De er grundlaget for fremstilling af stearinlys, tabletter, potions og andre præparater.\nPiller. Designet til behandling af sygdomme i fordøjelsessystemet. Især maven.\nDen aktive ingrediens i belladonna er atropin, der hurtigt absorberes og straks kommer ind i blodomløbet. På grund af dette kan ubehagelige symptomer forekomme i form af:\nI tilfælde af overdosering er følgende mulige: opkast, diarré, allergier, hjerterytmeforstyrrelser, kvalme. Kontraindikationer inkluderer:\nsygdomme i fordøjelsessystemet (stenosering);\nSuppositorier ordineres til patienten af en smalprofils specialist, for eksempel en proktolog. En forundersøgelse gennemføres, på grundlag af hvilken den optimale dosering og varighed af kurset vælges. Der er generelle regler, der kræver overholdelse, uanset lægemidlets navn:\nInden du bruger suppositorier til det tilsigtede formål, skal du passe på at tømme tarmen. Hvis dette ikke kan gøres naturligt, hjælper et klyster med at løse problemet..\nInden introduktion af suppositorier, skal du passe på rengøringen af dine hænder. Det er umuligt at fjerne stearinlys fra konturblisteren med uvaskede hænder.!\nFor at lette indsættelsen er det nødvendigt, at suppositorier ligger på deres side.\nLyset indsættes i anus til den maksimale dybde (den terapeutiske effekt afhænger af dette). Derefter har patienten brug for fuld hvile (i en halv time skal du bare lægge dig).\nDet maksimale daglige antal lys til injektion er 10 stykker, gennemsnittet er 5-6.\nKursets varighed og alle dens funktioner bestemmes individuelt af lægen. Der er ingen størrelse, der passer til alle behandlingsregimer..\nBelladonna har længe været brugt til at eliminere "kvindelige" problemer. I den moderne verden bruges sådanne planter kun som instrueret af en læge og i fuld overensstemmelse med instruktionerne.\nDer er mange patologier, hvis eliminering indebærer kirurgisk indgreb. For eksempel er dette fjernelse af cyster og polypper, hvilket fører til vedhæftninger og hypertonicitet. Hvis smerten er stærk, kan patienten anbefales stearinlys med belladonna i en mængde på op til 10 stykker pr. Dag. Men sådan intensiv terapi kan ikke vare længe. Den "dødelige" dosis suppositorier ordineres i en periode på 1-2 dage, forudsat at smerten er uudholdelig.\nSygdomme af en smitsom og inflammatorisk karakter\nHvis sådanne sygdomme påvirker forplantningsorganerne, forårsager deres udseende spasmer og kraftig spastisk smerte. Suppositorier med belladonna ordineres til endometritis, salpingitis, adnexitis og andre "kvindelige" lidelser. Behandlingsforløbet overstiger sjældent en uge, og den optimale daglige dosis er 3 lys.\nBelladonna suppositorier er ordineret til unormal menstruation og overgangsalder, fordi lægemidlet har en beroligende virkning. Hvis smerter provoseres af atypisk menstruation, ordineres suppositorier en gang.\nDysmenorrhea, myoma, endometrial hyperplasi kræver langvarig behandling. Derfor beregnes varigheden af behandlingsforløbet ud fra patientens tilstand. Hvis uterusblødning provoseres af hormonelle forstyrrelser, ordineres medicin, der indeholder belladonna, ikke.\nI fremtidige og ammende mødre er udpegningen af antihemoroider med belladonna af en gynækolog forvirrende. Belladonna indeholder stoffer, der slapper af glatte muskler, hvilket gør vævene mere elastiske.\nHvis suppositorier bruges i kombination med lægemidlet "No-shpa" (Drotaverina hydrochloride), bidrager dette til en hurtigere og mere smertefri levering. Den anbefalede dosis skal overholdes nøje.\nI de tidlige stadier bruges ikke belladonna suppositorier - for at forhindre for tidlig fødsel og spontane aborter. Belladonna udgør ingen trussel mod sundheden for moderen og det ufødte barn i andet og tredje semester af graviditeten..\nSuppositorier er en fantastisk måde at forhindre hæmorroider. Derudover forbereder de livmoderhalsen perfekt til fødsel. Ved amning er belladonna kontraindiceret, da de aktive ingredienser kommer ind i blodbanen og derfra i modermælken. Dette påvirker babyens helbred negativt..\n"Anusol". Suppositorier bruges til behandling af indre hæmorroider. Suppositorier har en øjeblikkelig virkning - de lindrer smerter, fremskynder heling og eliminerer spasmer. De vigtigste aktive ingredienser: belladonna-ekstrakt, zinksulfat, xeroform.\n"Betiol". Suppositorier, der i vid udstrækning anvendes inden for medicin: for at eliminere tarmkolik, spasmer i livmoderens muskler, behandle mavesår, colitis osv., Er de aktive ingredienser: meget aktive belladonna-alkaloider, ichthyol.\n"Aurobin". Multikomponent suppositorier, der neutraliserer betændelse i perianalzonen. De har regenererende og smertestillende egenskaber. Indeholder: Prednisolon, Triclosan, Lidocaine.\nBelladonna-ekstrakt. Suppositorier, der øjeblikkeligt lindrer smerter, eliminerer infektioner og betændelse i endetarmen og anal.\nBelladonna-stearinlys - analoger\nVed valg af analoger tages der flere kriterier i betragtning på én gang: pris, fremstillingsland, producentens omdømme, sammensætning. Det er bemærkelsesværdigt, at analoger eller generiske stoffer kan have den samme kemiske struktur, men forskellige koncentrationer af aktive stoffer og anvendelsesomfang. Populære indstillinger er:\n"Detralex" - for åreknuder, inklusive dem, der er forårsaget af graviditet og fødsel.\n"Prelax" - til forebyggelse og behandling af hæmorroider samt forebyggelse af forstoppelse.\n"Proctosol" - for at eliminere inflammatoriske processer i endetarmen.\n"Distreptase" - et antitrombotisk middel brugt til behandling af adnexitis, hæmorroider og patologier i vedhængene.\n"Apifor-2" - anbefales, både til fjernelse af patologier i det reproduktive system og til behandling af hæmorroider.\nLymfostase i de nedre ekstremiteter: typer, årsager, behandling\nFor nylig har behandling med folkemedicin i hjemmet været i stigende popularitet. Hæmorroider er ingen undtagelse. Sygdommen kan behandles i hverdagen ved hjælp af ikke-traditionelle metoder og et behandlingsregime fra en læge.


Samsung åbner for måling af blodtryk og EKG til brugere af Galaxy Watch3 og Watch Active2 i de nordiske lande.\nPeter Engels Ryming19. februar 2021\nDet er mere end et år siden at funktionerne til at måle EKG og blodtryk blev omtalt første gang, men nu tænder Samsung langt om længe også for funktionerne for brugere i de nordiske lande. Det bliver muligt fra den 22. februar på Galaxy Watch3 og Galaxy Watch Active2.\nÅrsagen til ventetiden er, at EU skulle CE-godkende app’en. Det blev den i december måned og kan nu bruges i 28 europæiske lande – og altså også de nordiske. CE-mærkningen er et certifikat for, at produktet svarer til de sundheds-, sikkerheds- og miljømæssige krav, der findes i EU for medicinsk udstyr.\nFor at måle dit blodtryk eller tage et EKG skal app’en Samsung Health Monitor først installeres på både smartwatch og Galaxy mobile. På smartwatchet installeres Samsung Health Monitor automatisk, når den opdateres til den nyeste version af Galaxy Wearable-app’en via Galaxy Store.\nDer er dog en hage: Vil man bruge urene til at måle blodtryk, skal uret først kalibreres ved hjælp af en traditionel blodtryksmåler. Herefter skal uret kalibreres mindst hver fjerde for at bevare præcisionen i målingen.\nUret analyserer nemlig pulsbølger fanget af de indbyggede sensorer og bruger forskellen mellem den kalibrerede værdi og den målte værdi til at beregne det aktuelle blodtryk.\nblodtryk EKG Samsung Galaxy Watch 3 Samsung Galaxy Watch Active2\nSnart kan Samsung Galaxy Watch Active2 holde øje med blodtryk


Kender du typen - Resultater gennem personlig udvikling | Knudsen & Hartmann\nVil du styrke dine evner som sælger – både når det gælder din virksomheds produkter og dig selv som arbejdskraft?\nSå tag et kursus i grundlæggende salgspsykologi og salgsteknik – et hjælpeværktøj til forbedring af samtalen med kunder inden for salg og service.\nDu opnår en forståelse for grundlæggende salgspsykologi og får kompetencer til at agere i forhold til forskellig kundeadfærd, tilpasse egen adfærd og kommunikere til forskellige kundetyper – og derved opnå bedre salgsresultater. Kurset giver dig forståelse for vigtigheden af, hvad kunder har brug for, og hvordan du kan afstemme dit salg efter deres behov og ønsker.\nKurset styrker dine evner til at planlægge og gennemføre et professionelt salg, både BtC og BtB. Du bliver fortrolig med relevante salgsteknikker, der effektiviserer dine salgsmøder, din salgskommunikation og -planlægning. Derudover bliver du trænet i opbygning af kunderelationer samt håndtering af kundereklamationer. Du får indsigt i din egen adfærdsprofil, og gennem denne indsigt får du en større forståelse af dig selv og dine kunder.\nFå afdækket din egen personprofil\nFå oversigt over forskellige adfærdstile\nTilpas din salgsstrategi til kundens behov\nVarighed: 3 x 4 timer.\nPris: 4.750.- ekskl. moms.


Mentale forberedelser? - Da Blog\nGRAVIDITETTANKER OG FØLELSER\naf Julia Svanholm 28. april 2021\n#Reklame for Babyplan – fordi jeg har en lille overraskelse i vente til dig, og den sker som en del af mit samarbejde med Babyplan.\nDe mentale forberedelser. Ja, hva’så lige med dem, og hvad indebærer de egentlig? Det er helt forståeligt, hvis du tænker sådan, for det der med følelser kan altså godt blive lidt abstrakt nogle gange. Allerede her først i opslaget vil jeg gerne slå fast, at du ikke kan forberede dig på at få dit første barn. Og det skriver jeg altså ikke, fordi jeg endnu ikke har et barn og derfor ikke kan råde dig til det… Jeg skriver det, fordi du 1) ikke kan forberede dig på noget, som du ikke kender til, og 2) fordi du overhovedet ikke ved hvilket barn du og din partner ender med at få. Så, du kan altså ikke forberede dig på dén del… eller hvad? Måske handler det bare om at andet perspektiv?\nEr det overhovedet muligt at forberede sig følelsesmæssigt på dét at skulle have et barn?\nMåske. Træls svar, I know… Årsagen til mit trælse svar er, at følelser er SÅ stjerne hamrende individuelle, så hvad der gør sig gældende for mig, behøver ikke nødvendigvis at gøre sig gældende for dig. Jeg er fx meget følsom, og jeg tænker mine følelser ind i hvert eneste lille ting jeg gør. Jeg reflekterer tit over om noget “føles rigtigt” inden jeg tager en beslutning. Det ligger altså til min personlighed at mærke efter i mig selv, hvilket for nogen måske er svært. Måske er du også sådan, måske er du ikke, men vores “mentale” udgangspunkt er dét der ligger grunden for de “mentale forberedelser”, som vi hver især gennemgår, inden vi står med et barn i hænderne. Og typisk er “forberedelserne” ikke engang noget bevidst, men derimod noget der sker helt af sig selv.\n“Så jeg kan ikke forberede mig, eller hva’? Og hvorfor i al verden læser jeg så egentlig det her opslag?”. Amen, du stiller jo alle de rigtige spørgsmål! Det korte svar: Nej, konkret set kan du ikke forberede dig på at skulle have et barn, men du kan læse videre og måske ende op med et andet perspektiv, der gør at du ikke behøver at tænke på forberedelse. Hele pointen med det her opslag er nemlig, at alt ikke kan forberedes. Jeg forstår dog behovet for at ville forberede sig, da jeg selv er et planlægningsmenneske af højeste rang.\nJeg har altid godt kunne lide børn. Jeg har passet mange børn igennem tiden, både privat og som en del af et arbejde. Jeg har mange søskende, og jeg passer gerne mine veninders børn, når de har brug for det. Jeg har altså forholdsvis “meget” erfaring med børn. Og hva’ så? Det har intet at gøre med at være forberedt på at skulle have et barn… Bare fordi jeg har erfaring med andres børn, gør det mig ikke til specialist i selv at have et barn. Der er sørme en stor forskel på at passe andres børn, og at have sit eget barn. Et lille menneske, som du og din partner har ansvaret for de næste maaaaange år. Det er sku stort. Så forvent ikke, at du kan forberede dig på den slags – det er simpelthen for abstrakt for vores ellers så intelligente hjerner.\nNåh, så hvad har du fået ud af at læse med helt herned til? Jo altså… jeg vil sende dig videre med et råd. En lille gave.\nDin mentale forberedelse kan være at acceptere, at du ikke kan forberede dig.\nSå filosofisk! Undskyld, men det er altså det absolut bedste råd jeg kan give dig i den her sammenhæng. Øv dig i at give slip på forventningen om, at du kan forberede dig på alt. Når du en dag står med et barn i hænderne, så vil du takke dig selv for, at du har lært at acceptere dét at give slip på forventninger til dig selv og andre. Dit liv med et barn bliver ikke som du forventer. Dit barn bliver ikke som du forventer. Du bliver ikke som du forventer. Jeres parforhold bliver ikke som du forventer. Forbered dig på dét, og så skal det hele nok gå!\nTak for at du læste med helt herned til. Meget snart vil jeg i samarbejde med Babyplan afholde en konkurrence, hvor du kan blive den heldige vinder af et sæt med nogle af Babyplans mest populære produkter! Følg med på The Gram, hvor konkurrencen kommer til at foregå, og held og lykke.