Asien Filippinerne Luzon Cordillera Region Benguet Province Baguio Restauranter i Baguio Future Diner\nNr. 54 af 281 Restauranter i Baguio $$ - $$$\nAmerikansk Hotel Supreme, Magsaysay Avenue, Baguio, Luzon 2600, Filippinerne443-2015Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 22 anmeldelserFremragende36 %Rigtig god36 %Gennemsnitlig22 %Dårlig4 %Frygtelig0 %14. februar 2017“Cozy cute space club”17. december 2016“Smiles”Restaurantens åbningstider + Tilføj åbningstiderKØKKENER AmerikanskPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER Hotel Supreme, Magsaysay Avenue, Baguio, Luzon 2600, FilippinerneServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende8Rigtig god8Gennemsnitlig5Dårlig1Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (7)Engelsk (20)Fransk (1)Flere sprog Sprog Dansk (7)Engelsk (20)Fransk (1)Italiensk (1)\nJames21mccannMakati, Filippinerne182Anmeldt 1 uge siden family dinnerGoogle Oversæt MereTak, James21mccann Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkashlex16Anmeldt 14 februar 2017 fra mobile enheder Cozy cute space clubMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nSunviewpalaceSpijkenisse, Holland4113Anmeldt 12 januar 2017 Great food but slow serviceGoogle Oversæt MereTak, Sunviewpalace Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejedwardcullenbell2016Plaridel, Filippinerne336Anmeldt 18 december 2016 SmilesHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nZoe B W1Anmeldt 13 december 2016 fra mobile enheder NiceGoogle Oversæt Tak, Zoe B W Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarl BDamman, Saudi-Arabien7817Anmeldt 27 oktober 2016 Great FoodHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRTF1593Baguio, Filippinerne2823Anmeldt 17 maj 2016 fra mobile enheder It could've been betterMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejcharz007Baguio, Filippinerne1913Anmeldt 27 april 2016 Lately the service has been disappointing, but do come for the food.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nnicMilanomilano1036230Anmeldt 27 februar 2016 Bel locale, cibo discreto, servizio scarsoGoogle Oversæt MereTak, nicMilano Gilles PGatineau, Canada264Anmeldt 31 januar 2016 Très bon petit restoGoogle Oversæt MereTak, Gilles P Forrige\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenHealth 10026 anmeldelser 0,79 km væk Ali Shawarma6 anmeldelser 0,8 km væk McDonald's14 anmeldelser 0,99 km væk Seværdigheder i nærhedenBurnham Park777 anmeldelser 1,38 km væk Our Lady of Atonement Cathedral200 anmeldelser 1,37 km væk Session Road330 anmeldelser 1,19 km væk Bell Church106 anmeldelser 1,1 km væk Spørgsmål og svarStil et spørgsmålFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Future Diner.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendAnnullerBekræftelse: Ricki MI will bring my family to EK, do you have a family ( 5 members ) package for all the ride and how about for the entrace fee.22 november 2015|Svar Skjul alle svarEr du sikker på, at du vil slette dette spørgsmål?Slet Bekræft AnnullerHvad er dit svar?Retningslinjer for indlægSend\nHotel Supreme, Magsaysay Avenue, Baguio, Luzon 2600, Filippinerne Placering:


Job: Servicekoordinator for test af løftegrej og kraner (BESAT)\nJobopslag: Servicekoordinator (BESAT)\nHar du det store overblik, og kan du holde hovedet koldt i pressede situationer? Trives du med koordinering og god kundepleje? Så er du måske vores nye servicekoordinator.\nVi er en veletableret mellemstor virksomhed, der yder landsdækkende salg og service af kraner og løftegrej. Samlet set er vi omkring 90 medarbejdere fordelt i landet, heraf ca. 20 udekørende teknikere. Hovedafdelingen ligger i Odense SV, hvor vores servicekoordinatorer også holder til.\nDu bliver en del af vores team af servicekoordinatorer. Der er stor erfaring i teamet, så der er god mulighed for sparring. I har hver jeres ansvarsområde i teamet, men samarbejder naturligvis. Tonen er rigtig god og uformel – både i teamet og generelt i virksomheden.\nDu får en udfordrende hverdag med stor kontaktflade til både kunder, teknikere og de øvrige afdelinger i virksomheden.\n•\tKoordinering og håndtering af serviceopgaver fra start til slut – herunder fakturering.\n•\tOprettelse af serviceordrer.\n•\tDaglig support til teknikerne.\n•\tRegistrering i vores service management system, MicroBizz.\nDu har erfaring fra en lignende stilling og har gode IT-kundskaber. Som person er du serviceminded, engageret og kvalitetsbevidst. Du er samarbejdsvillig og trives i et uformelt arbejdsmiljø, hvor positiv energi og løsningsorientering er vigtige elementer i hverdagen. Erfaring med kraner og løftegrej er ikke nødvendigt.\nVi tilbyder en alsidig stilling i en velfungerende virksomhed under fremgang. Kvalitet og service er nøgleord hos os, og vi er derfor et hold af dygtige og engagerede medarbejdere, der har stor erfaring inden for branchen. Vi er den førende udbyder inden for kvalitetsløftegrej, og har et naturligt fokus på at beholde og udvikle denne position. Samtidig er vi socialt bevidste og tror på værdien af et godt arbejdsmiljø.\nVi tilbyder desuden en pensionsordning med en helbredsforsikring samt løn efter kvalifikationer.\nStillingen er besat – mange tak til alle deres har ansøgt.


Prædiken ved Folketingets åbning: Pengene eller livet? - Kirkepartner\nPrædiken ved Folketingets åbning: Pengene eller livet?\nopslået på oktober 6, 2013 ved CarstenD\nVed Folketingets åbning 1. oktober prædikede Per Bucholdt Andreasen, formand for Præsteforeningen og sognepræst i Asmild og Tapdrup Kirker, i Christiansborg Slotskirke over Matt. 6,24-34 med Jesus’ ord om, at vi ikke kan tjene både Gud og mammon.\nLæs prædiken her:\nDengang var søndagens højdepunkt den lokale biografs fire-forestilling, hvor der enten var gamle Robin Hood-film, eller westerns med John Wayne på programmet.\nNår vi så stod der over for hinanden midt i legen, så lød spørgsmålet til dem, der havde skatten: ”Pengene eller livet?\nMon ikke vi alle siden i voksenlivet har stået overfor den situation: ”Pengene eller livet”, i tilværelsens store leg.\nDette lidt ubehagelige ”enten eller”, når vi nu gerne vil begge dele, pengene og livet.\nVi er som mennesker ikke så meget til ”enten eller”, nok mere til ”både og”.\nDet er dette ”enten eller”, den modsætning evangeliet sætter op i dag, når Jesus i sin bjergprædiken, taler om, at vi ikke kan tjene både Gud og mammon.\nEr det ikke for let at tale om modsætning mellem Gud og mammon, mellem liv og penge og så, at vi også skal være ubekymrede.\nEr det ikke alt for naivt, alt for letkøbt og uden sans for den virkelighed vi står i her 2000 år efter?\nHvis ikke der er noget, der står over økonomien – styrer økonomien – så bliver det økonomien, der styrer os.\nDet er jo gode og formanende ord, når to skal danne par og have livet til at fungere: Bær over med hinanden, tilgiv hinanden, vis mildhed, vær barmhjertige, tålmodige. Gode råd til et langt og godt ægteskab.\nInteressant nok, så skrev Paulus slet ikke disse ord med henblik på ægteskabet, men til mennesker der sammen skulle opbygge et samfund, nemlig en menighed.\nMed hvad rører os egentlig?\nHvad taler til vores hjerte?\nLidt tidligere i sin bjergprædiken siger Jesus: ”For hvor din skat er, dér vil også dit hjerte være”.\nHer skal skat – for god ordens skyld – ikke forstås i en finanspolitisk sammenhæng, men som den værdi i livet, man sætter højest pris på.\nSå kan man jo overveje med sig selv, hvad dét så er. Hvor er det, vi har vores hjerte?\nHar vi i virkeligheden brug for en hjertestarter engang imellem, så vi også selv bliver klar over, at vores hjerte faktisk kan banke for noget.\nOg vel at mærke ikke bare os selv og vores eget, men den anden. Vores forpligtethed på hinanden. Vi kan nemlig ikke løbe fra, at vi hver især er ansvarlige for at træffe valg, forvalte det liv, vi har fået ud fra det, der er vores tro og håb. ”At elske thi deri er livet”, som vi skal synge det om lidt.\nVi går nogle gange fejl i vores valg, svigter vores ansvar. At vi som mennesker går fejl af vores mål, det er det, vi i kirken kalder for synd.\nDerfor handler det igen og igen om at få gentaget tilsagnet om tilgivelse, og at vi dermed får en ny mulighed for at komme på sporet af livet, når vi ubekymrede kaster os ud i livets muligheder.\nSangeren og sangskriveren Simon Kvamm har engang sagt det i et interview, så er det måske lidt mærkeligt for nutidens mennesker at sige Gud, men ikke spor mærkeligt at sige: ”Jeg tror helt klart på noget mellem himmel og jord” eller ”Jeg tror på noget større”.\n”Jamen, hvad er det? Det er jo Gud” siger Simon Kvamm.\nNår Jesus siger: ”Søg først Guds rige”, så er det ikke, fordi vi skal nå frem til målet, eller realisere det her og nu, men så er det netop, fordi vi skal søge uden for os selv og vores egen begrænsning.\nFinde det, vi søger. Det er ikke tog til tiden, men det er tro til tiden.\nDerfor har vi brug for rum, med tro til tiden, hvor vi som nutidens selvberoende og selvdefinerede mennesker også kan blive modsagt.\nEt sådant rum er kirkens rum, en livets banegård hvor vi kan følge forskellige spor på vej i livet og få retning på det, vi søger set i evangeliets lys.\nDet, der skal minde os om, at det ikke er alt, vi magter, og at vi netop i vores afmægtighed må leve i ubekymret tillid til det, der er større end os, til det: ”der er mere mellem himmel og jord”, til det, der er Gud.\nHvad sætter vi højest?\nEvangeliet er ikke i tvivl.\nSå vælg da livet.\nUdgivet i NyhederMarkeret eller | livet | Pengene\nFrivillige fra kirken plukker æbler for at vise næstekærlighed\nEn tanke om "Prædiken ved Folketingets åbning: Pengene eller livet?"


HjemLivsstilRosen – romantisk, robust og populær som aldrig før\nSelv er han passioneret samler af historiske roser og har godt 400 forskellige sorter i sin have. Noget af det, der særligt fascinerer ham, er rosens historie. For, som han forklarer, har rosen haft en rolle i næsten enhver historisk æra. Blandt romerne var den symbol for velstand og virilitet, og efter først at have været dømt ude af kirken, og gemt væk hos munkene, der bevarede dem blandt andet for deres medicinske egenskaber, tog kirken rosen til sig og gjorde den hvide rose til ‘Jomfru Marias’ som et symbol på renhed, forklarer Peter Ørum Scherg, der også er medlem af World Federation of Rose Societies internationale komite for bevarelse af historiske roser.\n– Duft er noget, der efterspørges i roser, ligesom en anden stærk tendens i disse år er, at der skal være knald på farverne, masser af ‘pang’ – ligesom med georginerne, siger han.


Trin for trin - Værløse - Royal - Collection\nVigtigt om kvalitet\nSådan finder du din skræddersyede madras\n1) Overvej dit behov\nTag dig god tid, når du skal vælge en ny madras. Det er en vigtig beslutning, som du vil mærke direkte på kroppen både om natten, og når du vågner. Er I to, så overvej nøje, om det skal være én stor madras - eller i begge er bedst tjent med to forskellige madrasser, der passer til jeres kropsbygning og sovevaner.\n2) Tænk pris og kvalitet\nOvervej økonomien. Der er madrasser i mange prisklasser, men vær opmærksom på, at prisen ofte hænger sammen med kvalitet og holdbarhed. En god madras holder formen og komforten i mange år.\n3) Tag en slapper i butikken\nPrøv madrassen i butikken - hold dig ikke tilbage, men prøv stille og roligt at indtage alle de sovestillinger du bruger om natten. Slap af og føl om kroppen har det godt og komfortabelt. Butikkens personale ved godt, det er den eneste rigtige måde at finde den rigtige madras på.\n4) Find den rigtige hårdhed\nTjek om madrassen har den rigtige hårdhed, så din lænd og ryg får ordentlig støtte. Det bedste er, hvis du får en anden til at mærke efter, om du ligger korrekt. Læg dig afslappet på ryggen og lad den anden føre sin hånd ind mellem din lænd og madrassen. Hvis der er rigelig plads til hånden, så er madrassen for hård - skal hånden mases ind, så er madrassen for blød. Kan hånden føres roligt ind så der mærkes et ligeligt fordelt tryk fra både madras og lænd, så har madrassen den helt rigtige hårdhed.\n5) Lad dig ikke nøjes\nBestem dig ikke for hurtigt, men prøv forskellige madrastyper. Du skal ikke nøjes med en, der "da er meget god". Prøv videre til du finder en madras, hvor du ikke er i tvivl om, at det er den helt rigtige. En madras, der føles som skræddersyet til din krop.


Fysioterapeut inden for neurologien\nBrænder du for at gøre en forskel for borgere med neurologiske problemstillinger? Har du lyst til at blive en del af et team med positive og engagerede kollegaer? Og vil du have et job, hvor du har stor indflydelse på, hvordan opgaverne og din arbejdstid tilrettelægges? Så er du måske vores nye kollega!\nHos Træning i Assens Kommune søger vi en fysioterapeut inden for det neurologiske område.\nDer er tale om en ny fast stilling på 37 timer om ugen og med tiltrædelse 1. januar 2022 eller hurtigst muligt derefter.\nVi er et team af positive og engagerede kollegaer. Vi har et godt og inspirerende arbejdsmiljø med plads til og fokus på faglig udvikling, sparring og vidensdeling.\nTeamet, som ligger placeret i Aarup, arbejder primært sammen om borgere med neurologiske sygdomme og består af 7 fysioterapeuter og 6 ergoterapeuter.\nDen fysioterapeut vi søger, vil primært have opgaver i forhold til borgere med neurologiske problemstillinger, men der vil også være træningsopgaver inden for det geriatriske og ortopædkirurgiske område.\nhar erfaring inden for det neurologiske område\nkan undersøge og genoptræne borgere med neurologisk sygdom\ner vant til at arbejde målrettet sammen med borgerne med udgangspunkt i den rehabiliterende tankegang, samt at inddrage pårørende i det omfang det er relevant\ner god til at formidle den viden du har om borgeren til både borger, pårørende og tværfaglige samarbejdspartnere\ner fleksibel og god til at bevare overblikket og arbejde i en kompleks og travl hverdag\ner indstillet på at arbejde frem til kl. 17 en til to dage om ugen\nVi tilbyder en dynamisk arbejdsplads med en varieret og spændende arbejdsdag. Du vil som del af teamet have stor indflydelse på, hvordan opgaverne tilrettelægges ud fra borgerens mål. Du vil få mange samarbejdspartnere på tværs af kommunen, hvor rehabilitering er det samlende begreb.\nTræningen af borgerne foregår både individuelt, på hold, i borgerens hjem og på træningscenteret.\nDu vil få ansættelse som selvtilrettelæggende med stor indflydelse på din egen arbejdsdag. Da hverdagen er meget omskiftelig, blandt andet pga. Corona, forventer vi også en stor fleksibilitet fra dig.\nLøn og ansættelsesvilkår sker efter gældende overenskomst og ud fra principperne om lokal løndannelse.\nVi gør opmærksom på, at straffeattest skal indhentes, inden ansættelse kan finde sted.\nHvis du vil vide mere eller har spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Leder af Træning Lykke Oddershede Jørgensen telefon 64 74 71 47, koordinator Inge Svalgaard Lorentzen telefon 64 74 66 16 eller Stefan G. Pedersen på telefon 64 74 66 04.


Foil - Surfing - Vandsport - Hele Danmarks Skate- og Surfshop\n900 cm' (2)\n1700 cm' (1)\n1100 cm' (1)\nSpecial Price 3.933,08 kr\nPris: 4.007,43 kr\nSpecial Price 2.743,49 kr\nPris: 4.081,78 kr\nSpecial Price 2.594,79 kr\nPris: 3.561,33 kr\nPris: 1.405,20 kr\nØnsker du at svæve lydløst hen over vandet, så skal du prøve foiling. Du kan komme ud på vandet i næsten ingen vind og med en foil glider du let og lydløst gennem vandet. Kite foiling er allerede blevet en olympisk disciplin og udvikler sig hurtigt. Foiling åbner en ny verden af muligheder inden for vandsport, om det er at cruise i letvind, race eller noget helt trejde.\nSå hvis du gerne vil udvide din horisont og opleve kitesurfing på en hel ny måde skal du have fat i en F-one foil.\n900 cm² (2)\n1100 cm² (2)\n1900 cm² (2)\n61,8 X 22 cm (2)\n91 X 38 cm (2)\n54,5 X 22,5 cm (2)\n40,7 X 7,5 cm (2)\n54,5 X 9,5 cm (2)\n36 X 16 cm (2)


Folkets Plads en realitet - i Birmingham - Danmarks Biblioteksforening\nFolkets Plads en realitet - i Birmingham\nEt nyt bibliotek i verdensklasse, Library of Birmingham, åbner i England i september under sloganet “Rewriting the Book”. Med sine godt 31.000 m2 skal det nye bibliotek sætte ny standard for folkebiblioteker i en tid, hvor engelske kommuner ellers har måttet spare gevaldigt på biblioteksområdet. Man venter mere end tre millioner fysiske besøg hvert år og dertil flere millioner online-besøg.\nMed dette byggeri og projekt, siger biblioteksledelsen, skabes ikke alene en ny stor kulturattraktion, men også et nyt bibliotekskoncept for det 21. århundredes offentlige biblioteker. Målet er et ‘verdensklasse-bibliotek til brug for en verden i hastig forandring’, forberedt til den måde\nbibliotekerne vil arbejde på i fremtiden, forlyder det. For at sikre at det nye bibliotek inkl. et Virtual Library of Birmingham reelt vil opfylde borgernes mange forskelligartede behov og ønsker, har man gennemført en større serie høringsrunder, herunder med børn og unge, siden forberedelserne for alvor gik i gang tilbage i 2009.\nI umiddelbar sammenhæng med det nye bibliotek findes også et stærkt teatertilbud, The Birmingham Repertory Theatre (REP). Det er blevet ombygget og udvidet i sammenhæng med biblioteksbygningen, og de nye faciliteter omfatter et fleksibelt studieteater, et udendørs amfiteater og andre uformelle performancerum – herunder et rum dedikeret til børn og teenagere samt et lydstudie. Library of Birmingham bliver dertil et udstillingsvindue for byens internationalt vigtige samlinger af arkiver, fotografier og sjældne bøger gennem inddragelse af andre nye faciliteter bl.a. et state-of-the-art gallery, ligesom man ved hjælp af it åbner op for offentlig adgang til alle samlingerne. Det vil desuden være hjemsted for et af Englands mange BFI Mediatheques, som giver gratis adgang til National Film Archive.\nBiblioteket agter i samarbejde med REP, de mange andre samarbejdspartnere og lokalsamfundet bredt, at tilbyde en dynamisk blanding af events – aktiviteter kombineret med fremragende ressourcer af såvel fysisk som online karakter, udstillinger og ikke mindst adgang til eksperthjælp til læring, information og kultur. Ved at udnytte ny teknologi, vil alle ‘fra Birmingham til Beijing, Bangalore med videre’ i fremtiden kunne få adgang til bibliotekets ressourcer.\nArkitekt Francine Houben, Mecanoo Architects fra Holland, kalder biblioteket ‘folkets palads’, fordi det nye Library of Birmingham er planlagt ud fra en målsætning om at være for alle ved atvære meget let tilgængeligt og familievenligt. Biblioteket fremhæves derudover som et stærkt videncenter for læsefærdighed, forskning, studier, kompetenceudvikling, iværksætteri, kreative udtryk, sundhedsoplysning og meget mere, som lokalebefolkningen har brug for at begå sig i i det moderne it- og vidensamfund; i Birmingham er man ikke i tvivl, ‘det nye bibliotek vil ændre liv’. Og tiltrække masser af mennesker – både fra Birmingham og fra hele den øvrige del af West Midland-regionen i\nMidtengland i tillæg til et, forventer man, stort antal nationale og internationale besøgende.\nDet 10-etagers nye bibliotek på Centenary Square i Birmingham City Centre i byens vestlige centrum ligger tæt på en række andre centrale bygninger og tilbud bl.a. rådhus, Birmingham Museum & Art Gallery og byens internationale kongrescenter med Symphony Hall.\nHent selv flere informationer og følg med på www.libraryofbirmingham.com/newlibrary2013 .\nNej til bibliotekslukninger i UK


HJV › HJK › HHV › LRGNV › HDMVJ\nTorsdag den 19. oktober havde Distrikt Midt- og Vestjylland gjort klar til et orienteringsoplevelse i nyt regi.\nTekst & foto: J. Krätz Andersen, redaktør/HDMVJ\nSkal man have kontakt med de unge mennesker i HBU kompagnierne, skal man hele tiden opfinde noget nyt. Derfor havde man fra Infoelementets side ændret radikalt på eventen for bedre at trænge igennem.\nTidligere var det distriktschefen, der fortalte om Hjemmeværnet og dets muligheder. Denne gang havde en ung sergent fået ordet og han berettede levende om Hjemmeværnet som helhed. Efter ham var det en ung gruppefører som forklarede hvad gruppen er for en størrelse og det kammeratskab der er i en sådan. Og den sidste på podiet var en kvindelig yngre menig, der gav et godt indblik i hvordan man kom ind i hjemmeværnet.\nAlt sammen blev modtaget med pæn interesse.\nEventen var delt ud på begge HBU kompagnier. Mens det ene kompagni hørte foredraget, var det andet engageret ude på idrætspladsen, hvor en patrulje havde stillet op og viste grej frem, ved siden af var der mulighed for at brænde løse skud af med LSV under sikker overvågning og instruks af infanterister. Yder mere var der en kommunikationsøvelse under ledelse af et medlem fra Flyverhjemmeværnet, her fik de lov at arbejde i to mand hold. Den ene var blændet og skulle stable sten ud fra makkerens anvisninger. Der skulle også have været demonstration med hundetjenesten, men desværre kunne de ikke stille op.\nDer var sat en time af på hver del af eventen, så kompagnier kunne roterer ud fra dette. Den sidste time var beregnet til forplejning, der blev forestået af en forplejningsgruppe fra distrikt Østjylland. Der blev serveret skipperlabskovs, salat, chokoladeslik og sodavand, som smagte ganske fortrinligt.\nMange af de unge mennesker udtalte at det havde været en spændende oplevelse med Hjemmeværnet og de fandt ud af at Hjemmeværnet måske ikke var så dårlig en idé at deltage i på et senere tidspunkt.\nInfanterikompagni Viborg og Infanterikompagni Herning Nord, samt Flyverhjemmeværnet og forplejningsdelingen fra Østjylland var de drivende kræfter på alle poster. Der lød fra flere sider stor ros fra HBU-erne.\nHverveevent for HBU kompagnierne ved IGR.


NEWS NORDEN. åbner kontor i Australien. Finanserne styrket med 3 nye lån. 4 nye eco tankskibe til NORDEN NORDEN. til tops for klimaindsats - PDF\nDownload "NEWS NORDEN. åbner kontor i Australien. Finanserne styrket med 3 nye lån. 4 nye eco tankskibe til NORDEN NORDEN. til tops for klimaindsats"\n1 NEWS vinter 2014 NORDEN åbner kontor i Australien Tørlast har store ambitioner i Australien Side 4-9 Finanserne styrket med 3 nye lån Side 10 NORDEN til tops for klimaindsats Side nye eco tankskibe til NORDEN Side 14-15\n2 2 NORDEN news vinter 2014 Endnu et udfordrende år 2014 blev på mange måder langt mere udfordrende end forudset ved årets begyndelse. I stedet for en gradvis bedring af tørlastmarkedet fik vi det modsatte. Raterne lå efter en fin begyndelse i januar underdrejede det meste af året, og afslutningen på året har heller ikke levet op til den sæsonmæssige bedring, vi normalt oplever. Det var ikke en enkelt faktor, der ødelagde tørlastmarkedet i En lang række begivenheder trak alle i den forkerte retning, og resultatet blev en markant forværring. Det indonesiske eksportforbud af en række råvarer frigav mange skibe, der kom ud i et marked, der i forvejen var belastet af for meget kapacitet. Samtidig led kultransporterne dels under vejrforhold, der mindskede behovet for kul, dels under politiske indgreb, der begrænsede importen af kul til det meget vigtige kinesiske marked. Derudover har finansiel uro i Sydamerika også sat sit præg på markedet, og presset raterne mod bunden. Resultatet blev et underdrejet marked, som også har ramt NORDEN hårdt. Kort før dette blad gik i trykken tog NORDEN konsekvensen af de forringede markeder og konstaterede, at en række af de kontrakter, vi tegnede på indbefragtede skibe for 3-6 år siden, formentlig ikke bliver profitable i deres løbetid. I alt har vi opgjort det fremtidige tab på disse kontrakter til USD 230 millioner, og de penge hensætter vi nu. Det betyder, at vi foretager et ordentligt håndkantslag her og nu i stedet for at sprede tabene ud over de kommende 3-4 år. Hensættelsen giver dermed også et mere retvisende billede af vores kommende års resultater, der nu er renset for gamle urentable kontrakter, der blev indgået, da markedet og forventninger så anderledes positivt ud. I dag kan vi konstatere, at den længe ventede bedring trækker ud, derfor sørger vi for at dreje på alle de håndtag, der kan give driftsbesparelser og optimere indtjeningen. Ud over at vedligeholde og udbygge kundekredsen har vi eksempelvis øget vores fokus på brændstofeffektivitet, introduceret nyt, avanceret shippingsystem og reorganiseret den tekniske afdeling, så vi sikrer, at den viden og de kompetencer, afdelingen besidder, kommer endnu tættere på forretningen og udnyttes bedst muligt. Samtidig styrker vi det tætte forhold, vi har til vores kunder. Et af midlerne er netop global rækkevidde med kontorer på snart 5 af verdens 7 kontinenter. I 1. kvartal åbner vi således et nyt kontor på det australske kontinent, og på siderne 4-9 kan man læse mere om baggrunden og ikke mindst potentialet i det træk. I skrivende stund kan vi glæde os over at året ser ud til at slutte med et godt tankmarked. Raterne inden for MR og Handysize, som er de to skibstyper NORDEN ejer inden for produkttank, er på højeste niveau siden finanskrisen. Opsvinget er kommet hurtigt og med stor kraft, og det understreger, hvor vigtigt det er, at NORDEN som organisation er gearet til at udnytte de muligheder, der opstår. Det vil der være fokus på i året, der kommer. Jeg ønsker alle god fornøjelse med læsningen, god jul og et godt nytår. Klaus Nyborg, Konstitueret adm. direktør 4 NORDEN har store ambitioner i Australien 10 NORDENs finanser styrket med 3 nye lån 11 Her er manden, der skal lede NORDEN Forsidefoto: I begyndelsen af 2015 åbner NORDEN et nyt oversøisk kontor. Kontoret placeres i Melbourne i Australien. De øvrige oversøiske kontorer ligger i Singapore (åbnet i 1996), Annapolis (2001), Rio de Janeiro (2003), Shanghai (2003) og Mumbai (2005). Dampskibsselskabet NORDEN A/S: Strandvejen 52, 2900 Hellerup, Danmark, Telefon: , Ansvarshavende redaktør: Nicolai Bro Jöhncke, Head of Corporate Communications Layout og grafisk produktion: meyer & bukdahl as\n3 NORDEN news vinter NEWS vinter 2014 NORDEN åbner kontor i Australien Tørlast har store ambitioner i Australien Side 4-9 melbourne 2015 Finanserne styrket med 3 nye lån NORDEN til tops for klimaindsats 4 nye eco tankskibe til NORDEN Side 10 Side Side Scan koden og læs magasinet online Indhold 12 Ministerbesøg fra Singapore NORD EN mø dtes m japan ed sin ske fo e vigt rbind ige elser Senior officerer får egne skibe 20 Nysgerrig og sulten isbjørn besøgte NORD QUEBEC 12 NORDEN med i bedste liga for sin klimaindsats 18 Svag markedsudvikling fortsatte i 3. kvartal\n4 4 NORDEN news vinter 2014 København 1871 Annapolis 2001 Norden har store ambitioner i Australien Rio de Janeiro 2003 Det nye kontor i Melbourne skal øge forretningen med de nuværende australske tørlastkunder, skaffe nye kunder i butikken og finde helt nye forretningsområder. NORDEN har store ambitioner med sit indtog i Australien, hvor det 6. oversøiske kontor åbner i begyndelsen af Kontoret får det officielle navn NORDEN Shipping (Australia) Pty. Ltd. og placeres i Melbourne, som er Australiens centrum for shippingaktiviteter. Fra første dag bliver der fuldt program for kontoret, der skal hjælpe med at levere til både toplinjen og bundlinjen. Kort sagt: Omsætningen i Australien skal øges, og det skal ske med profitabel forretning.\n5 NORDEN news vinter Shanghai 2003 Mumbai 2005 Singapore 1996 Beslutningen om et nyt kontor i Australien bygger på grundige forberedelser og vurderinger. Vi ved derfor, hvad vi går ind til. Vi ved, at det kæmpemæssige og alsidige australske tørlastmarked rummer et stort potentiale for os, som vi på trods af vores alsidige flådesammensætning og forretningsmæssige kompetencer og aktiviteter ikke har fået nok ud af, fordi vi ikke har været fysisk til stede på markedet. Men det bliver vi nu, og derfor har vi formuleret nogle konkrete, klare og ambitiøse succeskriterier for det nye kontor. Kontoret skal melbourne 2015 Læs mere på de følgende sider\n6 6 NORDEN news vinter 2014 Australien har det hele jern, kul, aluminium, korn, sukker Mineindustrien i Australien bidrager med over 6% af landets økonomi, og selv om kornindustrien lige nu oplever tilbagegang, ser den nye eksportmuligheder i Asien og Mellemøsten. Og al eksport af mineraler og korn foregår pr. skib. Mineindustrien i Australien lægger kun beslag på 0,02% af det kvadratkilometer store land. Alligevel bidrager minerne med over 6% af landets økonomi, der nu efter 20 år med konstant vækst frygtes på vej ind i en periode med recession på grund af de faldende jernpriser især forårsaget af den voldsomme forøgelse af produktionen i Australien. I 2013 var bidraget fra mineindustrien til Australiens økonomi cirka 630 milliarder kroner, og det svarer til 54% af den samlede produktion af varer og serviceydelser. Værdien af eksporten af mineraler beløb sig i 2013 til knap 720 milliarder kroner. Alene jernmalm og kul udgør med henholdsvis 37,4 og 28,4% 2/3 af de mineraler, der eksporteres, og de vigtigste importlande er Kina, Japan og Sydkorea med Kina som den absolut største importør gennem efterhånden mange år. Og transporten ja, den foregår pr. skib. De mange miner giver direkte beskæftigelse til knap mennesker og til andre cirka mennesker i industrier, hvis produkter og ydelser har forbindelse til mineindustrien. Dertil kommer, at mineindustrien i Australien årligt investerer godt 180 milliarder kroner og bruger knap 30 milliarder kroner på efterforskning og omkring 22 milliarder kroner på forskning og udvikling. Verdens største producent Det skal alt sammen ses i lyset af, at Australien er verdens største producent af bauxit (det vigtigste råmateriale til fremstilling af aluminium) og jernmalm, den næststørste producent af alumina, bly og mangan, den tredjestørste producent af brunt kul, guld, nikkel, zink og uran, den fjerdestørste producent af aluminium, sort kul og sølv og den femtestørste producent i verden af tin. virkelig levere, men det er samtidig nogle realistiske succeskriterier, siger koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup. Succeskriterierne Succeskriterierne ser sådan ud: NORDEN skal øge forretningen med eksisterende kunder på det australske marked NORDEN skal finde nye kunder NORDEN skal via skibsmæglere, deltagelse i konferencer og research kortlægge nye forretningsområder i Australien, som NORDEN kan få del i NORDEN skal ikke bare øge sin andel af tørlasttransport ud af Australien, men også ind til Australien NORDEN skal være det foretrukne rederi Betjenes i dag fra Singapore De øvrige oversøiske kontorer er placeret i Singapore (åbnet i 1996), Annapolis (2001), Rio de Janeiro (2003), Shanghai (2003) og Mumbai (2005). I dag betjener NORDEN det australske tørlastmarked fra kontoret i Singapore, og folk herfra har gennem årene været på talrige rejser til Australien. NORDEN laver masser af forretning med australske kunder. Men hver gang vi besøger landet, hører vi om nye projekter og ny forretning, som vi gerne vil have bedre fat i. Gennem flere fysiske møder på både formelt og uformelt plan med australske skibsmæglere og Vi ved, at det kæmpemæssige og alsidige australske tørlastmarked rummer et stort potentiale for os Koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup kunder vil vi kunne styrke relationerne til dem og øge vores viden om markedet, markedsudviklingen og ikke mindst nye projekter. Jeg er overbevist om, at det vil resultere i nye kunder og i ny eller i hvert fald øget forretning. Det er jo sådan i shipping, at den fysiske tilstedeværelse og de personlige kontakter spiller en afgørende rolle, når der indgås nye kundeforhold, og når der skal laves forretning i det hele taget, siger Ejner Bonderup. Flere og flere kunder I 2012 fik NORDENs tørlastforretning 75 nye kunder, i 2013 var antallet af nye kunder 130, og tendensen er fortsat i 2014: NORDEN får flere og flere tørlastkunder. Hvad angår nye projekter i Australien og dermed nye muligheder for NORDEN, er de 3 australske minegiganter Rio Tinto, BHP Billiton og Fortescue meget aktive med hensyn til at udvide deres i forvejen kolossale produktion af jernmalm i Australien. Den har i flere år har givet forretning til NORDEN - mere præcist til NORDENs flåde af Capesize- og Post-Panamax-skibe, der sejler jernmalm til det kæmpestore kinesiske marked.\n7 NORDEN news vinter Med en årlig eksport på op mod 180 mio. ton kul om året er Newcastle i Østaustralien verdens største kulhavn. Havnen blev i øvrigt tidligere i år købt af et kinesisk konsortium for omkring 10 milliarder kroner. Og Australien producerer og eksporterer ikke bare råvarer fra de mange miner, landet er også blandt verdens største leverandør af mineteknologier og serviceydelser, der knytter sig til industrien. Det skønnes, at mindst 60% af alle miner i verden benytter sig af australsk udviklet software. 45% af kornhøsten eksporteres En anden vigtig sektor i Australien er landbrugssektoren med en årlig kornproduktion på omkring 35 millioner tons, der dyrkes på et samlet areal på 20 millioner hektar. Værdien af den samlede årlige høst løber op i knap 40 milliarder kroner, og 45% af høsten eksporteres også pr. skib. Vinterhøsten omfatter bl.a. hvede og byg, mens sommerhøsten består af f.eks. solsikker og durra, der er et hovednæringsmiddel i flere afrikanske og asiatiske lande, hvor det bruges til grød og fladbrød. 40% af kornhøsten eksporteres i containere, de resterende øvrige 60% eksporteres i tørlastskibe. Produktionen af korn i Australien er steget betydeligt de seneste 30 år, og selv om produktionen nu er faldende, ser landbrugssektoren alligevel lyst på fremtiden, fordi markeds- og dermed eksportmulighederne i Asien og Mellemøsten vurderes som lovende. Udover korn eksporterer landbrugssektoren i Australien også store mængder sukker. Begrænset import Da Australien er et ressourcerigt land med en begrænset industriel produktion, er tørlastimporten og importen af varer i det hele taget beskeden. Men for at dække landbrugssektorens behov er Australien nødt til at importere gødning, ligesom der importeres kaustisk soda, svovl (hvor NORDEN er meget aktiv), og limsten til fremstilling af aluminium, nikkel og stål. Dertil kommer import af cementklinker og udstyr til konstruktion af nye miner og offshore projekter. Havnene er flaskehalse Uanset hvor udviklet og velfungerende et land Australien i øvrigt er, er de havne i landet, hvorfra eksporten af mineraler og korn foregår, gamle og med begrænsede udvidelsesmuligheder, fordi de ligger i nærheden af tæt befolkede byer. Konsekvensen er, at især de østaustralske havne ofte ender med at blive flaskehalse, der hverken matcher de aktuelle logistiske behov eller de nye behov, der opstår i forbindelse med de udvidede mineaktiviteter i landet. Derfor har mineselskaberne og de øvrige eksportører i landet skarpt fokus på at optimere logistikken, og det kan vendes til en fordel for et erfarent rederi som NORDEN. NORDEN har mange års erfaring i at håndtere selv særdeles vanskelige logistiske udfordringer, når vi laster og losser, og vi håber, at det vil give os endnu flere fordele i de trængte australske havne, siger koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup. De største skibstyper dvs. Capesize og Post-Panamx sejler især for de store mineselskaber, som antalsmæssigt er en forholdsvis lille og overskuelig kundegruppe, hvis betjening nemmere kan centraliseres på få kontorer. Men når det kommer til Panamax, hvor NORDEN er en af verdens største operatører, og Supramax og Handysize, er der langt flere kunder, og de er mere forskellige, ligesom deres laster er det. Derfor kræver det et større antal kontorer og tætte kontakter at skaffe laster til de mindre skibstyper, som jo dominerer NORDENs tørlastflåde på godt 200 skibe. Det er endnu en grund til at åbne kontoret i Melbourne, siger koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup. Koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup: NORDEN laver masser af forretning med australske kunder. Men hver gang vi besøger landet, hører vi om nye projekter og ny forretning, som vi gerne vil have bedre fat i. NORDEN går mod tendensen Med åbningen af kontoret i Melbourne går NORDEN mod en tendens i branchen, idet flere og flere rederier i de seneste år har centraliseret deres Asien- og Stillehavsaktiviteter i Singapore. Denne centralisering fungerer også fint for NORDEN, og vi opretholder bemandingen på kontoret i Singapore, som er NORDENs andet hjem, og som har op mod 40 medarbejdere befragtere, operatører og administrative medarbejdere. Men med Melbourne-kontoret udvides vores globale rækkevidde, og vi kommer så at sige ud i endnu et af verdens hjørner, hvor der ligger uudnyttede forretningsmuligheder for os, siger Ejner Bonderup. Kontoret i Melbourne får General Manager Christian Hornum fra Singapore-kontoret som sin første leder, mens Assistant Chartering Manager Mads M. Simonsen også fra Singapore-kontoret bliver hans foreløbig eneste medarbejder. Læs mere på de følgende sider\n8 8 NORDEN news vinter 2014 Nu skal han arbejde i den fjerde verdensdel for NORDEN Australien er et kæmpemæssigt tørlastmarked i konstant udvikling. Lederen af NORDENs nye kontor i Melbourne glæder sig til at vise, at NORDEN er i landet på den lange bane. Det bliver en unik udfordring for mig" Christian Hornum, leder af NORDENs kommende kontor i Melbourne i Australien Christian Hornum, 31 år, får omtrent alt, hvad han kan ønske sig, når han med titel af General Manager nu rykker fra Singaporekontoret til Australien som leder af NORDENs nye tørlastkontor i Melbourne. Det bliver en unik udfordring for mig. Det bliver min opgave at sørge for, at kontoret bliver en bærende del af NORDENs forretning. Der foreligger ikke en manual for, hvordan jeg skal gøre det. Så det må jeg selv finde ud naturligvis med opbakning fra både kontoret i Singapore, som jeg kommer til at rapportere til, og fra hovedkontoret hjemme i Danmark. Jeg er beæret over den tillid, som NORDEN viser mig ved at lade mig etablere det nye kontor, og jeg glæder mig til at komme i gang, siger Christian Hornum. Hvad fascinerer dig ved det australske marked? Det er et kæmpemæssigt tørlastmarked i konstant udvikling. Tager vi den vigtige mineindustri, udbyder de stort set alle råvarer, ligesom de har nogle af verdens største reserver inden for især jernmalm og kul. Australierne er gode at lave forretninger med de er nemme at forstå, du får, hvad du ser, en aftale er en aftale, og aftaler holdes. Australierne er også gode til at se nye muligheder de er stadig præget af nybygger-mentaliteten. Og så er australierne meget sociale og omsorgsfulde. Meget komplekst marked Hvad skal man kunne for at lave forretninger på det australske tørlastmarked?\n9 NORDEN news vinter Verdens bedste by at bo i Melbourne snart hjemby for NORDENs nyåbnede kontor i Australien er mange ting på samme tid. Byen er hovedstad i delstaten Victoria, den er Australiens finansielle centrum, den er centrum for landets shippingaktiviter, den var OL-by i 1956, og så er Melbourne ifølge det ansete britiske nyhedsmagasin The Economist verdens bedste by at bo i. Det skyldes Melbournes uddannelsestilbud, hospitals- og sundhedsvæsen, forskningsaktiviteter, turisme, sportsaktiviteter og underholdningstilbud. Melbourne blev grundlagt i 1835 og har 4,35 mio. indbyggere, der repræsenterer omkring 140 kulturer. Byens indbyggere tæller folk fra så forskellige lande som Grækenland, Somalia, Sydkorea, New Zealand, Malaysia, Indonesien, Kina, Storbritannien, Vietnam, Indien og Japan. Det er i høj grad et marked præget af, at rederierne arbejder direkte med de industrielle kunder. Det betyder, at man skal forstå deres specielle forretning. Man skal vide, hvordan deres markeder udvikler sig, fordi det bestemmer, hvem de vælger til at sejle deres råvarer. Man skal også vide, hvordan vi som rederi kan tilføre værdi til deres forretning uden nødvendigvis at tilbyde billigere fragt end konkurrenterne. Alene på grund af størrelsen er det australske tørlastmarked meget komplekst, og næsten alle lastetyper og alle skibsstørrelser er repræsenteret på markedet. Det er samtidig et marked, hvor det på grund af meget dyr lokal arbejdskraft kan blive vanvittigt omkostningskrævende, hvis man ankommer til en lastehavn, og skibet kræver yderligere rengøring, før det kan laste. Det skræmmer måske nogle rederier væk fra det australske marked, men det giver også gode muligheder for at rederi som NORDEN, fordi vores kunder ved, at vi gør tingene korrekt allerede første gang. Den fjerde verdensdel Det bliver den fjerde verdensdel, hvor Christian Hornum kommer til at arbejde for NORDEN. I Australien bliver det sammen med kollegaen Assistant Chartering Manager Mads M. Simonsen. Fra 2005 til 2007 var Christian Hornum shipping trainee på NORDENs hovedkontor. Derefter rykkede han til Annapolis i USA som Assistant Chartering Manager, og 2 år senere fortsatte hans karriere som Chartering Manager i NORDENs selskab i Singapore. Her har han været lige siden og med mange, mange forretninger bag sig i netop Australien er den unge, men allerede erfarne shippingmand med en fortid som officer i det danske forsvar godt klædt på til udfordringerne i det kæmpemæssige land. Face-to-face møder Hvordan forbereder du dig på dit nye job? Nu er det australske marked ikke nyt for mig eller kontoret i Singapore i øvrigt. Men vi skruer voldsomt op for blusset, når vi er permanent fysisk til stede i Australien. Det tager jeg rundt og fortæller flest mulige af vore kunder i landet ved face-to-face møder, som altid overgår telefon og mail. Jeg gør også mest muligt for at være up to date på samtlige skibstyper i NORDENs flåde. Oven i det kommer så de mere private forberedelser. Mens min kollega på kontoret Mads M. Simonsen har en dansk kone, har jeg det privilegium at være forlovet med en australsk pige, der oven i købet er fra Melbourne. Hvad er dit personlige succeskriterium som leder af Melbournekontoret? At vi relativt hurtigt bliver en integreret del af NORDENs organisation, og at vi får sendt et signal til vore australske forretningspartnere om, at vi er i landet på den lange bane, og at de kan regne med os, når de har brug for et pålideligt rederi, der altid kan levere.\n10 10 NORDEN news vinter 2014 NORDEN styrker sine finanser med 3 nye lån Pengene skal bruges til finansiering af det store investeringsprogram, der omfatter 37 tørlast- og produkttankskibe til en værdi af over USD 1 milliard. Lånene letter presset på NORDENs kassebeholdning. NORDEN har styrket sine finanser med 3 nye lån. De 2 kommer fra skandinaviske banker, mens en japansk bank står bag det 3. lån. I alt stiller bankerne USD 187 millioner til rådighed for NORDEN, som dermed har uudnyttede kreditfaciliteter på i alt USD 433 millioner. Hertil kommer en kassebeholdning, som ved udgangen af 3. kvartal udgjorde USD 279 millioner. På grund af lånenes løbetid og deres øvrige vilkår herunder renten betegner finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen lånene som attraktive. De nye lånefaciliteter løber over 5-10 år og skal bruges til delvis finansiering af det af NORDENs omfattende nybygningsprogram, der omfatter 37 skibe 31 tørlastskibe og 6 produkttankskibe til en samlet værdi af over USD 1 milliard. Foreløbig er 9,5 af nybygningerne leveret. Resten følger de kommende 3 år. Finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen oplyser, at den ene af de 3 låneaftaler har karakter af en kassekredit. Den tekniske betegnelse for sådan et lån er Revolving Credit Facility, og det betyder, at NORDEN frit kan både trække på kreditten og afdrage på kreditten. Finansiel fleksibilitet Lånefaciliteterne giver os finansiel fleksibilitet de kommende år og understreger, at selv om markederne er barske og indtjeningen er under pres, anser bankerne stadigvæk NORDEN for at være en stærk og attraktiv langsigtet partner. Det fik jeg også bekræftet under mit seneste besøg hos japanske banker og finansielle institutioner, siger finansdirektøren. Med de udvidede kreditfaciliteter lettes presset på NORDENs kassebeholdning. Cashflowet er i øjeblikket negativt der kommer altså færre penge ind i kassen, end der går ud. I de første 3 kvartaler i 2014 var det på sammenlagt USD -154 mio. Det skal finansieres på en eller anden måde, og her trækker vi så på kassebeholdningen. Men med de nye lånefaciliteter, skal vi ikke trække så meget på kassebeholdningen, som vi ellers ville have været nødt til, siger finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen. Ikke flere lån i 2014 Skal NORDEN låne yderligere penge? Lånefaciliteterne giver os finansiel fleksibilitet de kommende år Finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen Vi er færdige med at låne i Vores eventuelle lånebehov i 2015 og 2016 vil afhænge af markedsudvikling samt køb og salg af skibe, siger finansdirektøren.\n11 NORDEN news vinter Her er manden, der skal lede NORDEN Selv om Jan Rindbo kun er 40 år, har han omfattende international shipping-erfaring. Mens han har været ansat i Pacific Basin i Hong Kong de seneste 4 år som Chief Operating Officer med sæde i direktionen og bestyrelsen har det 27 år gamle rederi udviklet sig til et af verdens største tørlastrederier. Først var der kvalificerede kandidater til jobbet som ny administrerende direktør for NORDEN. Så var der 10, så var der 2, og til sidst var der kun en enkelt kandidat tilbage Jan Rindbo. Han blev udnævnt af bestyrelsen 30. oktober, og i forsommeren 2015 rykker han ind i hjørnekontoret på NORDENs hovedkontor i Hellerup. Bestyrelsen har været igennem en særdeles grundig søgeproces med mange yderst kvalificerede kandidater. Valget er faldet på Jan Rindbo, der har stor indsigt i shipping, især tørlast, og besidder de personlige egenskaber, der skal til for at overtage posten som administrerende direktør i et finansielt stærkt og værdibåret rederi som NORDEN. Sammen med den øvrige direktion vil Jan Rindbo sikre, at NORDEN også fremadrettet udvikler sig til gavn for aktionærer og kunder, noterede formanden for NORDENs bestyrelse, Mogens Hugo, i Rederiets selskabsmeddelelse til fondsbørsen NASDAQ Copenhagen. Stort ansvarsområde Jan Rindbo er 40 år og har 20 års international shippingerfaring fra Danmark, Nordamerika og Asien. Siden 2001 har han arbejdet for det børsnoterede tørlastrederi Pacific Basin i Hong Kong, de seneste 4 år med sæde i både direktionen og bestyrelsen. Med titel af Chief Operating Officer har han haft ansvaret for rederiets tørlastaktiviteter, herunder markedsanalyse, køb og salg af skibe, indbefragtning af skibe og kommerciel og teknisk operation af rederiets tørlastflåde. I de 13 år, Jan Rindbo har været ansat i Pacific Basin, har det kun 27 år gamle rederi udviklet sig til et af verdens største tørlastrederier med en flåde på omkring 250 skibe og leveret flotte resultater undervejs. Det er et på alle måder stærkt rederi" Jan Rindbo, ny administrerende direktør for NORDEN Jeg har talt med ham mange gange, og det er mit indtryk, at han har meget stærke lederevner. Han vil blive en dynamisk administrerende direktør nem at kommunikere med og med et godt drive og gode værdier, sagde bestyrelsesformand Mogens Hugo ved præsentationen af Jan Rindbo for NORDENs medarbejdere på hovedkontoret i Hellerup. Jan Rindbo var ikke selv til stede ved præsentationen. Men i selskabsmeddelelsen til fondsbørsen om udnævnelsen sagde han: NORDEN er et af verdens førende tørlastog produkttankrederier med en lang historie, solide finanser og en moderne flåde. Det er et på alle måder stærkt rederi, og jeg ser frem til at blive en del af NORDEN og sammen med de dygtige og dedikerede medarbejdere være med til at skabe flere gode resultater og udbygge vores stærke position som et kundefokuseret rederi. Den nye direktion Efter Carsten Mortensens farvel til NOR- DEN, har næstformanden for bestyrelsen, Klaus Nyborg, været konstitueret administrerende direktør. Fra næste forsommer vil direktionen bestå af administrerende direktør Jan Rindbo, finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen, koncerndirektør og leder af Tørlastafdelingen Ejner Kiel Bonderup, koncerndirektør og leder af Tankafdelingen Lars Bagge Christensen og koncerndirektør og leder af Corporate Secretariat Martin Badsted.\n12 12 NORDEN news vinter år i Indien fejret med manér Omkring 70 kunder og andre forretningspartnere mødte op, da NORDEN indbød til fest i Mumbai for at fejre, at det nu er 10 år siden, at Rederiet besluttede at åbne et kontor i Indien som en naturlig opfølgning på det øgede engagement i landet gennem de foregående 10 år. Værter for jubilæumsfesten var General Manager Peter Koch Hansen, chef for Mumbai-kontoret, og koncerndirektør og tørlastchef Ejner Bonderup. Jeg er glad for at være tilbage i Indien for at fejre, at NORDEN for 10 år siden besluttede at åbne et kontor i dette storslåede land. Det var en god beslutning, sagde Ejner Bonderup i sin tale til gæsterne og de omkring 10 NORDEN-repræsentanter, som var samlet til fest med jazzmusik, mad, noget at drikke og sidst men ikke mindst mulighed for nogle uformelle face-to-face samtaler langt væk fra det hektiske kontorliv. Gennem de seneste 20 år har NOR- DEN konsekvent været vidne til og spillet en lille rolle i det økonomiske fremskridt, som landet har præsteret. Indiens vækst har været imponerende, og selv om den på det seneste er stagneret en smule, ser vi stadig, at det går mod bedre tider, sagde Ejner Bonderup. NORDEN med i bedste liga for sin klimaindsats NORDEN får anerkendelse for sin gennemskuelige rapportering omkring udledningen af CO 2 fra rederiets flåde af tørlast- og produkttankskibe og for sin evne til opnå sine klimamål. Det er den magtfulde britiske græsrodsbevægelse Carbon Disclosure Project (CDP), som for 7. år i træk har vurderet NORDENs rapportering og klimaindsats. Indsatsen i 2013 betyder, at NORDEN går fra at være vurderet som Beyond Transparent til Excellent Performance, og rede- Fornemt ministerbe Singapores transportminister og chefen for bystatens havnemyndigheder benyttede deltagelsen i Danish Maritime Forum i København i begyndelsen af oktober til at besøge NORDENs hovedkontor, hvor de fik lejlighed til at drøfte maritime emner af fælles interesse med NORDENs direktion. Delegationen fra Singapore talte i alt 7 højtstående repræsentanter for den succesfulde asiatiske maritime sektor, der i dag bidrager med 7% af statens nationalprodukt. Og at det er en sektor i vækst, viser tallene tydeligt. I 2000 beskæftigede sektoren mennesker i dag er der shipping-ansatte i Singapore. Og hvis det står til bystatens regering og havnemyndighederne, skal sektoren vokse yderligere. Konstitueret administrerende direktør Klaus Nyborg var vært ved mødet på NORDEN, og han udtrykte stor glæde over, at delegationen med transportminister Lui Tuck Yew i spidsen trods et travlt program fandt tid til at besøge netop NORDEN. Lige siden NORDEN etablerede sit selskab i Singapore i 1996, har der været et tæt samarbejde mellem os og myndighederne derude. Vi plejer at kalde Singapore for\n13 NORDEN news vinter CSR & Compliance Manager Satnam Kaur Nanda-Jørgensen, CSR Director Ulla E. Nielsen og finansdirektør Michael Tønnes Jørgensen med det synlige bevis på, at NORDEN er med i den bedste liga for sin klimaindsats. riet kommer dermed ind på CDPs fineste liste A-listen. Denne liste omfatter blot 187 virksomheder i verden. Kun 3 rederier i verden er kommet med, og NORDEN er det eneste europæiske rederi på listen. Miljøindsats betaler sig Denne definitive liga A-listen præsenterer de børsnoterede virksomheder, som er førende med hensyn til at bringe miljøindsatsen op på det niveau, som er nødvendigt. Samtidig er disse virksomheder i gang med at implementere strategier, som gavner deres bundlinje, påpeger CDP. På verdensplan har over virksomheder rapporteret om deres klimapåvirkning og klimaindsats i 2013 til CDP. CDP leverer data til 767 investorer, som med en samlet kapital på USD 92 billioner i ryggen bruger organisationen som kilde ved vurderingen af virksomheder med investeringspotentiale. NORDEN har ambitiøse mål Vi er meget glade for at være blevet optaget på A-listen og blive anerkendt for vores indsats. NORDEN har sat nogle ambitiøse mål for reduktion af brændstofforbrug og udledninger. For at nå disse mål har vi brug for præcis og målbar information om vores fremskridt. Den omfattende rapportering til CDP er et værdifuldt værktøj i denne sammenhæng, siger NORDENs CSR Director Ulla E. Nielsen. Igen med i eksklusivt indeks Foruden en placering på den globale A-liste har NORDEN også for 5. år i træk opnået en førende placering i CDP s Nordic 260 Climate Disclosure Leadership Index (CDLI), der fremhæver de virksomheder noteret på de nordiske børser, der rapporterer om klimapåvirkning på en transparent og professionel måde. Senior officerer får egne skibe Det er Teknisk Afdelings ambition, at seniorofficererne i fremtiden så at sige skal have deres egne skibe, som de vender tilbage til igen og igen. Formålet er, at kaptajnen, maskinchefen, overstyrmanden og førstemesteren skal tage større ejerskab af skibenes drift. Vi har i dag nogle dygtige, engagerede og ansvarsfulde seniorofficerer fra Indien, Filippinerne og Danmark, som hver eneste dag året rundt gør deres bedste for drive NORDENs tørlast- og produkttankskibe. Som det er nu, forlader de efter deres tjenestetid derude et skib, som de måske aldrig ser igen, fordi de næste gang får tildelt et andet skib. Det ændrer vi på. Det vil skabe et helt anderledes stærkt bånd mellem seniorofficerer og skibene, hvis de altid overtager det samme skib, som dermed bliver deres faste arbejdsplads og dermed deres faste ansvarsområde. Jeg er overbevist om, at det vil gøre de enkelte skibe til bedre arbejdspladser og i det lange løb generere merværdi for NORDEN. For alt andet lige kan man yde mere, når man hele tiden kan bygge oven på det, man har sat i gang og praktiserer, i stedet for hver gang mere eller mindre at skulle begynde forfra igen, siger teknisk direktør Asger Lauritsen. søg fra Singapore NORDENs andet hjem, og det er der al mulig grund til. Vi har i dag 21 tørlastskibe og 8 produkttankskibe under singaporeansk flag, og der er yderligere 3 tørlastskibe på vej. Derudover disponerer selskabet i Singapore over 28 tørlastskbe og 6 produkttankskibe på langtidsindbefragtning. Medarbejderstaben tæller omkring 40 befragtere, operatører og administrative medarbejdere. Med andre ord, det er en betydelig del af NORDENs forretning, der genereres i Singapore, siger Klaus Nyborg. Singapore er et godt sted at lave forretning. Helt afgørende er det, at bystaten ligger midt i den region i verden, som importerer flest råvarer. Alene Kina importerer 40% af de råvarer, der sejles på verdenshavene. Det er også kendetegnende for Singapore, at bystaten har et meget erhvervsvenligt klima, ikke mindst når det gælder shipping. Bystaten er virkelig interesseret i vores bidrag til styrkelsen af sektoren. Til gengæld gør Singapore alt for at lette dagligdagen for os. Det sker bl.a. ved at sørge for, at vi ikke skal spilde tiden på tungt og overflødigt bureaukrati. Myndighederne er meget effektive, og i de fleste situationer skal vi som virksomhed kun henvende os ét sted, siger Klaus Nyborg. Tiltaget er en del af en ny marine HRstrategi, som NORDEN arbejder på. Med til fordelene regner han, at det vil øge innovationen om bord på skibene, når det er de samme seniorofficerer, der driver de samme skibe. Det er også den tekniske direktørs ambition, at seniorofficererne skal have større indflydelse på sammensætningen af den øvrige besætning om bord gennem en dialog med HR-folkene i Teknisk Afdeling.\n14 14 NORDEN news vinter nye eco tankskibe Med et slankere skrog og en større propel, der drejer langsommere, plus en række andre tekniske forbedringer vil de nye MR-skibe fra det sydkoreanske værft STX være 11-12% mere brændstofeffektive end de bedst sejlende tankskibe i NORDENs flåde. Efter nytår får NORDEN leveret de første 2 af 4 nye eco-produkttankskibe fra det sydkoreanske værft STX Offshore & Shipbuilding. På grund af en række designmæssige og tekniske forbedringer forventes skibene at være 11-12% mere brændstofeffektive end de bedst sejlende tankskibe i NORDENs flåde. Skibene er af MR-typen med en lasteevne på cirka tons. Det betyder, at de nye skibe med fuld last og en fart på 13 knob vil forbruge omkring 19 tons bunkerolie i døgnet en besparelse på godt 2 tons. Med en bunkerpris på cirka USD 450 pr. ton opnår vi med de 4 nye skibe dermed en bemærkelsesværdig besparelse. De 4 nye skibe er også et bevis på, at det fortsat er muligt at optimere skibenes brændstofeffektivitet, uden at det i væsentlig grad går ud over skibets lasteevne, og uden at det i det hele taget går ud over forholdet mellem prisen på skibet og de økonomiske fordele ved et lavere brændstofforbrug, siger Head of Fuel Efficiency, Peter Sinding. Ny viden og erfaringer Ved bygningen af de 4 nye MR-skibe NORD SUPERIOR, NORD SUPREME, NORD SUSTAINABLE og NORD SWIFT har værftet i bestræbelserne på at få brændstofforbruget så langt ned som muligt benyttet sig af den seneste viden om design og teknologi. Men værftet har også i høj grad inddraget erfaringerne fra konstruktionen af de 4 MR-produkttankskibe, som NORDEN fik leveret fra STX-værftet i 2013, og som også udmærkede sig ved deres markante brændstofeffektivitet sammenlignet med den daværende tankflåde i NORDEN. Forbedringen af skibene kan umiddelbart ses på skrogets udformning. For nogle år siden, da skibsbrændstof var en mindre udgift i rederiernes regnskab, og miljøbevidstheden var mindre end i dag, havde mange skibe et skrog, der groft sagt mindede om en skotøjsæske, der var skåret til fortil og bagtil. Nu handler det om noget helt andet brændstofforbruget skal ned, og miljøet skal belastes mindst muligt. Derfor arbejder værfterne på at reducere den såkaldte blok koefficient dvs. målet er at gøre skibe mindre firkantede og så strømlinede som muligt, uden at det påvirker lasteevnen. De 4 nye produkttankskibe har et slankere skrog end de første 4 STX-skibe i vores flåde. Til gengæld er de 2 meter længere, og de er 15 centimeter dybere, fortæller Director Newbuilding Søren Westergaard. Større propel De 4 nye skibe udstyres med en helt ny type hovedmotor, konstrueret af MAN Diesel & Turbo i København gennem årtier verdens førende udvikler af skibsmotorer. Motoren hedder 6G50ME-B9.3, og bag det meget tekniske navn gemmer sig en motor, der kører med langsommere omdrejninger end motorerne på de første 4 STX-skibe til NORDEN. Og mens de var udstyret med en propel med en diameter på 6,2 meter, har propellen på de nye skibe en diameter på 6,8 meter. En større propel, der drejer langsommere, er mere effektiv end en mindre propel, der drejer hurtigere. Den forenklede forklaring er, at en større propel, der drejer langsommere, får fat i mere vand. Dermed er den bedre til at drive skibet frem endda ved brug af mindre brændstof. Omvendt er en mindre og hurtigere drejende propel dyrere i drift. Dels på grund af brændstofforbruget, dels fordi en del af ydelsen går tabt ved bare at ende som hvirvler i kølvandet, fortæller Director Newbuilding Søren Westergaard. For yderligere at effektivisere propellernes ydeevne forsynes skibene med en såkaldt Mewis Duct. Det er en tragt foran propellen, som forbedrer den måde, propellen møder vandet på. Mewis Duct en presser mere vand forbi propellen på samme tid.\n15 NORDEN news vinter Ekstra lang slaglængde Den nye motortypes stempler har også en ekstra lang slaglængde dvs., at stemplerne bevæger sig længere op og ned. Desuden er motoren udrustet med udstyr, som gør, at den automatisk kan justere indstillingerne, så den hele tiden kører optimalt, og så forbrændingstrykket fordeles ligeligt på alle 6 stempler. Det reducerer ikke alene brændstofforbruget, men også udgifterne til vedligeholdelse, ligesom motoren vil være bedre beskyttet mod overbelastning. Når NORDEN overtager de 4 nye skibe i henholdsvis januar, april og juli får Rederiet samtidig nogle skibe, som er bedre til at udnytte spildvarmen i udstødningsgasserne en spildvarme, der bruges til opvarmning af brændstoffet til hovedmotoren og hjælpemotorerne. Tidligere har man kun udnyttet spildvarmen fra hovedmotorens udstødningsgas, og mens hovedmotoren var stoppet under havneophold, blev oliefyret tændt. Men det bliver ikke så ofte nødvendigt på de nye skibe, for her vil man som noget nyt desuden udnytte udstødningsgassen fra hjælpemotorerne, der også kører under havneophold. Alting tæller Dette tiltag bidrager også til den samlede brændstofeffektivitet. Og alting tæller, siger Søren Westergaard. Han glæder sig til at få de 4 skibe leveret. Der er tradition for i NORDEN, at vi hele tiden optimerer nybygningerne Director Newbuilding Søren Westergaard Der er tradition for i NORDEN, at vi hele tiden optimerer nybygningerne, ligesom vi hele tiden overvejer, om der er penge i at ombygge eksisterende skibe med det formål at reducere deres brændstofforbrug. Vi har altid haft en ung og moderne flåde. Det vil vi fortsat have, og det er vel at mærke muligt uden at sætte de kommercielle hensyn over styr, siger chefen for NORDENs nybygningsafdeling, Søren Westergaard, som har haft ansvaret for omkring 100 nybygninger til NORDEN. De nye produkttankskibe fra STX vil indgå i produkttankpoolen Norient Product Pool (NPP), der har den kommercielle og operationelle drift af NORDENs og det cypriotiske rederi Interorient Navigation Companys flåder af egne og indbefragtede produkttankskibe plus produkttankskibe i management. NPP-flåden tæller i dag 85 skibe, hvilket er rekord. Opfylder kravene og mere til NORD SUPERIOR har som det første af de 4 nye produkttankskibe fra STX-værftet været på prøvesejlads, og den viste, at skibet ikke bare opfylder og 2020-kravene fra International Maritime Organisation under FN med hensyn til udledning af CO kravet er en reduktion på 10%, og 2020-kravet er en reduktion på 20%. Prøvesejladsen viste, at NORD SUPERIORs udledning af CO 2 er reduceret med 30%, og dermed opfylder skibet lige netop kravet. NORDENs målsætning er, at nybyggede skibe skal opfylde 2020-kravene, som er forudsætningen for, at Rederiet betegner et nybygget skib som et eco-skib. NORD SUPERIOR er det første skib i NORDEN-flåden, der opfylder 2025-kravene. Har lyttet til besætningerne Ved konstruktionen af de 4 nye produkttankskibe på STX-værftet i Korea har NORDENs nybygningsafdeling på hovedkontoret i Hellerup i vid udstrækning benyttet sig af feedback fra besætningerne på de 4 produkttankskibe, som det samme værft leverede til NORDEN i Sammenlagt er omkring 60 forslag fra besætningerne blevet brugt ved konstruktionen af de nye skibe. For alle gode idéer fra besætningerne gælder det selvfølgelig, at såvel de praktiske som de økonomiske konsekvenser skal være i orden, før vi realiserer dem. Men så realiserer vi dem også gerne, siger Director Newbuilding Søren Westergaard\n16 16 NORDEN news vinter 2014 Rekord: 85 skibe i NPP-flåden Netop som Norient Product Pool (NPP) nærmer sig sit 10 års jubilæum 1. januar 2015, sætter produkttankpoolen rekord. Flåden er nu oppe på 85 skibe, 43 MRskibe og 42 Handysize-skibe. NPP er en af verdens største produktankpools. For at have kritisk masse skal poolen have mange skibe, som laver forretning verden over. Om der er 80, 85 eller 90 skibe i poolen, er imidlertid ud fra en kommerciel betragtning ikke så afgørende. Derimod giver det os en række kommercielle fordele, at vi har fået en bedre balance mellem MR-skibe med en lasteevne på tons og Handysize-skibene med deres lasteevne på tons. Tidligere havde vi en stor overvægt af Handysize-skibe, som er vigtige for vores forretning. Men MR-skibene er mere fleksible: Mens Handysize-skibene især sejler i Nordeuropa og Middelhavet, bruges MR-skibe over hele verden, siger administrerende direktør Søren Huscher, NPP. Produkttankpoolen NPP ejes ligeligt af det cypriotiske rederi Interorient Navigation Company og NORDEN. NORDEN mødtes med sine vigtige japanske forbindelser 2 travle uger bød på møder, bankseminar, golfturnering, reception og navngivning af 2 nye tørlastskibe, hvoraf det ene blev leveret ved samme lejlighed. Skibene ejes enten af et af de 2 rederier, er indbefragtede af eller i management hos et af rederierne, men den kommercielle og operationelle drift ligger i NPP, der deler adresse med NORDENs hovedkontor i Hellerup. NPP har også kontorer på Cypern, i Singapore, i USA og i Brasilien. NPP beskæftiger sig med transport af henholdsvis clean petroleum products (CPP), der inkluderer benzin, diesel, nafta, flybrændstof m.v. og dirty petroleum products (DPP) primært fuelolie. I 2013 udgjorde lastmængden i alt 25,1 mio. tons. Lastmængden var fordelt på cirka 2/3 CPP og 1/3 DPP, og med 28% af de samlede laster udgør fuelolie den største lastkategori. Yderligere 5 nye skibe er på vej til NPP. De tætte bånd forbindelser til redere, værfter, handelshuse og banker i Japan er en markant del af NORDENs historie og forretningsgrundlag, og at NORDEN ikke bare kan lave forretninger i Japan, blev årets NORDEN Invitational golfturnering igen et bevis på. Det var 12. gang, turneringen blev holdt. De 2 travle uger i Japan begyndte dagen før Invitational-turneringen, da NORDEN var vært ved et bankseminar med deltagelse af cirka 50 repræsentanter fra lokale banker i Imabari-området. Det var banker, der finansierer de mange redere i området, herunder dem som NORDEN langtidsindbefragter tørlastskibe hos. Det var 5. gang, NORDEN holdt et sådant seminar for at opdatere bankerne på, hvordan det går i NORDEN, og hvordan NORDEN ser på de aktuelle markedsudfordringer. Selv om tiderne er vanskelige, var der en positiv stemning på bankseminaret, fortæller den ansvarlige for Tørlasts projektafdeling Vice President Henrik Lykkegaard Madsen. I år skinnede solen 53 japanske forretningsforbindelser og det 5 mand store Team NORDEN anført af konstitueret administrerende direktør Klaus Nyborg stillede op på Sunset Hills Country Club i Imabari på Shikoku-øen den mindste af de 4 hovedøer i Japan. Mens Invitational 2013 bogstaveligt druknede i regn, så der måtte stoppes efter 9 huller, skinnede solen denne gang fra en skyfri himmel, og samtlige 18 huller blev spillet. Og den professionelle danske golfspiller Anders Hansen sørgede også i år for, at deltagerne fik gode tips undervejs. Selv drevne golfspillere og dem var der mange i denne traditionsrige turnering kan jo forbedre spillet. Vinder blev Managing Director Tomomaru Kuroyanagi, Kumiai Navigation, mens President Takashi Nakabe, Onomichi Dockyard Co., Ltd., præsterede bedste brutto score. Hold ud og frygt aldrig Ved den efterfølgende middagsreception på Imabari Kokusai Hote var gæstelisten blevet mere end dobbelt så lang. I sin tale til de japanske gæster hæftede konstitueret administrerende direktør Klaus Nyborg sig ved et\n17 NORDEN news vinter Besætning støtter sømandskirke Da produkttankskibet NORD FAST blev solgt, var der USD 1048 tilbage i skibets velfærdskasse penge, som besætningen kunne have fornøjet sig selv med. Men i stedet for at gøre det besluttede den indiske besætning at give hele beløbet til Den Danske Sømandskirke i Rotterdam i Holland. Og det blev sømandskirken i netop Rotterdam, fordi de fleste af NOR- DENs produkttankskibe på et eller andet tidspunkt kalder denne havn. Sømandspræst Ulrik Iversen i Rotterdam takker for pengene. Dem er vi meget glade for. Vi har endnu ikke besluttet, hvad pengene skal bruges til, men vi skal nok finde et godt formål. Kirken er selv ansvarlig for at samle midler ind til driften af bygningen og til de aktiviteter, vi har i kirken, fortæller sømandspræst Ulrik Iversen. Når danske skibe anløber Rotterdam, får de besøg af sømandspræsten eller hans assistent, som altid har tid til en snak med besætningen. Vi fik 2 udbytterige uger i Japan Vice President Henrik Lykkegaard Madsen japansk ordsprog, der kan være en reference til såvel det svære golfspil som tidens økonomiske udfordringer: Udholdenhed er en styrke eller: Hold ud og frygt aldrig! Selv om udfordringerne står i kø, skal vi huske på, at dårlige tider også rummer nogle muligheder. NORDEN prøver at få det bedste ud af dem. Det er en af grundene til, at vi inden for de seneste 2 år har indgået aftale om flere end 30 skibe fra japanske værfter. Vi er stolte over, at NORDEN endnu en gang har fået mulighed for at nyde godt af den store ekspertise, japanske værfter har med hensyn til bygning af 1. klasses skibe, sagde Klaus Nyborg. Og han tilføjede: Vi er også beærede over, at vores gode forbindelser med alle jer kan klare tidens prøvelser. Det er kun på golfbanen, vi kæmper mod hinanden. 2 nye skibe fik navn I ugen efter bankseminaret og Invitational var flere af NORDENs udsendte med Henrik Lykkegaard Madsen i spidsen til navngivning af 2 nye tørlastskibe, begge bygget på Imabari Shipbuilding Co., Ltd. Det var Panamax erne NORD LIBRA og NORD HYDRA, og for sidstnævntes vedkommende blev det til både navngivning og levering samme dag. Begge skibe indgår i NORDENs flåde af langtidsindbefragtede skibe begge for 7 år. 2 udbytterige uger Vi fik 2 udbytterige uger i Japan, hvor vi havde rig lejlighed til ansigt til ansigt at pleje vore vigtige japanske forbindelser dels i ren forretningssammenhæng, dels i den lige så betydningsfulde sociale sammenhæng. Hvis man vil lave forretninger med japanere, er det en forudsætning for et vellykket udfald, at man kender hinanden godt, og at man hele tiden vedligeholder forbindelserne, siger Henrik Lykkegaard Madsen med et utal af rejser til Japan i bagagen. kalender 3. januar 2015 Norient Product Pool fylder 10 år januar 2015 NORDEN deltager i SEB Nordic Seminar, København 21. januar 2015 Navngivning og levering af tdw. Panamax tørlastskib Oshima Shipbuilding Co., Ltd., Japan 11. februar marts 2015 Silent period frem til offentliggørelsen af årsrapport marts 2015 Årsrapport marts 2015 Sidste frist for fremsættelse af forslag til dagsorden for den ordinære generalforsamling 23. april 5. og. 6. marts 2015 Roadshows i forbindelse med årsrapport\n18 18 NORDEN news vinter 2014 NORDEN kort fortalt Svag markedsudvikling fortsatte i 3. kvartal Den svage markedsudvikling fortsatte i 3. kvartal. Med et driftsresultat før afskrivninger (EBITDA) på USD -11 mio. mod USD 19 mio. i samme kvartal i 2013 er resultatet ikke tilfredsstillende, selv om det er på niveau med de senest udmeldte forventninger. På trods af det utilfredsstillende resultat slog NORDEN i 3. kvartal markedet i begge segmenter. Tørlastindsejlingen lå 7% over de gennemsnitlige 1-årige T/Crater og 55% over spotraterne, mens Tankindsejlingen lå henholdsvis 10% og 3% over de 1-årige T/C-rater for Handysize og MR. Mindre kulvolumener NORDENs flåde af tørlastskibe realiserede i 3. kvartal et EBITDA på USD -16 mio. mod USD 10 mio. i samme kvartal i Det er primært den svage kultransport, som har været skyld i det svage tørlastmarked. I 3. kvartal var Kinas import af kul 22% mindre end i samme kvartal sidste år. Årsagen er især øget produktion af elektricitet fra vandkraft på grund af usædvanligt store mængder nedbør. På trods af en rekordhøj eksport af jernmalm fra Australien og Brasilien er Capesize-markedet også ramt af dårlige rater. Forklaringen er bl.a., at Australien eksporterer mere jernmalm til Kina på bekostning af mindre jernmalmseksportører i det atlantiske marked. Det har påvirket markedet negativt, fordi rejserne med jernmalm bliver kortere. Det har også fortsat en negativ effekt på markedet, at Indonesien siden årsskiftet har haft et forbud mod eksport af uforarbejdet nikkel og bauxit. Men måske er der lys for enden af tunnelen. Tankmarkedet nyder godt af, at raffinaderikapaciteten i Mellemøsten hele tiden bliver forøget, for selv om en del af produktionen forbruges i regionen, er der samtidig sket en stigning i eksporten ud af regionen, hvilket kommer MR-skibene til gode. Oven i det kan lægges, at det kraftige fald i olieprisen i løbet af 3. kvartal har medført øget handel og dermed øget behov for transport af olie. Alle skibstyper i tank har oplevet en særdeles positiv start på 4. kvartal. I begyndelsen af november lå spotraten for MR på omkring USD om dagen. I løbet af 3 kvartal har NORDEN tilpasset flåden de udfordrende markedsforhold nemlig fra 255 til 241 skibe (195 tørlastskibe og 46 produkttankskibe). Selv om eksporten af jernmalm er steget de seneste uger, er det kultransporten, som afgør, om 4. kvartal kan løfte sig fra det nuværende niveau, for det er usandsynligt, at den forventede store nordamerikanske kornhøst alene kan trække markedet op. Den kinesiske regering har nemlig indført en skat på importeret kul på 6% og samtidig pålagt landets kraftværker at reducere kulimporten. God begyndelse på 4. kvartal Tankafdelingen præsterede i 3. kvartal et EBITDA på USD 8 mio. mod USD 11 mio. i samme kvartal i Aktiviteten og dermed rateniveauerne blev forbedret i 3. kvartal efter et skuffende 2. kvartal. Efter endt vedligeholdelse kom de amerikanske raffinaderier i begyndelsen af kvartalet tilbage på fuld kraft. Det gav en markant forbedring af raterne i de første uger af juli. Effekten aftog dog i takt med, at flere skibe blev sendt til den Mexicanske Golf. FILM Seneste delårsrapport\n19 NORDEN news vinter NORDENs flåde: 241 skibe 195 tørlastskibe og 46 tankskibe Tørlast: Capesize Antal skibe i alt 4 Egne skibe 3 Indbefragtede skibe med købsoption 1 Andre indbefragtede skibe 0 Længde 290 meter Bredde 45 meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Jernmalm og kul Kunder Stålværker, mineselskaber og kraftværker Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 10 år Total antal Capesize-skibe i verdensflåden Gennemsnitsalder på Capesize i verdensflåden 8 år Post-Panamax Antal skibe i alt 8 Egne skibe 4 Indbefragtede skibe med købsoption 4 Andre indbefragtede skibe 0 Længde meter Bredde 43 meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Jernmalm og kul Kunder Stålværker, mineselskaber og kraftværker Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 5,6 år Total antal Post-Panamax-skibe i verdensflåden 505 Gennemsnitsalder på Post-Panamax i verdensflåden 5 år Panamax Antal skibe i alt 59 Egne skibe 3 Indbefragtede skibe med købsoption 13 Andre indbefragtede skibe 43 Længde meter Bredde 32 meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Jernmalm, kul, korn, bauxit, cement og slagger Kunder Stålværker, mineselskaber, kraftværker, cementproducenter, kornhandlere og handelshuse Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 5,1 år Total antal Panamax-skibe i verdensflåden Gennemsnitsalder på Panamax i verdensflåden 9,3 år Supramax Antal skibe i alt 83 Egne skibe 4 Indbefragtede skibe med købsoption 18 Andre indbefragtede skibe 61 Længde meter Bredde 32 meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Jernmalm, kul, korn, cement, sukker og gødning Kunder Stålværker, mineselskaber, energiselskaber, kornhandlere, handelshuse, cementproducenter, sukkerproducenter og gødningsproducenter Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 4,8 år Total antal Supramax-skibe i verdensflåden Gennemsnitsalder på Supramax i verdensflåden 8,9 år Handysize Antal skibe i alt 41 Egne skibe 12 Indbefragtede skibe med købsoption 11 Andre indbefragtede skibe 18 Længde meter Bredde meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Jernmalm, kul, korn, stål, cement, sukker og gødning Kunder Stålværker, mineselskaber, energiselskaber, kornhandlere, handelshuse, cementproducenter, sukkerproducenter og gødningsproducenter Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 3,1 år Total antal Handysize-skibe i verdensflåden Gennemsnitsalder på Handysize i verdensflåden 12,3 år Antal skibe i ordre: 27,5 skibe Tørlast: Capesize 1 indbefragtet med købsoption Panamax 4 egne og5 indbefragtede med købsoption Supramax 8,5 egne og 5 indbefragtede med købsoption Tank: MR 4 egne Tank: MR Antal skibe i alt 26 Egne skibe 7 Indbefragtede skibe med købsoption 8 Andre indbefragtede skibe 11 Længde meter Bredde 32 meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Raffinerede olieprodukter som fuelolie, gasolie, benzin, nafta, og flybrændstof Kunder Store olieselskaber og oliehandlere Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 3,8 år Total antal MR-skibe i verdensflåden Gennemsnitsalder på MR i verdensflåden 9 år Handysize Antal skibe i alt 20 Egne skibe 13 Indbefragtede skibe med købsoption 0 Andre indbefragtede skibe 7 Længde meter Bredde meter Lastekapacitet (dødvægt) tons Operationsområder Hele verden Laster Raffinerede olieprodukter som fuelolie, gasolie, benzin, nafta, og flybrændstof Kunder Store olieselskaber og oliehandlere Gennemsnitsalder (egne og indbefragt. med købsopt.) 6,1 år Total antal Handysize-skibe i verdensflåden 524 Gennemsnitsalder på Handysize i verdensflåden 12 år Noter: Listen over NORDEN flåde er opgjort pr. 30. september 2014 ordrebogen er opgjort pr. 2. december Verdensflådedata/Tørlast: Clarksons pr. 31. december 2013 Verdensflådedata/Tank: SSY pr. 31. december 2013\n20 Nysgerrig isbjørn på besøg Efter at have inspiceret skibet og ønsket god rejse forlod isbjørnen stille og roligt kajområdet igen. Men besøget fik mediernes opmærksomhed. Lige før Handysize-skibet NORD QUEBEC en septemberdag forlod Churchill i Hudson Bay i Canada med tons hvede til Barranquilla i Colombia, dukkede en særlig gæst op for at inspicere skibet og ønske god rejse. Heldigvis for besætningen steg gæsten aldrig om bord på skibet, for isbjørne er farlige dyr ikke mindst på denne tid af året, hvor de er ekstremt sultne og bestemt ikke kræsne. Om vi var bange? Kun en lille smule, for det så ikke ud til, at isbjørnen havde planer om at gå om bord på skibet. Men det var tydeligt, at den virkelig nød at kigge på skibet, og det var tydeligt, at den ikke bare kom for at ønske os en god og sikker rejse til Colombia. Isbjørnen benyttede også lejligheden til at aflæse dybgangsmærkerne forrest, midt på og bagest på skibet, fortæller kaptajn Dante Q. Dumalagan med et smil. Isbjørnen forlod NORD QUEBEC og kajområdet igen, da den blev bedt om det af isbjørnepatruljen i Churchill, som er vant til at håndtere isbjørne, der kommer for tæt på huse, skibe og mennesker. Det gør isbjørnene ofte om efteråret, når de forlader sommerresidensen på tundraen for at komme ud på vinterhalvårets pakis i Hudson Bay, hvor de jager sæler. Men helt forsvandt isbjørnen nu ikke, for messemand Jose Romulo Manzan og Eric Benjamin fra Churchill Shipping Agencies forevigede med deres kameraer besøget ved NORD QUEBEC, og hjulpet på vej af NORDENs kommunikationsafdeling dukkede billederne og historien om besøget op på både Facebook, LinkedIn og flere shippingnyhedsmedier, bl.a. danske Maritime Danmark og det globale TradeWinds sidstnævnte havde historien på forsiden af sin hjemmeside i rekordagtige 20 dage. Helt sikkert, det var en stor oplevelse at komme så tæt på en isbjørn, som vi kom det i Churchill, siger kaptajn Dante Q Dumalagan.


Samme boligudgift til HK’eren og direktøren skævvrider skattegevinst | Tjekdet\nSamme boligudgift til HK’eren og direktøren skævvrider skattegevinst\n31. aug 2017 - 10:49\nDen lavtlønnede HK’er kommer til at vinde mere ved regeringens forslag til en ny skattereform, end direktøren gør. Det påstod regeringen med statsminister Lars Løkke Rasmussen i spidsen, da reformen blev præsenteret i tirsdags.\nMen det holder nu ikke helt stik.[graph title="Så stor gevinst har skattereformen ifølge regeringen" align="right" image="https://www.mm.dk/wp-content/uploads/2017/08/skatb.jpg" image_full="https://www.mm.dk/wp-content/uploads/2017/08/skatb.jpg" caption="" text="Især HK’ere vinder på skattereformen, mener regeringen. Men beregningen er misvisende, mener økonomer." ][/graph]\nFlere økonomer, der har kigget reformen igennem, kritiserer regeringens regnemetoder, skriver Jyllands-Posten.\n"Det lyder meget skævt," konkluderer Mikkel Høegh, der er boligøkonom hos BRFkredit, ifølge avisen.\nOg han bakkes op af professor i økonomi ved Aarhus Universitet Bo Sandemann Rasmussen.\n"For mig at se er det direkte misvisende," siger han og uddyber:\n"Regnemetoden »giver ikke et retvisende billede af reformens betydning for den enkelte."\nMen hvor er det, det går galt i regeringens skattereform?\nIfølge økonomerne holder forudsætninger for reformen simpelthen ikke vand. Særligt er problemet, at Finansministeriet antager, at HK’eren med en løn på 215.000 kroner om året har samme husleje som direktøren, der tjener mere end 1 million kroner om året.\nOg når Finansministeriet antager det, så fylder gevinsten ved skattereformen relativt mere i HK’erens budget efter huslejeudgifter, end hvis skattegevinsten var gjort op før udgifter til husleje.\nDirektøren med højere indtjening har efter at have betalt sine faste udgifter stadig et større beløb til rådighed, og skattelettelsen i procent bliver for direktøren tilsvarende mindre.\nIkke alene er det utænkeligt, at HK’eren og direktøren skulle betale det samme i husleje, men det er også misvisende at gøre skattelettelser op på denne måde, mener flere økonomer.\nFinansminister Kristian Jensen (V) afviser over for Jyllands-Posten, at Finansministeriet skulle have fusket med tallene.\n"Der er regnet fuldstændig korrekt. Der er intet at skjule, og det er politik, vi til enhver tid vil stå på mål for," siger finansministeren ifølge Jyllands-Posten.


Spar penge på dine faste udgifter » Shoppr.dk\nHjem » Spar penge på dine faste udgifter\nDet er ikke billigt at leve og fast udgifter som strøm, forsikring og bredbånd, er noget af det kedeligste at betale til fordi man ikke rigtigt kan se eller føle man får noget for.\nI dagens Danmark er det blevet meget lettere at finde billigere forsikring, strøm og bredbånd, samt meget mere. Der findes forskellige typer guides og ikke mindst tjenester som kan hjælpe med at finde billigere udbydere og dermed spare penge på de kedelige udgifter.\nJa, der findes mange forskellige måder at finde billigere bredbånd, forsikring og strøm, samt alt det andet og længere nede i denne artikel kommer vi med konkrete tips til hvordan du kan spare penge på alle de kedelige faste udgifter i hverdagen.\nTips til at spare penge på faste udgifter\nGode råd hænger ikke altid på træerne, men hos Shoppr.dk elsker vi at dele og vi giver dig derfor gratis tips og råd til hvordan du kan spare penge på de faste udgifter.\nTjek dine ydelser\nHvad end det er forsikring, strøm, bredbånd eller noget helt tredje du ønsker at spare penge på, så er fremgangsmåden mere eller mindre ens.\nDet første du skal gøre, er at tjekke hvilke ydelser du har og sammenligne med dit behov. Har du eksempelvis 1000/1000 Mbit/s forbindelse på dit bredbånd, men behøver blot en 20 Mbit/s forbindelse, så er det ganske unødvendigt at beholde denne høje hastighed som også er en del dyrere end en 20 Mbit/s forbindelse.\nDerfor anbefaler jeg at du gennemgår dine tjenester og sammenligner med dine behov, og ser derefter om du kunne nøjes med noget mindre, uden det skulle påvirke det du får.\nFå tilbud fra flere udbydere\nHvis du vil spare penge på nogle af de tjenester du har, så er en af de enkleste måder at spare penge på, ved at bytte til en anden udbyder som leverer det samme, til en billigere pris.\nHer kan du benytte én af de mange populære sammenligningstjenester som eksempelvis Tjenestetorvet.\nTilbuddene er gratis og uforpligtende, det vil sige, du forpligter dig ikke til noget som helst og du kan dermed indhente, sammenligne og se om de tilbud du får ind, er billigere og/eller bedre end det du har den dag i dag.


No fly NATO-krig:\nHvad sker i Libyen?\nNATO: Fredsengel? Krigsdjævel!\nHvad der egentlig foregår i Libyen er uklart, og har været det fra opstandens dag 1 og frem til i dag, hvor den libyske hær tilsyneladende er ved at gennemføre en fremgangsrig modoffensiv mod oprørsstyrkerne i den nordøstlige del af landet, som har taget kontrol med en række olierbyer og produktionsanlæg.\nBilledet i medierne var, at den libyske befolkning blev grebet af samme revolutionstrang som tunesere og ægyptere og andre arabiske folk, som har rejst sig mod social nød, arbejdsløshed, mangel på muligheder og autoritære vestvendte regimer.\nProtesterne i Benghazi og andre byer blev i de første dage fremstillet som en storm, der snart ville nå hovedstaden Tripoli og feje Gadaffi-regimet bort, som det var sket med Ben Ali og Mubarak. Sådan er det ikke gået. I stedet befinder Libyen sig i en borgerkrig, hvor den gruppe, der har taget ledelsen af oprøret – Det nationale råd, med Gadaffis hidtidige udenrigsminister i spidsen - appellerer til FN og Vesten om militær støtte.\nFor ikke så mange dage siden tilbød Venezuelas præsident Hugo Chavez – med Gadaffis billigelse - at forsøge en mægling mellem regimet og oprørerne, og dermed undgå en borgerkrig. Det blev fuldstændig afvist af oprørsledelsen, der følte sig sikre på sejren og på Vestens støtte hele vejen igennem. Medierne påstod stadig, at Gadaffis fald var umiddelbart forestående. Og Hugo Chavez blev hånet som Gadaffis eneste støtte i verden.\nForslaget kunne forhindre det blodbad, som nu er i gang. Og stoppet en militær intervention, som nu forberedes - og stadig mere desperat - efter regeringshærens fremgange. NATO har planer klar for alle eventualiteter, har generalsekretær Anders Fogh Rasmussen erklæret. Det er utvivlsomt rigtigt, men det er ikke det samme som at invasionsplaner kan realiseres.\nLige nu fokuseres på gennemførelsen af en No-fly-zone, som er lig med at tilintetgøre det libyske luftvåben, en vigtig faktor i regimets modoffensiv. UK og Frankrig kræver åbent et sådant skridt, og USA arbejder mere tilsløret i den retning. For at det skal have et skær af legitimitet over sig i henhold til international lov kræver det et mandat fra FNs sikkerhedsråd. Hvad der ikke ville gøre et angreb berettiget.\nDen amerikanske krigsminister Robert Gates har erklæret: "Lad os bare kalde en spade for en spade: En no-fly zone begynder med et angreb på Libyen for at ødelægge dets forsvar. Det er sådan man etablerer en no-fly zone. Det er en stor operation i et stort land.”\nNo-fly er krig. En krig fra de gamle kolonimagter mod endnu et olierigt arabisk land. Danmark har ikke endnu officielt erklæret sig om flyforbud. Det bliver, hvad de andre finder ud af.\nDer tales ikke længere så meget om en ’humanitær’ intervention. Maskerne falder: Nu drejer det sig om støtte til ’oprørerne’, som USA og Vesten satser på. De blodige overskrifter om Gadaffis massakrer på civile er ikke blevet underbygget. Der er ikke fremvist lejesoldater i Gadaffis sold.\nDet er på tide, at gøre sig klart hvad den libyske opstand er og hvad den ikke er.\nLibyen adskiller sig med hensyn til de sociale vilkår ganske betydeligt fra Tunesien, Ægypten og andre arabiske lande. Det eksporterer ikke arbejdere, men har hundredtusinder arbejdere fra andre lande, især i olieindustrien. På sociale indekser ligger Libyen i toppen for Afrika. Det sociale moment er altså ikke en tilsvarende stærk drivkraft som i de andre lande.\nI Tunesien og Ægypten gik folkemasserne på gaden i massivt omfang, regimerne var uden folkelig opbakning. Gigantiske og relativt fredelige, dødsforagtende protester, angreb på forhadte politistationer; i sidste ende gik arbejderne i strejke og kamp og sendte diktatorerne ud.\nI Libyen antog opstanden meget hurtigt karakter af en væbnet, militær kamp. Massedemonstrationerne udeblev i Tripoli og mange andre byer. Mange udenlandske arbejdere flygtede, men arbejderklassen har ikke i overvældende tal vendt sig fra Gadaffi-regimet og til oprørerne. DR’s udsendte i Benghasi Thomas Ubbesen meddelte overrasket, at Gaddafi-tilhængere i Benghazi jublede på gaderne, da nyheden om regimets modoffensiv spredte sig.\nOg selvom generaler, officerer og soldater fra den libyske hær har sluttet sig til oprørerne, og selvom de har vist sig i besiddelse af store mængder våben, kan de ikke hamle op mod den veludrustede hær, der ikke er gået i opløsning.\nDet er med andre ord en anden type opstand end den tunesiske eller ægyptiske. Ikke den folkelige revolution, som udviklede sig og fortsat udvikler sig i disse og andre lande. Det minder mere om et væbnet kupforsøg, der er sat i værk og har forsøgt at udnytte det momentum, der blev skabt af folkerevolutionerne i de andre lande, og den eksisterende, reelle utilfredshed med Gadaffis autokratiske regime.\nI Tunesien ved vi, at folkerevolutionen har været forberedt i lang tid. At et marxistisk-leninistisk parti spillede en stor rolle i dens udvikling og i at få skabt et program for revolutionen, som vandt massernes opbakning. Det drejede sig ikke som ved et kup at erstatte en klike med en anden, en diktator med en ny.\nFra Libyen er der ikke kommet et politisk program, andet end at diktatoren skal væk, og der skal være ’demokrati’ i stedet. Sådan hed det sig også, da den amerikanske krigskoalition gik til angreb på Irak i 2003, og Irak er ikke engang i nærheden af noget, der ligner et borgerligt demokrati.\nHvem er så oprørerne i Libyen, der på få dage skabte en hær, der gik til angreb på Gadaffi, og som valgte det gamle kongeflag som symbol? Den libyske opstand udviklede sig simpelthen for hurtigt til at den kunne have den karakter af spontan masserevolte, som medierne fortalte.\nØjensynligt er de ledende kræfter pro-vestlige, nogle tilmed tilhængere af det afsatte monarki, suppleret med folk fra Gadaffis hierarki, der er gået over til opstanden.\nOg noget tyder på, at disse kræfter, der fra starten var bakket op fra USA og Vesten, har fejlbedømt situationen. Eller at der hele tiden har været kalkuleret med intervention og krig.\nGadaffi bliver til det latterlige ved med at gentage, at det er ’al Qaeda’, han er oppe imod. Hovedoppositionsgruppen i oprøret er den såkaldte Nationale Front til Libyens Frelse (FNSL), der i 2005 deltog i Den nationale konference for den libyske opposition i London, og af holdt sin første nationale kongres i USA i juli 2007.\nAt USA, UK og NATO allerede er aktører i den libyske krise – og i selve Libyen – dokumenteres dagligt. Britiske efterretningsfolk er pågrebet i Libyen, et samarbejde mellem den engelske ambassadør og oprørsledelsen er afsløret i form af en opsnappet telefonsamtale, som er offentliggjort på libysk tv. USA har tilsyneladende samtidig bedt det sorteste center for den arabisk reaktion – Saudiarabien – om at forsyne opstanden med våben og avanceret udstyr.\nMuammar Gadaffi er ikke nogen revolutionær skikkelse, og hans regime kan ikke på nogen måde betragtes som en progressiv model for de arabiske lande. Han er arabisk nationalist, men har på intet tidspunkt været konsekvent antiimperialist. Og han har til det sidste vendt sig mod de arabiske folkerevolutioner og støttet diktatorerne Ben Ali og Mubarak. Men det gør ikke et NATO-støttet kupregime at foretrække, som vil smykke sig med falske demokratiske fjer.\nBorgerkrigen i Libyen handler om olie. Gennemførelsen af et flyforbud eller en intervention vil handle om olie.\nMen den farlige og blodige situation, som har udviklet sig, handler også om, at USA og NATO med et regimeskifte i Libyen vil bremse og føre den arabiske revolution ind i baner, der er ufarlige for imperialismen. Borgerkrigen mellem de to sider bringer intet godt med sig.\nForhåbentlig har det libyske og de arabiske folk tilstrækkeligt med erfaring med USA, NATO og de gamle kolonimagter til at de kan gennemskue og modsætte sig de imperialistiske planer, intriger og manøvrer.