Tre gode råd til renovation af din entré - Heymedia Partners\nTre gode råd til renovation af din entré\nPressemitteilung • Aug 29, 2019 14:46 CEST\nDet behøver ikke koste en formue at renovere dit hjem. Du kan sagtens genbruge de elementer, som allerede har fundet sin plads, og give dem nyt liv med enkelte ændringer, og de ændringer kan du heldigvis lave selv! En renovering kan gøre dit hjem lækkert igen, og ved at følge tre simple råd, kan du gøre din entré indbydende.\nBring dine ting op i højden\nTit er der ikke meget plads i den lille indgang til dit hjem, men det ændrer ikke på den mængde af ting, som hober sig op i løbet af dagen, som man skal bruge når man er på vej ud af døren. Det er derfor alfa og omega, at du udnytter din vægplads til det yderste. Ved at hænge simple men praktiske hylder op, kan du bevare et stilrent design uden at gå på kompromis med funktionaliteten. Dette vil også give mere plads til at kunne åbne en eventuel loftlem uden at skulle fjerne en masse andre møbler i processen. Denne løsning kan også bringe endnu et niveau af organisering til din hverdag, og vælger du at investere i neutrale kasser, som passer i størrelsen til hylderne, er der plads til alle familiens ting uden problemer. Den samme effekt kan også opnås ved at investere i funktionelle knagerækker, hvor du kan hænge dit og din families overtøj. Her kan du vælge at benytte samme stil, som da du skulle vælge greb til dine skabe, da en knagerække også er med til at bestemme tonen i rummet. Det er altså kun fantasien, som sætter grænser for hvad du kan opnå med dit hjem.\nGiv dine skabe nyt liv\nDet første skridt i din renovering vil være at give dine skabe et frisk pust. At pryde dine skabe med et nyt greb vil udtrykke den stil, som du vil give dit hjem. Dette gælder både for dit badeværelse, dit køkken og dit soveværelse. At ændre de greb du benytter til dine skabe gør dig i stand til at vælge om rummet skal emme af romantik, være skarpt og dynamisk eller minimalistisk. Det er altså op til dig at vælge et greb som passer til dine behov, men selvfølgelig også følge de praktiske linjer i forhold til hverdagen.\nEn entré er det første indtryk andre mennesker får af dit hjem. Derfor er det vigtigt at rummet spiller, til trods for at det ikke er et rum, som vi normalt opholder os i længere tid af gangen. De fleste entrér er mørke og uden meget naturligt lys, og derfor vælger mange den helt hvide farve for at afbalancere, men hvid fremtryller ikke på magisk vis dagslys. Derfor er det vigtigt, at hvis du elsker farve, at du viser det! Vælg en farve som virker beroligende i kunstlys. Husk at male en farveprøve op, så du kan se effekten i din entré først, og vælg en slidstærk maling, som kan tage imod slagene og de sorte fingre som er en del af en travl hverdag


Ny rapport: Forhøjet dagpengesats i begrænset periode er fornuftigt for at værne om dansk flexicurity-model – News Øresund Danmark\nDen danske flexicurity-model kan være under pres, fastslår en ny rapport. Foto: News Øresund\nDynamikken på det danske arbejdsmarked er fortsat høj, men flexicurity-modellen kan være under pres. Det fastslår tænketanken Kraka og konsulenthuset Deloitte i en ny rapport, som onsdag blev præsenteret i København af senior fellow i Kraka og tidligere overvismand, Hans Jørgen Whitta-Jacobsen. En forhøjelse af dagpengesatsen i de første tre måneder for folk, der kommer fra beskæftigelse, er fornuftigt, lyder det, hvilket flugter med regeringens reformudspil.\nFlexicurity-modellen, der gør det nemt for arbejdsgivere at hyre og fyre folk og samtidig sikrer dagpenge og opkvalificering til arbejdstagere ved ledighed, er presset af en række forhold, ifølge rapporten.\nDagpengesatsen dækker på grund af en række arbejdsmarkedsreformer siden 1990erne i dag en mindre del af lønindkomsten end for 40 år siden, hvilket arbejdsmarkedsprofessor ved Roskilde Universitet, Bent Greve, også har påpeget, og det udfordrer flexicurity-modellen.\nAndelen af den danske arbejdsstyrke, som er medlem af en a-kasse, er dertil faldet en anelse de seneste 20 år til ca. 75%, mens omfanget af personer med privat lønforsikring er steget de seneste 10 år til knap hver femte dansker, og det kan få konsekvenser for fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, nævner rapporten.\n– Hvis arbejdstagerne har en opfattelse af, at sikkerhedsnettet er blevet udhulet for meget, kan det vise sig ved, at de forlanger en større sikkerhed i ansættelsen. Det kan dermed begrænse fleksibiliteten på det danske arbejdsmarked til skade for omstillingsevnen i dansk økonomi. En væsentlig andel af danskerne angiver da også, at de lægger mere vægt på opsigelsesvarsler i dag end tidligere pga. udviklingen i dagpengesystemet, lyder det i rapporten.\nEn forhøjelse af dagpengesatsen inden for de første tre måneder af en ledighedsperiode, hvor de fleste borgere typisk lykkedes med at finde et nyt job, vil derfor være en god idé, argumenterer rapporten, da det potentielt kan styrke opbakningen til og forsikringsdækningen i dagpengesystemet og dermed flexicuritymodellen. En forhøjelse af dagpengeindsatsen i de første tre måneder for folk med en beskæftigelseshistorik har De Økonomiske Råd og senest den danske regering i september også foreslået med reformudspillet Danmark kan mere 1. (News Øresund).\nLO stiller sig bag aftale om ændret arbejdsret i Sverige


Køb Professionel antenneforstærker - Aktiv returvej - 4 Vejs - 20 dB på Av-Cables.dk\nProfessionel antenneforstærker - Aktiv returvej - 4 Vejs - 20 dB\nForstærker med forstærkningsregulering og slope justering og 4 udgange til tilslutning til en hjemmeinstallation og modtagelse af ultraklare TV-signaler.\nForstærkeren opretter også en aktiv returvej, som understøtter interaktivt TV og et kabelmodem (YouSee/Webspeed/Stofanet internet).\nAntenneforstærkeren benytter f-stik for optimal signalkvalitet.\n1 indgang (F-stik - Hun).\n4 udgange (F-stik - Hun).\nFrekvensområde: 40 ~ 862 MHz\nForstærkning: 20 dB\nVariabel forstærkning: 0 -18 dB\n1 x Antenneforstærker\nDenne model har aktiv returvej med justerbar forstærkning. En aktiv returvej øger ydeevnen af interaktivt tv og kabel (internet) modemsignaler.\nSlope styring betyder at du kan regulere hvor kraftigt der skal forstærke på forskellige frekvenser. Dette kan være nødvendigt da høje frekvenser taber hurtigere styrke end lave frekvenser, derfor kan man ofte opleve at visse kanaler i de høje frekvenser bliver dårligere først. Disse kanaler er på kabel-TV ofte TV3+, Discovery, MTV osv., hvor DR og TV2 normalt ikke vil give nogle problmer. Dette kan en forstærker med Tilt/Slope styring rette op på, uden at overstyre de kanaler som går godt nok igennem.\n[ ID: 776222 ]\nTriax IFA 219 Antenneforstærker\nTriax IFA 220 Antenneforstærker - 2 vejs\nTriax GHV 520 Antenneforstærker - 20 db


Postades den 1 mars, 2016 9 mars, 2017 FörfattareThomas P. BojeLämna en kommentar\nI takt med at flygtninge og migranter krydser grænser og verdenshave, er det at være borger blevet flydende: Er man borger når man har papir på sin medborgerstatus, skal man gøre sig fortjent til at kalde sig borger ved at tilpasse sig majoriteten, eller er man medborger når man selv kalder sig det? Flygtninge, der ankommer til Danmark i disse år, bliver i første omgang budt velkommen som borgere når sociale netværk som Venligboerne tager imod dem, men senere møder de et administrativt system med stadig flere politiske restriktioner som afskærer dem fra rettigheder og fællesskabet – og gør det svært at kalde sig borger.\nDet officielle Danmark blev i den grad taget på sengen da antallet af flygtninge, som krydsede de danske grænser, begyndte at vokse. Både vores politikere og det administrative system var ganske uforberedte på hvordan det sociale og økonomiske sammenbrud i Mellemøsten og store dele af Afrika kunne få konsekvenser for Europa. Det civile samfund handlede til gengæld hurtigt med praktisk hjælp og moralsk støtte til flygtningene. Allerede eksisterende civile organisationer og nye, mere løse sociale netværk som fx Venligboerne og Refugee Welcome har ydet en betydelig indsats for at skabe en human og respektfuld modtagelse af flygtningene. Den politiske proces er til gengæld gået i en helt anden retning – mod stadig flere stramninger og færre midler til flygtninge. Det påtrængende spørgsmål synes derfor nu at være: Hvordan kan civilsamfundet sikre at de flygtninge, som ønsker at blive i Danmark, også får lov til at blive her og bliver behandlet på samme vilkår som danske borgere – uanset deres formelle status?\nKampen om at være medborger\nNår man kigger tilbage i tiden, kan man finde utallige eksempler på civil ulydighed og aktioner som har haft til formål at sikre migranter og flygtninge bedre vilkår på trods af deres ellers usikre juridiske status: Aktionen for afviste irakiske asylansøgere i Brorsons Kirke for syv år siden er et dansk eksempel. I vinteren 2012-13 var der en stor aktion for flygtninges rettigheder i Wien hvor aktivister og migranter rejste en teltlejr i en park og besatte domkirken. Kravene var her sociale ydelser til alle asylansøgere, fuld adgang til arbejds- og boligmarkedet og ubegrænset bevægelsesfrihed.\nMen den første og nok mest omtalte af disse aktioner, når man kigger tilbage, var ’sans papiers’-bevægelsen i Frankrig i midten af 1990’erne hvor en gruppe afrikanere protesterede over at de på trods af deres langvarige ophold i Frankrig stadig ikke havde nogen sociale og politiske rettigheder – intet papir på deres medborgerskab. Opstramninger i den franske lovgivning om retten til medborgerskab betød at migranter, der tidligere kunne få medborgerskab fordi de var født i Frankrig, pludselig ikke længere var berettiget til det – og dermed heller ikke længere havde ret til sociale ydelser.\nEn lang social kamp kulminerede ved at en gruppe af de afrikanske migranter besatte en kirke midt i Paris, blev fjernet og røg direkte tilbage på gaden igen. Det skabte en voldsom protest fra humanitære organisationer og venstrefløjen; ja sågar strejker i den offentlige sektor, og migranterne vandt stor støtte i den franske befolkning. På det lovgivningsmæssige plan havde ’sans papiers’-bevægelsen kun begrænset succes, men aktionerne skabte stor opmærksomhed om migranternes vilkår og forbedrede dermed klart deres sociale liv. Det, som kendetegner de omtalte aktioner i København, Wien og Frankrig, er at de involverede – migranter og aktivister – alle udøver deres medborgerskab aktivistisk.\nDen aktive medborger\nI hverdagen praktiserer vi det, man kan kalde for det ordinære dagligdags-medborgerskab, diskret gennem daglige rutiner og det levede liv hvor man drager omsorg for sin familie, sine naboer og lokalsamfundet. Det aktive medborgerskab er derimod kendetegnet ved at man deltager i særlige aktiviteter, som når man stemmer ved valg, tager aktiv del i det offentlige liv og er involveret i frivillige aktiviteter. Der er altså tale om personer som gennem deres handlinger er med til aktivt at forme deres daglige livsvilkår, men inden for de på forhånd givne rammer.\nGennem et aktivistisk medborgerskab er borgeren i modsætning til de andre medborgerskabsformer med til at udforme de økonomiske, sociale og politiske vilkår og dermed med til at definere rammerne for det sociale liv. Den aktivistiske medborger er således en person som stiller krav om retfærdighed, bryder de gængse sædvaner og handler på en måde der forandrer de allerede definerede regler, praksisser og hierarkier i samfundet. Vi har som nævnt tidligere set historiske eksempler på det aktive medborgerskab, men hvad med i dag?\nFoto: Dennis Lysen Glæsner\nSiden flygtningene begyndte at krydse de danske grænser i stort tal, har vi oplevet en opblomstring af sociale netværk som arbejder for at byde flygtningene velkommen som medborgere i Danmark. Det mest udbredte af disse netværk er Venligboerne som i dag omfatter mere end 150.000 borgere på Facebook. Netværkets sigte er ifølge dem selv primært at vise venlighed og tolerance og ikke lade sig involvere i det politiske slagsmål om flygtningenes rettigheder, sådan som de også formulerer det på deres hjemmeside:\nVi ønsker at bringe asylansøgere og flygtninge sammen med byen, og byen sammen med dem. Det sker gennem VENLIGHED og en bred vifte af arrangementer som alle har det formål at bygge bro mellem mennesker. Vi har tre nøglesætninger: 1. Vær venlig i mødet med andre 2. Vær nysgerrig når du møder mennesker der er forskellige fra dig. 3. Mød forskellighed med respekt. Vi er ikke partipolitiske, vi er kun optaget af den ene, altoverskyggende ambition: Vi vil have det bedste frem i os alle sammen.\nVenligboernes mål er altså venlighed, men kan venlighed alene gøre en forskel? Vi må desværre konstatere at på trods af en imponerende mobilisering og stærk moralsk støtte til flygtninge har det kun haft en minimal effekt på den politiske retorik og proces. Sideløbende med Venligboernes vækst har man politisk vedtaget markante stramninger i forhold til flygtninges mulighed for at få en fremtid i Danmark, og den offentlige diskurs er uforandret: Flygtningene truer ’vores’ kollektive velfærd, og de bliver diskrimineret i forhold til danske borgere. Politikerne synes at være godt tilfredse med at civilsamfundet tager sig af modtagelsen af flygtningene – bare de selv kan få lov til at regulere tilgangen og bestemme vilkårene for flygtningenes ophold.\nUd over målet om venlighed er Venligboernes aktiviteter også kendetegnet ved at være spontane og midlertidige, og netværket passer derfor ind i en generel tendens der er blevet stadig mere tydelig blandt civile aktører – mens deltagelsen i de klassiske organisationer, der er baseret på medlemskab, tværtimod går stærkt nedad. Dette skift fra medlemskab til spontan frivillighed er båret af et ønske om at etablere sociale relationer uden de snærende institutionelle bånd, men er også forårsaget af de sociale medier hvor informationer hastigt spreder sig. Her kan man nemt oprette virtuelle fora, planlægge demonstrationer og samle penge ind med ét klik – men det er også her at sociale netværk som Venligboerne møder deres måske største udfordring.\nDen politiske forandring lader vente på sig\nDe sociale medier er i dag et centralt redskab for civilsamfundets aktører i forhold at kommunikere både inden for netværket og udad til offentligheden. Men det er en udfordring at fastholde borgerne på de sociale medier, få dem til at engagere sig i længerevarende aktiviteter og dermed på længere sigt at ændre noget i det institutionelle system. Det mest oplagte eksempel på hvordan de sociale medier rent faktisk kan have indflydelse på udviklingen af sociale og politiske forhold, er Det Arabiske Forår hvor blandt andet Facebook spillede en stor rolle i forhold til at mobilisere folk – men hvor bevægelsen også på sigt blev overtaget af etablerede organisationer, og resultatet kender vi. I forhold til et netværk som Venligboerne kan det være svært at vide hvor mange af deres Facebook-følgere der reelt er aktive, og hvor mange der blot symbolsk støtter sagen med et ’like’. For Venligboerne hedder det således igen på deres hjemmeside:\nVores medlemmer er folk med et meget stort hjerte. De skal ikke bruge deres energi på at vurdere hvorvidt de skal deltage i alle de forskellige (helt sikkert velmenende) indsamlinger der kan findes. De skal have lov til at have fokus på den gratis ydelse det er at være venlig i mødet med andre.\nDe venligboere, som er aktive ved for eksempel at organisere sammenkomster, cafeer og besøgsordninger, gør selvsagt et nyttigt arbejde for at skabe en tålelig tilværelse for flygtninge. Vi skal tænke på at flygtninge ofte er isolerede mennesker uden netværk og ressourcer, og de har brug for al den støtte de kan få. Men det ændrer ikke på deres grundlæggende situation: De bliver ikke danske medborgere fordi de får nye venskaber, ligesom de heller ikke bliver inkluderet i samfundet som helhed og derfor må tage til takke med stærkt reducerede sociale ydelser.\nHvis Venligboerne og lignende sociale netværk skal forandre den politiske proces som skaber rammerne for flygtninges tilværelse i Danmark, så kræver det mere end kommunikation på Facebook og venlighed i mødet med flygtninge. Det kræver at den danske offentlighed bliver mobiliseret, at der sker en organisering hvor man energisk kræver bedre sociale og politiske forhold for flygtningene, og at man som borger er parat til at aktionere for at forandringerne bliver gennemført. Hvis vilkårene for flygtninge og asylansøgere reelt skal blive bedre, så kræver det ikke blot at vi som borgere er venlige mennesker, men også at vi gennem et aktivistisk medborgerskab forlanger ændringer af systemet, så flygtninge bliver behandlet som borgere på lige fod med danske borgere – uanset om de så har papir på medborgerskabet eller ej….\nAf Thomas P. Boje, forsker i civilsamfund og frivillighed ved Institut for Samfund og Erhverv, Roskilde Universitet.\nRetorikMagasinet 99 (2016), s 14-16.\n[:sv]Günter Wallraff: En mand ser rødt[:]\n[:sv]Forklædt som tabloidjournalist, tyrkisk gæstearbejder, telefonsælger, fabriksarbejder, somalisk...\nHøjskolesangbogen og det folkelige landskab\nHøjskolesangbogen er formentlig Danmarks væsentligste litterære kanon. Den har gennem årtier bygget ...\nKategorierArtikler RetorikMagasinet DKTaggarborger, flygtninge, medborger, Venligboerne\n← Föregående Föregående inlägg: Hvem bestemmer hvornår “Everything is awesome”?\nNästa → Nästa inlägg: Terror eller aktivisme