Hjemmesiden. Skoleblad for Skansevejens Skole. Juleafslutning 2003 Fredag d.19. december 2003 er årets sidste skoledag inden jul. - PDF\nHjemmesiden. Skoleblad for Skansevejens Skole. Juleafslutning 2003 Fredag d.19. december 2003 er årets sidste skoledag inden jul.\nDownload "Hjemmesiden. Skoleblad for Skansevejens Skole. Juleafslutning 2003 Fredag d.19. december 2003 er årets sidste skoledag inden jul."\n1 Juleafslutning 2003 Fredag d.19. december 2003 er årets sidste skoledag inden jul. Denne dag møder: Indskolingen (Bh.kl. 2.kl. og 1.i) fra Mellemtrinet (3.kl. 6.kl. og F2) fra Overbygningen (7.kl. 9.kl. og F3) fra kl DUS Skansen har normal morgenåbning, mens Børnenes Hus åbner kl Side 28 Julehøjtideligheden i kirken bliver i år med konstitueret sognepræst Annette Kassow. Den afvikles efter følgende plan: Indskolingen fra Mellemtrinet fra Overbygningen fra Den resterende del af dagen er der julehygge i klasseværelset sammen med klasselæreren. Forældre er velkomne til at deltage i julehøjtideligheden i kirken. Eleverne møder igen på skolen efter normalt skema mandag d. 5. januar Kontoret Hjemmesiden Skoleblad for Skansevejens Skole December 2003\n2 Orientering fra skolen Personalenyt Det er lykkedes for os at finde en velkvalificeret af løser for Caroline Rasmussen. Vi har således ansat lærer Karin Pedersen pr. 1. januar Karin skal undervise i musik på mellemtrinet og skal desuden være tilknyttet team 98 og 5. årgang. Carolines timer i 9.b har Trine Engbo Larsen overtaget. Trine havde også klassen under Carolines barselsorlov i 8. klasse. Sigurd Terpling, som var tilknyttet 3. årgang under Bodil Nielsens fravær, skal efter jul have timer i 5. årgang indtil Lene Johansen vender tilbage efter orlov den 1. marts. Thomas Lundgaard læser fortsat Poul Wagners timer, idet Poul stadig er sygemeldt. Birgitte Lundgren er også stadig sygemeldt, og hendes skema læses fortsat af Lone Esbensen. Skoleboden Skoleboden har nu været i gang i knap 2 måneder. Vi høster stadig erfaringer og håber i løbet af januar at have fundet det rette koncept. Elevernes ønsker og forventninger til boden er selvfølgelig altafgørende; men vi arbejder herfra også meget på at gøre boden bæredygtig rent økonomisk. I øjeblikket koster det skolen mange penge at drive boden. Det kan selvfølgelig kun lade sig gøre i en kortere periode, så derfor arbejder vi på at nedbringe omkostningsniveauet. Det kan lade sig gøre til en vis grænse; men vi kommer ikke uden om pristigninger på nogle af produkterne. Wagner Foldberg Nielsen Glædelig Jul og godt Nytår! Her fra Skansevejens Skole ønskes alle en glædelig jul samt et godt nytår med tak for et godt og konstruktivt samarbejde i året, der svinder! Med venlig hilsen Wagner Foldberg Nielsen & Børge Lind Thomsen. heldige, 4.A. skulle heldigvis ikke med, men de fik lov til at bygge drager denne dag. HA-HA-HA, men spøg til side. Det var ren luksus, fordi de sendte en bus for at hente os OG køre os tilbage. Da vi var kommet derhen, hilste vi på Arnt Johansen, som fortalte os om de fleste af tingene. Vi sad på pulte, som havde tilhørt andre skoler. Efter en times tid fik man meget ondt i ryggen. Vi fik lov til at skrive med pen og blæk på en seddel, hvor der stod skråskrift på, som vi skulle skrive over på nogle linjer nedenunder. Der var noget, der var irriterende: at man hele tiden skulle dyppe pennene i et blækhus. Et blækhus er en lille flaske, der er blæk i, som man brugte i gamle dage, før fyldepennen blev normal. Griflerne var meget sjove. Det var sådan, at man skriver på tavler med grifler, som viskelæder brugte man tavlesvampe. Hvis man var en pige og heldig, fik man en stump af en køkkensvamp. Hvis man havde fået en rest af en køkkensvamp, bandt de fleste dem på deres tavle via snore, tavlen havde to sider, så hvis at man havde haft dansk og havde skrevet en rigtig flot stil, så kunne man jo bare skrive på den anden side i stedet for! For at slutte denne artikel af så skreg griflerne nærmest når man skrev med dem. For at være irriterende over for læreren kunne man skrive med griflerne for at drille læreren. Astrid og Rasmus, 4.b 4.Bs bustur 4.B var onsdag den 19. november på bustur ud til Skolehistorisk Samling, og de prøvede at skrive med pen og det var sjovt. I gamle dage var der også billeder på væggen og der var også nogle gange to forskellige farver på væggen, og den gang skrev man også nogle gange på tavler og man havde ondt i ryggen når man havde fri fordi deres stole og borde var så dårlige. Det er godt, at tiderne har forandret sig. Det er meget bedre at skrive i dag. Morten og Josef, 4.b Side 2 Side 27\n3 der kunne stykkes sammen og belyse skolegang i gamle dage : møbler, bøger, anskuelsestavler, demonstrations ting (fysik, biologi, geografi, hjemkundskab m.v.), billeder m.v. Hvis enkelte ting har manglet, har han forsøgt efter bedste evne at lave brugbare kopier, således at indtrykket fastholdes. Under besøg derude i november i år fortalte Arnt Johansen om hans forgæves forsøg på at få en brugbar sort tavle til samlingen. Han havde erfaret, at man i gamle dage blot brugte at male et sort felt på væggen og lade dette illudere tavle. Derfor måtte en træplade med ramme strikkes sammen til samlingen. Et par dage efter skrev Nordjyske Stiftstidende om renoveringen af Sønderbroskolen i Aalborg. Billedteksten lød: En gammel tavle, der er malet direkte på væggen, dukkede frem bag en opslagstavle, da håndværkerne gik i gang. Må ikke slettes, står der skrevet med kridt på den, og det svungne alfabet har da Side 26 også stået urørt på tavlen i årtier. Viceinspektør Peter Hansen morer sig over fundet, men tavlen får trods alt ikke lov at overleve renoveringen! Man flytter jo heller ikke sådan bare lige en væg fra skole til skole! Skulle nogen ligge inde med ting, der kunne supplere samlingen på Hobrovejens Skole, er I meget velkomne til at kontakte Arnt Johansen om det. Kontakten kan meget gerne gå igennem skolen her. For en ordens skyld skal lige nævnes, at Aalborg Kommunes skoletjeneste også har anskuelsesmarker andre steder i byen: på Skolesamlingen vedr. modstandskampen i Aalborg beliggende på Filstedvejens Skole, på Rævebakken, Naturskolen Dall Hede, Færdselsbanen ved Løvvangskolen og på Egholm. Hvert sted kan elever, lærere og personale bruge stedets muligheder til at anskueliggøre dele af den omkringliggende verden og der er rift om pladserne! Rejsen til gamle dage 4.b var så heldige at vinde en lodtrækning om en tur til Skolehistorisk Samling i Aalborg. Turen foregik onsdag den 19. november Vi var faktisk så utrolig Skanseboden Menu : Bodens bolle 3 kr. Pølsehorn m/kyllingepølser 7 kr. Pølsehorn 7 kr. Årstidens frugt 2,50 kr. Agurkestave/gulerødder 1 kr. Juice /appelsin/æble) 4 kr. Kildevand ½ l. 4 kr. Bodens kage (fredag) 3 kr. Menu endvidere: Sandwich med fyld 6 kr. Burgerboller med fyld 8 kr. 2 frikadeller m/ rugbrød 12 kr. 2 kalkunfrikad. m/ rugbrød 12 kr. Pizzasnegle 6 kr. Toast m/ skinke og ost 8 kr. Toast m/ pizzafyld 8 kr. Pitabrød 10 kr. Dette er et udbud af, hvad boden påtænker sig at sælge fremover. Der vil blive skiftet mellem de forskellige menuer. Da vi nu har kørt boden i ca. 1½ måned og har fået et lille overblik over, hvad der kan sælges, og hvad det koster, har vi været nødsaget til at regulere priserne en smule. Disse priser vil være gældende fra den 15. december Helle - Skanseboden Side 3 Bedre tandpleje på færre klinikker Som I måske har læst i avisen, har socialudvalget besluttet, at Aalborg Kommunes Tandpleje fremover skal have færre, men til gengæld større klinikker. Det betyder at Tandplejen i løbet af de næste 3 år samles på 8 store, moderne klinikker. Klinikken flytter personalet flytter med For vores tandklinik her på Skansevejen Skole betyder beslutningen, at klinikken flytter i år Det er så meningen, at de børn og unge, som nu går til tandlæge her på tandklinikken, fremover skal gå til tandlæge på Nørresundby klinikken i Lille Borgergade Da personalet i langt de fleste tilfælde flytter med, vil børnene også på den nye klinik møde det tandplejepersonale, som de kender. Ikke for at spare penge men andre gode grunde Der er mange grunde til at tandklinikkerne lægges sammen, men det er ikke for at spare penge, og faktisk har Tandplejen selv ønsket denne løsning.\n4 Det har Tandplejen fordi Åbningstiderne bliver længere, og vi vil derfor lettere kunne finde tider, der passer til familiens behov. Større klinikker giver færre aflysninger af tider. Med kun én tandlæge er man ved sygdom nødt til at sende afbud til alle patienterne, mens man på en klinik med flere tandlæger bedre kan dække hinanden ind. Moderne udstyr er dyrt, og på det område vil Tandplejen selvfølgelig stadig være med helt fremme til gavn for vores børn og unge. Når vi kun skal investere på et mindre antal klinikker bruger vi pengene mere hensigtsmæssigt, og flere børn får glæde af det moderne udstyr. Børn skal nemlig have den allerbedste behandling. Flere specialer kan samles på de nye klinikker. Der kan være tandlæger, der er ekstra gode til at tage sig af bange børn, tandlæger som er specielt gode til komplicerede operationer osv. Der er mangel på tandlæger. Større klinikker vil gøre Tandplejen til en endnu mere attraktiv arbejdsplads, fordi tandplejepersonalet i det daglige har behov for faglig inspiration og udvikling. Og dygtige medarbejdere, som følger med i udviklingen, er forudsætningen for at kunne yde et godt tandplejetilbud. Der bliver længere til tandlæge At der også er ulemper er der ingen tvivl om. Der bliver længere til tandlæge for de fleste og en del af den tætte kontakt til nogle skoler og elever kan gå tabt. Tandplejen vil gøre alt hvad vi kan for at sikre det samme serviceniveau som nu. Kommunen vil naturligvis også sørge for transporten af de børn, som ikke kan transportere sig selv. Altså på samme måde som vi allerede nu gør det for de skolebørn, som ikke har tandklinik på deres skole. Vel er det trist at sige farvel til den daglige snak med børnene når vi møder dem på skolen, og vi kommer også til at savne, at de bare kigger forbi, når de har fået en rokketand. På trods af dette er vi overbeviste om, at vi med den nye klinikstruktur vil kunne give et endnu bedre tandplejetilbud til kommunens børn og unge. Venlig hilsen fra Tandklinikken Fra skolens gamle historiebog: 1898: Klage fra Fiskehandler Tobias Andersen over, at Fjerdelæreren P.P. Møller har tilbageholdt et Uhr, som han har frataget hans Søn : Kommissionen foreslaar under Hensyn til fremtidige Udvidelser af Kommuneskolen, at Kommunen erhverver en paa Skansevej op mod Skolen beliggende Grund, som tilhører Partikulier de Linde. Endvideres foreslaas, at Grunden i Tilfælde af Erhvervelse knyttes til Skolen som botanisk Have, indtil Bygning bliver nødvendig Skolekommissionen diskuterer ivrigt erhvervelse og køb af en Skolelod, hvortil Nabogrunden netop er blevet solgt til et Konsortium, der siges at have til Hensigt herpaa at lade opføre en større Svovlsyre- og Superfosfatfabrik. Det mener man ikke er så smart som nabo til et større nyt skolekompleks, og da udvidelsesbehovet ikke er så akut, mener man, at disse planer skal stilles lidt i bero. Husker du vor skoletid..? - husker den så nøje var en populær ørehænger for efterhånden nogle år siden, men overskriften kan ganske godt bruges endnu, når talen er om en af de mange mulighederne, lærere og elever har for at udvidde deres horisont i regi af Aalborg Kommunes Skolevæsen. På den nu forhenværende Hobrovejens Skole er der i kælderetagen indrettet en Skolehistorisk Samling, som på aldeles informativ vis orienterer eleverne og de besøgende om skolen i gamle dage. Opskriften på besøg derude er, at eleverne samles i en skolestue fra omkring århundredeskiftet. Der gives en orientering om samlingen, der tales om de spændende gamle undervisningsmidler, og der undervises ved hjælp af de gamle anskuelsesbilleder. Eleverne prøver at skrive med pen og blæk, og med griffel på skifertavler. I et lokale ved siden af samlingen er der endvidere en lille udstilling med forskellige gamle skolerekvisitter. Samlingen er opbygget over en længere årrække, hvor samlingens leder, lærer Arnt Johansen, Vester Mariendal Skole, har ladet sive, at han var interesseret i stort og småt, Side 4 Side 25\n5 en mur af røde mursten med indsatte marmorplader Sigurd Müller og hustrus marmorplade ligger dog i gruset foran forældrenes mur. Familien Müllers gravsted på Nørresundby Kirkegård syd for selve kirken. I bogen af Sigurd Müller: 1904 en god Aargang erindringer fra Gyldendal får vi et kik ind til bedsteforældrene på skanse-skolen: Sigurd Müller skriver følgende: Af og til ser man tilbage på dem, der var med til at forme ens tilværelse. Min farverige, ungdommelige morfar, Georg Bendtzen satte varige spor. Mine bedsteforældre på fars side, forekom mig derimod meget gamle. De boede på Torvet i Nørre Sundby. Her sad min bedstemor i sort tøj med det hvide hår samlet under en kappe. Hun sad altid på forhøjningen i karnappen, hvorfra hun havde udsigt til torvet og pontonbroen. Bedstefar gik i det, der hedder diplomatfrakke. Han røg på en lang pibe, og tobakken gjorde Side 24 hans hvide skæg lidt gulligt ved munden. Kærlige var de begge, men verden stod stille i de sirlige stuer, specielt for et ungt menneske med mod på livet. Og hvorfor så netop dette emne for min artikel her op til jul 2003 ja, i de sidste par år har tillidsmand og suppleant i Aalborg Lærerkreds-regi på alle kommunens skoler fået en venlig julehilsen, som kunne indløses i julemåneden i. Ja, såmænd Sigurd Müllers Vinhandel på Otto Mønstedsvej i Skalborg. I år vil jeg blot lige minde om, at juledråberne skal drikkes med særlig tanke på vinhandlerens farfar, der stod ved roret i de første år i den nye kommuneskole. Hvis ikke han var kommet til skolen i 1878, ja, mon så vinhandlen med det navn overhovedet havde eksisteret!? Historieredaktøren, Birgit Øskov, løfter glasset og ønsker alle Glædelig jul Kilder: "De ædle druer af Sigurd Müller Aalborgbogen Skoleledere i Aalborg af Peter Ussing Olsen, Nørresundbys Historie , Nørresundby Byhistoriske Samling, Nørresundby s Kommunale Forvaltning , af Svend Andersen, årgang I 2.b og 2.a har vi haft om bibelen. Det var sjovt. Vi haft det sjovt, lavet tegninger på computeren, skrevet historier på computeren og vist det for de andre i programmet powerpoint. Vi har også prøvet en computerbibel. Vi har også hørt om Noahs ark. Vi har også hørt om David og Goliat og om skabelsen og om Adam og Eva og om Babelstårnet. Nogen laver musical om babelstårnet. Nogen laver tegneserie om Skabelsen nogen laver collage om Noahs ark. I kan se mere på vores hjemmeside: Michael V. C., 2.a og Mads, 2.b Side 5 Kæmpenisse Vi har i 2.b lavet en kæmpenisse til julekonkurrencen. Han er større end vores praktikant Vi har brugt mange timer på at lave ham men det har været sjovt. Han er blevet rigtig sød. Vi har syet ham ud af stof. Nogle syntes det var svært at sy andre, at det var let. Vi puttede vat og aviser ind i kæmpenissen. Vores nisse hedder Jo Jo og du kan se ham på biblioteket i december måned. Med venlig julehilsen 2.b Det sner, det sner, det sner. Fuglene bli r fler og fler. Nu bli r det helt hvidt, skønt vi mangler meget kridt. Det ligger skønt på tage og måske - på en kage! Det oser op af skorstenene, og det fryser rundt om benene. Støvlerne - de bliver slidt, når vi går frit. Snip snap snude - der er sne derude! Astrid, 4.b\n6 Fra 4. årgangs skolebladsredaktion Blå fest 4.a har haft blå fest. Vi spiste pitabrød. Da vi havde spist, blev klassen åbnet, og der var dj s. Der var diskokugle-lamper, der lyste i forskellige farver og slowmotionkanon, men den måtte de kun bruge 2 min. hver halve time. Vi dansede både limbo og stopdans. Der er et billede af en, der danser limbo. Der var chips og popcorn. Før vi sluttede, blev der uddelt præmier til de bedste udklædninger. Kl sluttede festen, og alle gik hjem. kaptajn Søren journalist: Anders journalist: Rene 4.a Susanne spiller. Vi synger hver morgen, og vi tænder lys, og alle børnene sidder ned, og Susanne spiller musik. Mohammed 4.a Side 6 Min Ramadan Det handler om min familie. Når vi har ramadan, skal vi få gaver af mor og hele familien. Vi hygger os med at gå i byen for at gå i biografen. Vi går hjem til min moster for at hygge os med dem. Jeg leger med min fætter og spiller computer. Så spiser vi igen. Vi spiser spaghetti, og så får vi dessert. Det er chokolade med i kagen. Så får vi gaver af vores moster og onkel: tøj til mig og min storesøster, min lillebror og min storebror får en fodbold. Bagefter går vi hjem til min far og hygger os. Sådan var min ramadan. Juwedia 4.a Boden Skolen har fået en ny bod, og det er blevet sundere ting de har der nede. Det er sådan at man kan sidde der nede og spise sin mad og drikke og meget billige priser men meget gode ting man kan købe. Der kommer mange børn derned og jeg synes selv at det er en god bod. Men jeg tror også at andre også godt kan lide boden og den er også gjort i stand og nye farver og meget smart. Anna 4.a Brobygninger Vi blev delt op i fem grupper. Vi skulle vælge mellem to broer: den måtte kun have op til 34), faglokaler, legeplads og gymnastikområde manglede helt, gange og trapper kunne langt fra rumme alle børnenes tøj, træsko og madpakker, og undervisningen sluttede først kl. 20 om aftenen. I 1894 var der 245 børn fordelt på syv klasser, hvoraf en enkelt klasse var på 56 elever. Det gik helt enkelt ikke i længden, så 21. juni 1895 blev grundstenen lagt, og 14. februar 1896 kunne som bekendt Carl Müller som førstelærer (læs: skoleinspektør) være med til at indvi den nye kommuneskole (læs: den sydligste del af vores Indskolingshus!) Overlærer C.W.Th.E. Müller farfar til Sigurd Müller ved skolen En af Müllers 4 børn, sønnen Magnus Müller (f. 1870) var da for længst gået vinvejen i vinhandler Peter Weiles store forretning i Aalborg fra Side som kompagnonen i firmaet. I 1901 blev MM gift med Marie Bendtzen (datter af Peter Georg Bendtzen fra tømmerfirmaet Brødrene Bendtzen), og i 1904 blev sønnen Sigurd født, hvorved Carl Müller blev farfar. Året efter (efter 50 års lærer-arbejde og de seneste 27 års skoleledelse) tog Carl Müller sin afsked, men blev boende på Torvet 3. Det vil sige, at Müller var med til at planlægge den atter en gang nødvendige udvidelse af skolen fløjen fra 1906 (læs: den nordligste del af Indskolingshuset!) Hustruen, Annette f. Buhl døde i 1910 og blev begravet i familiegravstedet (ved siden af byens snedker) på Nørresundby Kirkegård. Helt naturligt var det derfor for familien i 1918 at lade den 81-årige med dannebrogsmændenes hæderstegn dekorerede - Carl Müller i maj måned stede til hvile i samme gravsted. Det er vel så også den egentlige årsag til, at da vinhandler Sigurd Müller og frue døde i henholdsvis 1997 og 2002 ja, så var det mest naturlige sted familiegravstedet beliggende sydligst til højre for indgangsdøren til Nørresundby Kirke. Så fortsættelsen af overskriften et gammel frønnet bræt, som jo blev Jens Vejmand til del, ja, sådan skulle det bestemt ikke være for byens Müller e. På gravstedet fik familien\n7 For 125 år siden. Ja, denne overskrift sprænger vist alle rammer om en skole, der 14. februar næste år står for at kunne 108 års fødselsdag, men sagen er den, at der selvfølgelig blev drevet skole i Nørresundby også før, skolens nuværende bygninger blev opført. Nørresundby Skole der lå i Skolegade/ Garvergade der, hvor der nu (mod syd) er en stor parkeringsplads. I nuværende Garvergade (før 1970 hed gaden selvfølgelig Skolegade), hvor der pt. til venstre (når man kommer fra Bachs bybrød) er parkeringsplads, lå den tidligere skolebygning. I nyere tid indtil 1967 var bygningen beboelsesejendom. I 1967 blev den købt af Nørresundby Kommune og derefter nedbrudt. Helt fra gamle dage havde denne bygning dannet rammen om skolegangen i Nørresundby. I 1878 blev den daværende overlærer ved skolen, Nicolai Michelsen tilbudt en overlærerstilling i Aalborg, og hans efterfølger blev cand.phil. 3.-lærer i Hjørring Carl Wilhelm Theodor Emil Müller. Med hustru, en større børneflok og tjenestefolk flyttede lærer Müller til Nørresundby, ind i den tilhørende lejlighed på den gamle skole, og dermed blev der givet startskuddet til, at efternavnet Müller blev en del af by- og forretningslivet i Aalborg-Nørresundby-området. Der står på kirkegården. I 1880 boede der derfor på skolen ved folketællingen i Skolegade, husfader og førstelærer C.V.T.E. Müller, hustruen Anette Sofie Georgine og børnene Theodor Alfred på 14, Anne Cathrine på 12, Niels Magnus Herman på 10 og Cecilie Kirstine Bech på 7. Desuden havde de plejesønnen Carl Johannes på 12 og tjenestepigen Ane Marie på 28. Endvidere boede skolens andre lærere, Karsten Jakob Berthelsen, 30 og Cathrine Borregaard, 47 i bygningen. I dagtimerne var skolen endvidere FYLDT med børn, der søgte lærdom hos skolens lærere. I Müllers tid søgte man derfor efter bedste evne at løse det stigende elevtal og det voksende behov for undervisning i Nørresundby med alle tænkelige midler. Der var bl.a. 43 elever i hvert lokale (man ene kaldte vi stole bro og den anden kaldte vi hængebro. De skulle være lette, men alligevel skulle de være stærke. Og det var rigtigt sjovt kaptajnen og en af journalisterne var sammen. kaptajn Søren journalist: Anders journalist: Rene 4.a DUS-aktiviteter I Dussen kan man spille computer og playstation og lege udendørs og finde på mange ting. Om tirsdagen kan man gå til Juniorklub og der er diskotek og i diskoteket er der mange lys men der er også mørkt. Ovenpå kan man spille brætspil og købe mad. Oppe i toppen kan man se film og være i hyggerummet. - af Kenneth 4.A. Blæksvampe og hekseæg 4.a har været på svampetur i Rold Skov. Det var sjovt, hyggeligt og spændende. Ham, der skulle visse os svampe dem, man IKKE skal spise og dem, man kan spise kom ikke. For han var syg, men vi kom alligevel af sted. Vi gik omkring Store Øksø. Vi fandt en masse svampe - for eksempel Blæksvampe, Hekseæg (det er et æg til en svamp, som man godt kan spise, hvis man spiser svampen fra, så får man ikke så meget). Emma fra 4.a var den eneste, der havde mod til at smage en svamp, og det var et Hekseæg. Vi tændte også bål og mødte en gammel ven fra skolen. De fleste børn klatrede i træer (der var ingen, der faldt ned). Der var også mange, der så dyr. Vi sang også sange ved bålet. Helene fra 4.a sagde: Det var sjovt. Jonas Ø. fra 4.a sagde: Det var sejt, og det var fedt, fordi at Simon (en gammel ven) var med. Emma og Janne, 4.a Side 22 Side 7\n8 Sygdom og fravær Den 17. november 2003 var der kun 10 elever i 4.A. Nogle sagde: Det var noget lort. Andre sagde: Det var sejt, og til sidst sagde nogle: Det var kedeligt. Her er et diagram over, hvad klassen sagde: Jonas S. og Alex 4.a Søjlediagram Vi har i 4.A lavet en undersøgelse, der viser, hvad folk går til i 4.A. Det viser, hvad folk går til, og hvor mange der går til det. Her kan du se vores undersøgelse: 5 4,5 4 3,5 Det var noget lort! Det var sejt! Det var kedeligt!!!, Serie2 Serie1 Abekatten Onsdag den.3 december var vi ude i Abekatten og klatre. Abekatten har en stort lokale med mange klatrevægge. Der var en mand der fortalte hvordan vi skulle sikre os, så vi ikke kunne komme til skade. Ahmed klatrede næsten helt op på de 2 første vægge,men på den 3. væg havde han ikke flere kræfter i armene. Da han gav slip, svingede han i sikringstovet som en anden Tarzan. Sarhed klatrede tilsidst på en skrå væg, så hvis han havde haft flere kræfter, ville han have klatret med hovedet hængende nedad. Samira klatrede næsten helt op, men så havde hun ikke flere kræfter. Hun gik hurtigt ned ad væggen. Man kan gå ned ad væggen, fordi man er sikret i et tov. Vi havde en rigtig god tur, desværre kom Montazar ikke med, da han var kommet til skade med foden i idræt, så han skulle til lægen. God jul fra 4.I Skolen var fremragende, blot ikke for melankolikere. Forsiden af Tretten tykke Tøndemænd med tegneren Rasmus Juuls dejlige tegninger, hvor digter Våse har fået en særdeles stor lighed med bogens forfatter, Peter Mouritzen. En oplagt julegaveide til barnlige sjæle! IPeter Mouritzens oplæsningsrepertoire på 50 års dagen i august var blandt andet hans nyeste børnebog Tretten Tykke Tøndemænd fjas og fjantasi, hvorfra er hentet følgende klip: og om tretten tykke mænd, der løb på tønder for at fri....slutteligt siger meddigterens kone: Du den bedste digter, Våse, i vort lille vrøvle-land. Jeg var heldig det blev dig, der blev min lille digtermand. Jeg tror godt, at vi her kan tage Peter Mouritzens tidligere (nu afdøde) dansk- og klasselærer Johs. Kiel(- Larsen) med i nedenstående til lykke-hilsen. Jeg er sikker på, at han sidder i sin himmel og er lidt stolt: Digter Våse skolens Peter? Sikken hæder han skal ha. Tænk en Silas for at rime - det er dejligt, at han ka. Hjerteligt til lykke! 3 2,5 2 1,5 1 Digter Våse var den værste digter i vort lille land. Han skrev digte om en østers, der tog bad i boblevand. 0,5 0 fodbold klarinet karate klaver spejder blokfløjte gymnastik ridning trommer violin billedskole Malthe, Rasmus H., og Jonas Ø. 4.a. Og lidt senere: Digter Våse skrev om tidsler, der fik blomster af en bi Birgit Øskov Side 8 Side 21\n9 Det stod i avisen.. om Silas og Digter Våse Onsdag 19. november 2003 havde Nordjyske Stiftstidende gjort plads på forsiden til omtale af en støre artikel, der tog en halv side i sektionen MitLiv nemlig, at der ved uddelingen af Det Danske Akademis årsfest den 28. november var planlagt legatportion faktisk den store børnebogspris Silas Prisen på kr. givet til forfatteren Peter Mouritzen, Vrå. Prisen blev indstiftet i 1999 af Cecil Bødker og derfor opkaldt efter hendes store bogværk Silas (og den sorte hoppe). Første modtager i 2001 var Bjarne Reuter (han, vi bl.a. kender fra Busters Verden). Da prisen blot uddeles hvert andet år, bliver Peter Mouritzen altså således kun prisens 2. modtager. Prisoverrækkelsen skal finde sted i Kunstindustrimuseets festsal i Bredgade, og om aftenen skal der være stor fest på Karen Blixens tidligere ejendom, Rungstedlund, der nu er hjemsted for Det danske Akademi og dets aktiviteter. Og hvorfor så denne lille artikel: Tja, fordi den i avisen omtalte Peter Mouritzen kun kan være vores Peter Mouritzen ham, der startede som elev i 1. klasse på Nørresundby Kommuneskole 15. august 1953 og ham, der læste op for nuværende 1. klasse-elever på Skansevejens Skole 15. august 2003 her henvises til en større artikel i Hjemmesiden oktober Portræt af Peter Mouritzen - taget fra På saksede jeg nedenstående 21. november 2003 fra indledningen til PMs biografi: Jeg er født 1946 i Aalborg. I 49 flyttede vi over Limfjordsbroen den korte vej til Nørresundby, da min far blev bestyrer i Nørresundby Sparekasse - filial af Aalborg Bys og Omegns Sparekasse. For et barn var det et navn fuld af mystisk betydning. I dag Spar Nord. Første fem skoleår på Skansevejens skole. Jeg var god til læsning; men i 58 måtte jeg have begået en kafkask forbrydelse, jeg blev i hvert fald indsat i Aalborg Katedralskole, hvor jeg afsonede en syvårig straf, indtil nysproglig studentereksamen 65. Niger I uge 47 har 3.a og 3.b arbejdet med landet Niger. Vi har læst bøger og set film om landet. Vi har også haft en kasse med forskellige ting fra Niger. Der var bl.a. en sukkerknald, en kalabas, grøn te, bønner, en kameltand og en kamellort i. Vi har også lavet afrikanske hirsepandekager og drukket grøn te. Niger er 30 gange større end Danmark. Der er meget varmt og tørt i Niger, og menneskene er meget fattige og lever ikke så lang tid. I Niger er det svært at dyrke noget, fordi græshopperne spiser afgrøderne. Sigurd havde købt fire græshopper, som boede i et bur i natur og teknik lokalet. Vi fodrede dem med græs hver dag, så de voksede meget. De kunne springe langt og højt. Græshopper spiser meget og kan fordoble deres størrelse på en uge Alle elever i 3. klasserne har lavet en formbog, som forestiller Afrika. Vi skulle tegne Niger ind på Afrikakortet. Den har vi skrevet forskellige ting i om Niger. Joakimmed sin formbog Her er et par uddrag fra de flotte formbøger: Forskellen på at bo i Danmark og Niger: Jonas skriver: Jeg tror at det er varmt i Niger og der for skal man ikke have så meget tøj på.i Danmark er der meget koldt om vinter det er ikke i Niger..I Niger bor de fleste i hytter og i Danmark bor vi i huse eller lejlighe- Side 20 Side 9\n10 der. I Danmark får vi vand fra vandhanen men i Niger henter man vand ved en brønd. Der er mange i Niger der ikke kan læse og mange er fattige.de er mere syge i Niger og dør tidligere,mange dør når de er 42år. Vi har mange biler i Danmark og i Niger har nogen af dem ikke biler. Jacob skriver: Jeg tror det ville være kedeligt men også lidt sjovt fordi jeg kan godt lide frøer og firben. Men hvis jeg skulle bo der hele livet tror jeg ikke det ville være særligt sjovt at bo der. Der er ikke ret mange biler i Niger og der er meget varmt der kan blive ca. 50 græder varmt. Jacob og Jonas, 3.b Kommunikation I uge 47 var vi på Teknisk skole. Vi skulle være derude i en uge, og arbejde med forskellige temaer. Vores tema var kommunikation. Kommunikation gik ud på at komme ind på forskellige områder omkring: Media grafisk, 3d og Photomagic. De første to dage arbejdede vi med almindelige pc er, og et program der hedder 3d Studio Max, og det var meget sjovt. Vi så også på, hvordan filmen Shrek og nogle få computerspil var opbygget. Efter disse to dage kom vi ind på en anden afdeling, hvor computerne var helt anderledes. sidst fik vi lært, hvordan en Macintosh computer virker. Det bedste ved ugen var at lave kalender, for det var nemt og hurtigt. Nicklas og Neda, 8.a Brug pæren Mandag: Havde vi teori om modstande ( ohms lov) Tirsdag: Fik vi teori om gates ikke Bill Gates sagde han! Onsdag: Lavede vi printplader borede huller i og blinklys, og programmering af logo Torsdag: Loddede vi printpladerne Fredag: Fik vi lov til at arbejde på computeren, men vi kom aldrig derned, fordi tiden gik så hurtig, og til sidst fik vi et fordrag om lærepladser i Aalborg kommune. Side 10 Disse computere, vi nu skulle arbejde med, hedder Macintosh, og er en helt anden salgs maskine. Her skulle vi lave en kalender, små klistermærker og nogle visitkort. Det tog noget tid at lære disse computere at kende, for de virkede meget anderledes f.eks. var der kun en knap på musen, og filerne var tusinde forskellige steder. Men til Side 19 Skolen : Første dag skulle vi mødes i kantine N, det var svært at finde derhen den første dag, men efterhånden lærte vi at finde rundt. Efter at vi var mødt op i kantinen, blev vi sat sammen med de hold vi skulle være på hele ugen. Da vi kom ud i holdene blev vi præsenteret for lærerne, den ene hed Jesper og den anden hed Ole. Der var også en anden skole derude, men heldigvis blev vi delt op i skolevis. Det var faktisk en meget sjov og spændende uge. Casper, Medisa, Lykke og Jesper, 8.c\n11 Med 8. årgang på teknisk skole Tjener/kokkeskole I uge 47 var nogle af os fra 8.årgang ude på tjener/kokkeskolen i Rørdal. Der fik vi udleveret nogle hvide kitler incl. paphatte, og så skulle vi ellers til lave sund/fedtfattig mad og lære noget om hygiejne i et køkken. Noget af det mad, vi fik lavet i ugens løb, skulle blive til en buffet i slutningen af ugen. 1.dag: Vi startede med at få noget at vide om hvad vi skulle de forskellige dage. Bagefter talte vi teori omkring sund kost, energigivende næringsstoffer, vitaminer og mineraler. Senere skulle vi så lave en sund madpakke, ud fra de ting vi havde lært. 2.dag: Der prøvede vi at være slagter. Så vi fik udleveret en kylling og et kalkunbryst, men inden vi måtte begynde, fik vi at vide at vi skulle være rimelig renlige, da kødet kom fra Frankrig, og der var 94% chance for at det var inficeret med salmonella. Ud af kødet skulle vi lave stegt kyllingebryst og kalkunruller. Det, der var tilovers, brugte vi til wokmad, som vi spiste samme dag. 3.dag: Vi skulle prøve en dag som Side 18 bager. Ib Møller, som var bager tog imod os, og så gik vi ellers i gang med at lave sunde brød. Vi lavede bl.a.: spinatboller, mini flutes med skinke og mozaralla, italienske hyrdebrød, normale flutes og gulerodskager. Til middag fik vi lov til at spise nogle af hyrdebrødene. Til allersidst måtte vi tage nogle af bollerne med hjem. Resten blev gemt til buffeten. 4.dag: Vi startede med at få en masse at vide om tjenerfaget. Det var bl.a. opstilling af borde og stole, opdækningen/pyntningen af bordene, servietfoldning, sunde drikke og en snak om gode bordmanerer. Meningen var, at vi selv skulle lave en restaurant, hvor vi skulle lave en buffet med maden fra ugens løb. 5.dag: Der var lagt op til den helt store festdag, men først skulle vi lige tilberede og anrette maden fra de forgående dage. Derefter skulle vi lave et fad med magert kød, og et med fisk. Det tog et par timer at få det gjort. Da vi var helt færdige, bar vi maden op til restauranten og lavede buffeten, men inden vi begyndte at spise, lavede vi lige nogle cocktails ( uden alkohol ) Nu kan vi desværre ikke fortælle mere, da det var en privat fest. Rune og Rasmus, 8.b To noveller skrevet af piger fra 4.a Døden Det var en mørk og stormfuld aften. Jeg var ude og sove i telt sammen min bedste ven Lisa. Lige pludselig rystede det og der lød et skrig. Vi kikkede på hinanden og gik ud. Ude i haven var der en revne i jorden. Lisa sagde det var et jordskælv. Da vi var kommet ind i teltet igen var der en stemme der sagde: jeg er Døden og jeg vil have hele verden, og så gik han. Vi gik ind til min mor og far og sagde, at der var en, der gik udenfor og sagde, at han var Døden. Min mor og far troede ikke på os. De sagde, at vi kunne sove indenfor. Næste dag skulle vi i skole. Jeg gik sammen med Lisa, og vi talte om det, der var sket om natten. Side 11 I sidste time havde vi hr. Jørgensen, han sagde at vi skulle finde ud af om Døden rigtig var til. Jeg rakte hånden op Ja Janna sagde hr. Jørgensen. Hvorfor skal vi finde ud af det? Har du ikke hørt om de to mord i går i Tv-avisen kl.9? Nej, jeg sov sagde jeg. Om aften imens jeg lavede lektier, så jeg Tv-avisen, og de sagde at Døden havde lavet tre mord. Den næste dag i skolen, spurgte jeg mine venner, om de havde fundet ud af det. Ja sagde Jakob og Klaus. Fordi Klaus var den klogeste i klassen og Jakob arbejdede sammen med ham. Om aften var jeg alene hjemme sammen med Lisa, Klaus og Jakob. Vi så Tv-avisen, imens vi lavede matematikopgaver. Der så vi, at Døden havde lavet fire mord. Så sagde jeg, at nu kunne det være nok med ham Døden. Næste dag var Lisa, Klaus og Jakob hjemme hos mig fordi jeg havde lavet en plan, og den lød sådan: Vi skal bruge tre stykker tyggegummi og en snor, og så en prinsessekjole og Lisa som lokkemad. Hvad!! Skal jeg være lokkemad - det kan du godt glemme. Ja, men du skal være fin dame. Okay. Godt, så ses vi i morgen aften ude ved porten. Næste aften var vi alle ude ved porten. Godt at I er her. Har du taget det hele med Jakob? Ja, men jeg har altså\n12 taget en skyder med for jeg har set i Morgenavisen at Døden har lavet fem mord. Det er godt nok. Lisa har du fint tøj på? Ja, kan du ikke se det? Godt, Jakob du tygger alle tyggegummierne sammen til et stort stykke. Mig og Klaus går hen til de to træer og binder snoren fast om dem. Lisa du står her og venter på at Døden skal komme, også lader du som ingenting, også løber du ind mod de to træer og hopper over snoren. Nå er du færdig med at tygge? Ja. Godt så sæt det på snoren. NU GÅR VI I GANG!!!. Så gik det i gang, Døden kom og han gik hen til Lisa, og hun skreg, mens hun løb hen mod de to træer og hoppede over snoren, men Døden hang fast. Jakob tog sin skyder og tog den mod Dødens pande, og spurgte Hvem er du? Jeg er da Døden! Ja ja, Janna kan du tage hans le og hans hætte af? Okay. Jeg tog hætten og leen fra ham Hr. Jørgensen? Ja og hvad så Hvorfor dræber du mennesker? Det skal jeg sige dig, Jakob - det er, fordi jeg ville bestemme over hele den hvide verden. Janna ring til politiet. Ja. Jeg ringede til politiet, og de kom og hentede ham. Næste dag blev vi hyldet på skolen og fik en præmie. Emma, 4.a Mågen der fløj fra side til side Der var engang en måge der hed Hav Mågesen. Han fløj hele tiden rundt i alle bøger i verden. Lige nu befinder Hav sig i bogen Harry Potter 5 bog. Der er sørme uhyggeligt her hos Harry hvor mange sider er der her i bogen. Det ved jeg ikke sagde Ron. Nå tænkte Hav og sagde Så må jeg finde en nødudgang. Og der gik mange dage, uger, nej måneder før at Hav fandt en nødudgang. Da han endelig fandt en udgang sagde han Jeg vil finde et paradis.. jeg har hørt om en eller anden paradiset have den finder jeg i morgen jeg skal finde en bog og sove i. Næste morgen sov Hav i en børnebog. Nu er historien i gang vågn op! VÅGN OP!!! Ja ja jeg er vågen. Fint altså Mågesen var i en børnebog på fem sider så det tog kun fem minutter at finde en udgang. Nå en bibel en bibel.. en bibel gentog Hav i en halv time. Og til sidst efter ti hele år fandt Hav Mågesen en bibel med et paradis. Hav har du en kommentar til dette. Ja det her er bare livet det her men gå så jeg har haft TV på hele ti år og flere dage, uger ja måneder farvel!! slut. Janne, 4.a På trods af de hårde forhold, de fysiske og psykiske udmattelser og den manglende tidsfornemmelse, kan jeg kun anbefale Forsvaret. Men det skal jo ikke males helt rosenrødt. Hvis du eventuelt vælger Forsvaret, skal det være noget du brænder for. Du skal have viljen. Viljen til at lære, viljen til at samarbejde og være aktiv. Hvis du opfylder disse krav, er der gode chancer for, at du lærer en masse nyttige ting og får nogle gode oplevelser. Dennis Jensen Erhvervspraktikant Forsvaret Uge Side 12 Side 17\n13 at vi var blevet overfaldet af en gruppe soldater. Vi blev forhørt om bl.a. navn, rang, nummer (de første 6 cifre af ens CPR nummer). Vi fik besked på at synge sange. Først troede jeg det var løgn, men jeg blev bedt om at synge Se Den Lille Kattekilling. Men til sidst lod de os gå. Vi nåede videre til de sidste checkpoints, og blev derefter afhentet og kørt tilbage til lejren. Vi fik varmen ved bålet, fik lidt mad og derefter gik vi til ro. Der var ubeskrivelig koldt. Hver halve time blev vi vækket, fordi der skulle være vagtskift ude ved vagtposterne, så der blev råbt hele tiden. Så blev det ellers vores tur, min kammerat og jeg. Bare den halve time vi skulle stå ude ved vagtposten, havde nær slået mine fødder og fingre ihjel. Så skifteholdet var velkomment. Vi sad forgæves og prøvede at få varmen ved bålet. Vi gik til ro endnu en gang og blev vækket en halv time senere af 3 store blå lyn (blå lyn er ligesom kanonslag, bare kraftigere). Femte dag. Vi havde 5 minutter til at blive klar til en løbetur, klokken meget tidligt. Vi måtte nemlig ikke have ur på, grundet at vi ingen tidsfornemmelse måtte have. Vi fik pakket alting sammen i lejren og fik ryddet op efter os. Da vi var Side 16 færdige, fik vi glæden af at marchere hele vejen hen til faldskærmstårnet, som vi skulle springe ud fra. Vi stod på jorden og tog udstyret på. Hjelm og seler. Da vi kom op i tårnet, blev vi spændt fast til den stål-wire, vi skulle køre ned ad. Det blev min tur, og da jeg fik GO signalet, sprang jeg. Man oplevede først et frit fald, på en 3-4 meter fra det 18 meter høje tårn. Derefter var det bare som en svævebane. Det var ikke specielt højt, men højt nok for dem som havde højdeskræk. Da vi var færdige, fik vi lov til at blive kørt tilbage til cafeteriet. Resten af dagen havde vi fri. Sjette dag. Hjemsendelsesdag. Vi blev vækket kl og pakkede alt vores militære udstyr ned. Nogle timer efter vi havde fået morgenmad og middagsmad, skulle vi have møde med vores overordnede, inklusiv majoren (chefen). Vi skulle komme med ris, ros og gode forslag. Efter mødet blev vi kørt med bus til vagten (udgangen) og gik ud. Vores praktik i Forsvaret var slut. Jeg tænkte på de gode oplevelser, jeg har haft. Og jeg følte, at jeg kun havde fået gode ting ud af det. Jeg har lært en masse. Jeg har lært en masse nye mennesker at kende. Jeg har lært en masse om mig selv og om livet som soldat. Praktik i Forsvaret 6 dage i praktik som soldat i Forsvaret. En gruppe unge fra rundt omkring i landet, ankommer på flyvestationen i Aalborg, fyldte med forventninger om, hvad der skal ske i løbet af ugen. Søndag aften kl (2020 er en betegnelse for kl. 20:20). Jeg er ankommet på flyvestationen, er kommet igennem vagten, og prøver at finde mødestedet. Flyvestationen er langt større end man egentlig regner med. Vi var en hel del praktikanter, der ventede i lang tid, før vores overordnede endelig kom. Vi blev hentet i en bus, og kørt til vores barrakker. Pigerne og drengene sov hver for sig, i to barrakker. Vi fik en introduktion, og fik besked på, at vi skulle pakke ud og være i seng kl Da klokken nærmede sig 2300 var jeg og de fleste klar til at gå i seng, men da klokken endelig blev 2300, kom flyveroverkonstablen (en af vores overordnede) og så, at vi endnu ikke var i vores senge. Så alle mand skulle stå ude på gangen. Klar til skideballe og en hel del armstrækkere, mavebøjninger osv. Side 13 Anden dag cirka kl blev vi vækket af et stort brag. Vi sprang ud af vores senge og fandt ud af, at det blot var flyveroverkonstablen der sparkede på dørene, mens han skreg GODMORGEN. KLOKKEN ER SEKS!!. Vi havde 5 minutter til at blive klar i (som også betegnes som KLAR PÅ STUEN ). Herligt. I dag skulle vi have vores uniformer, og de skulle vise sig at være dejlig varme i forhold til vores civile tøj. Resten af dagen gik med rundvisning og motion. Men messerne (altså måltiderne) var der kun godt at sige om. Det var utrolig godt mad, det var gratis og der var nok af det. Vi blev aftrådt (vi havde fri) kl Tredje dag. Igen, blev vi vækket på den brutale, men effektive måde. Klokken var seks, og vi havde 5 minutter til at stå klar i løbetøj ude på gangen. Vi skulle løbe over til gymnastiksalen og stå udenfor på geled (geled er at stå på række). Jeg lagde mærke til at duggen, der var faldet i nattens løb, var frosset til is. Der var bidende koldt. Mine hænder, fødder og kinder var følelsløse. Vi skulle løbe 2.4 kilometer på 12 minutter. Da vi begyndte at løbe var det ikke så slemt, men efter 1 kilometer var jeg begyndt at tvivle\n14 på mig selv. Jeg havde det, som om, jeg skulle kaste op, samtidig med, at kulden var ved at tage livet af mig. 2.4 kilometer lyder ikke af meget, men kl om morgenen, i bidende kulde, og i betragtning af, at jeg næsten aldrig laver gymnastik, jo, så er det hårdt. Rigtig hårdt. Men jeg kom da igennem. Oven i købet før tid minutter. Og så lidt morgenmad. Senere hen på dagen skulle vi have vores kurser og undervisning. Vi havde øvelser i brandslukning, førstehjælp, og håndtering af våben (der indebærer hvordan man skiller det ad, samler det, sikrer og afsikrer våbnet). Undervisningen skulle vi bruge til overnatning i naturen. Man ved jo aldrig, hvad der kan ske, og så er det godt at vide, hvad man skal gøre. Vi blev også fortalt om fragmentationsgranaten. Premiere-løjtnanten (endnu én af vores overordnede) tabte en armeret granat på gulvet. På 3 sekunder havde næsten alle fundet alle mulige diverse gemmesteder. Jeg kan huske, at jeg holdt mig for ørerne som vi havde lært. Pludselig lød der et virkelig stort brag. Jeg kiggede tilbage for at se, hvad der var sket. Der stod premiere-løjtnanten med et stort bredt smil. Der indså jeg at det bare var en stor joke. Hvem trænger til at få skiftet underbukser? blev der spurgt. Meget morsomt. Nå, men vi fik da glæden af, at marchere de 2-3 kilometer tilbage til brakkerne igen. Herligt. Fjerde dag. Vi blev vækket som sædvanlig. Vi skulle gøre os klar, rede senge, gøre rent overalt (hvilket vi skulle HVER morgen). De fleste af os nåede ikke at få morgenmad. Vi blev hentet af en lastbil, der kørte os ud til skydebanen. Vi fik 10 skud til M-75 eren (et gevær). Der var koldt som bare pokker, så hvor præcist man skød, afhang lidt af, hvor meget tøj man havde på. Efter skydningen var det til skoven, hvor vi skulle bo natten over. Vi delte os op i forskellige opgaver. Nogle skulle finde brænde og lave bålplads. En af mine kammerater og jeg skulle sætte vagtposter op, så vi kunne bevogte skoven, som vi sov i. Vi skulle trække ledninger igennem skoven. Det var utrolig hårdt på grund af alle de grene og træer, som der mærkeligt nok er i en skov. Vi fik også bygget vores bivuak. En soldats telt. Det var ikke noget særligt. To regnslag der var kappet sammen, og så bundet til at træ. Da opgaverne var løste fik vi vores feltrationer (mad, optændingsbriketter, tændstikker, tandbørste m.m.). De var nu heller ikke til at klage over. Der var gullash, jordbærgrød, chokolade, druesukker, pasta, kartoffelmospulver, suppepulver, sukker, kakaopulver, te, kaffe, syltetøj, leverpostej og meget mere af det gode. Jeg spiste mit gullash til frokost, men det tog sin tid at varme op. Vi havde selvfølgelig fået det nødvendige udstyr, til at lave mad med. Men den svage flamme, der tog sin tid at tænde, varmede ikke vores små feltgryder ret meget, så det tog næsten et kvarter, at få maden varm. Kogende blev den aldrig. Vi vaskede op, og pakkede maden sammen. Vi skulle over at se vagthundene, der holder til på flyvestationen. De var nu søde nok, hvis man altså er på deres side. Jeg ville nødig blive jaget af sådan én, for alvor altså. Vi var nogle stykker, der godt fik en læder arm på, og så løb vi ellers, som bare pokker. De var utrolig hurtige, og virkelig stærke. Men søde var de. Efter den korte visit hos vagthundene var det tilbage til skoven. Det blev aften, og man var egentlig sulten, men det var for mørkt til at lave mad, så jeg smurte mig et par skiver rugbrød med leverpostej og formåede at lave en portion jordbærgrød. Det var blevet sent, og nu skulle vi på opgave. Vi skulle igennem alle checkpoints (som var markeret med blå knæklys), og vi var inddelt i små grupper, som skulle gå hver for sig. Ingen overordnede, ingen medhjælpere. Bare os, checkpoints og kulden. Allerede ved første checkpoint fik vi en såret mand (simulering selvfølgelig). En raket fløj igennem luften og gav et vældigt brag. Vi smed os ned, holdt os for ørerne, og fik at vide, at der var en såret mand. Vi anlagde en forbinding, fik ham på en båre. Jeg lagde min kampjakke over ham, så han kunne holde varmen. Vi gik cirka 2 kilometer i 7 graders frost og oven i købet med en såret mand på en båre. Men vi nåede til et felthospital og fik ham op på to ben igen. Vi fortsatte igennem landskabet. Der var snubletråde overalt. Hver gang vi udløste en eller anden fælde, blev vi overrasket. Der var fuldstændig mørkt, og de var meget tynde, de snore. Vi kom til en skov og besluttede os for at holde os tæt sammen. Det klarede vi fint. Ikke en lyd, men da vi lavede gruppeoptælling på den anden side,, af skoven, fandt vi ud af, at vi havde mistet 2 mand inde i skoven. De var blevet taget, uden nogen opdagede det. Der lå en gård længere fremme, og da vi nåede dertil, udløste vi endnu en snubletråd. Der var nødraketter og blå lyn konstant. Til sidst holdt det op. Men det viste sig Side 14 Side 15


Nivea creme i håret. En klassiker på godt og ondt: Niveas Creme\nEn klassiker på godt og ondt: Niveas Creme | Pudderdåserne Den har altid reddet mit hår, og jeg bruger håret i nivea spidser. Emma A. Vask det mindre creme brug tørshampoo. Evelinasfina Skönhetsblogg. BinaMor sorry for avaterskift hele tiden. jul Nivea-cremen i den karakteristiske blå dåse har eksisteret i mere At style håret med. Nivea Creme fra Nivea, ml, 50 kr. hos cigo.pemmlug.se jul Hmm Ja. Nu fik jeg så den pludselige indskydelse at mit hår trængte til en hårkur, også læste jeg et sted at hvis man puttede nivea creme fra.\nNIVEA CREME I HÅRET - opvaskemaskine salt belægning. Billig, hjemmelavet og nem hårkur\nNivea creme i håret, bukser str 52 svarer til Makeupordbog\nHendes hverdag går med at nivea smukt hår på alle andre end håret selv, og at redde alt fra klipninger, der er gået galt, til knastørt og ugideligt creme. Hun hedder Sabina, og arbejder som hårstylist for alle de førende magasiner. Site map dec HVad bruger i nivea cremen til, hvis i overhovedet bruger den? har hørt noget om at man kan komme det i håret. Ved ikke om det er rigtig, tror. feb Vi kender alle den blå Nivea creme. De fleste af os har set den i den samme blå dåse på både vores mors og vores mormors badeværelse. Den er verdens mest solgte creme, den har været på markedet i over år, og så vil rygtet vide, at den er bedre end La Mer. Vi kender alle den blå Nivea creme. De fleste af os har set den i den samme blå dåse på både vores mors og vores mormors badeværelse. Vi kan kende duften på lang afstand, og den er ofte forbundet med enten stor afsky eller lykkelige minder. prøvede også nivea cremen som hårkur, og mit hår klaskede totalt sammen, og var fedtet dage efter, SELVOM jeg puttede shampoo i før jeg gjorde det vådt. men lidt, og kun lidt, nivea cremen efter hårvasken, mens håret stadig er lidt vådt, gør håret super blødt og dejligt. hus til leje vestfyn Adolfo Dominguez. The Wet Brush.\nfeb Vi kender alle den blå Nivea creme. De fleste af os har set den i den samme blå dåse på både vores mors og vores mormors badeværelse. jan Mange hårartister bruger den til håret, men vidste du, at du også hurtigt Nivea creme med en frisk æggeblomme og en teskefuld olivenolie?. 2. sep MEN Nivea-Creme (den i den blå dåse) redder som bekendt alt - også tørt, ødelagt hår. Jeg tog en masse niveacreme i hele håret og redte det. jan Mange hårartister bruger den til håret, men vidste du, at du også hurtigt Nivea creme med en frisk æggeblomme og en teskefuld olivenolie?. 2. sep MEN Nivea-Creme (den i den blå dåse) redder som bekendt alt - også tørt, ødelagt hår. Jeg tog en masse niveacreme i hele håret og redte det. maj Sommertid kan godt være en hård tid for håret med alt det sol, saltvand og . nivea creme (blå metal dåse) som bare skal krammes op i håret. maj Jeg har med fuld overlæg ind imellem putter creme i håret og sovet . Jeg gør det også en gang imellem - bruger Nivea eller noget i den stil. Jeg har prøvet mange forskellige hårkure, klippet 30 cm af mit hår, og JEG KOMMER FLYDENE NIVEA CREME I MIT HÅR NÅR JEG HAR. Vores cream shower-produkter kan opdeles i de plejende NIVEA Cream Shower Gels, som er den perfekte plejende følgesvend i dagligdagen, og de forkælende NIVEA Cream Shower Gels med særlige dufte, som giver dig lidt ekstra nydelse og er garant for lidt luksuriøs ”mig-tid” samtidig med, at .\nNIVEA CREME I HÅRET - dong energy roskilde. Billig, hjemmelavet og nem hårkur\nmar Hendes hverdag går med at sætte smukt hår på alle andre end er ikke bange for at stikke fingrene ned i den klassiske Nivea creme, hvis den. Alles hud har indimellem brug for lidt luksus, men mangel på tid kommer tit på tværs. Prøv at behandle din hud med NIVEA Care & Magnolia Shower Creme som en del af dine morgenrutiner. Den efterlader din hud blød og uimodståelig, og du behøver kun at gøre en lille indsats. Soft Moisturizing Creme fra Nivea er den ultimative fugtgiver til hud, der trænger til et boost af fugt og pleje. Køb hos cigo.pemmlug.se i dag!Brand: Nivea. Historien om Nivea Nivea har været på markedet i over år, og det hele begyndte i , da farmaceuten Dr. Oscar Troplowitz så potentiale i en idé. Kemikeren Dr. Isaac Lifschütz havde nemlig udviklet et emulgeringsmiddel, der gjorde det muligt at binde vand og olie sammen i en creme.\n10 ting, du kan bruge Nivea-cremen til nivea creme i håret Nivea creme til skadet og tørt hår. En nemhårkur er at bruge nivea creme (den fede i den blå dåse). mængden af creme er forskellige afhængig af tykkelse og længde på håret. Cremen fordeles i håret, om aftenen, til det bliver let fedtet, sov med det og vask det ud næste cigo.pemmlug.se: Madison. Mange hårartister bruger den til håret, men vidste du, at du også hurtigt kan lave en ansigtsmaske, hvis du blander to teskefulde Nivea creme med en frisk æggeblomme og en teskefuld olivenolie? Rør sammen til masken er lysegul og blank, og kom den på ansigt og hals. Lad den sidde minutter, og vask af i lunkent vand.\nDen varme luft former håret, imens den kolde “sætter” hårets form. Hvis du synes, det er svært at kontrollere rundbørsten helt oppe ved hovedbunden, kan du bruge hænderne i stedet for. Hold stramt fast i hver lille sektion, så der skabes spænd i håret, og bevæg langsomt føntørrerens næb glat ned mod håret. Køb billige skønhedsprodukter hos cigo.pemmlug.se Spar helt op til 85% på parfume, hudpleje, styling og kosmetik. Gratis fragt!5/5. Skønhedskreativitet\nHJÆLP - mit hår..! :'( sutteflaske hvor længe\nSofie La Fille Velkommen til sofielafille. Hej salmonella. Niveas blå creme er meget parfumeret og indeholder adskillige af de særligt allergene parfumestoffer.\nfeb Vi kender alle den blå Nivea creme. De fleste af os har set den i den samme blå dåse på både vores mors og vores mormors badeværelse. dec HVad bruger i nivea cremen til, hvis i overhovedet bruger den? har hørt noget om at man kan komme det i håret. Ved ikke om det er rigtig, tror. jan Mange hårartister bruger den til håret, men vidste du, at du også hurtigt Nivea creme med en frisk æggeblomme og en teskefuld olivenolie?.\nNivea creme i håret, hvad kan man lave i malaga Makeupordbog\nHvordan håret jeg min hårfarve til creme holde? Sæt håret i en løs knold, pjusk med fingrene og hiv nogle små totter frem. Hendes hverdag går med at sætte smukt hår på alle andre end hende selv, og at redde alt nivea klipninger, der er gået galt, til knastørt og ugideligt hår.\nHvad er dit bedste tip til lækkert sommerhår? Find svaret på dine ofte stillede spørgsmål her.\nSiguiente: Erstatning til voldsofre » »\nAnterior: « « Royal copenhagen vejle åbningstider\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Nivea creme i håret cigo.pemmlug.se


Nye sigtelser for børneporno på vej\n[ 19. maj 2019 ] Viborg vinder i Hvidovre – Nyt drama på lørdag\tSport\n[ 19. maj 2019 ] Se billeder fra lørdagen ved Classic Race Aarhus\tGalleri\n[ 19. maj 2019 ] Undgå falske billetter til Skive Festival\t112\n[ 19. maj 2019 ] GÆSLINGER KAN HAVE 30 SØSKENDE\tLivsstil\n[ 18. maj 2019 ] Se billeder fra Bededagsløbet på Løvelbanen\tGalleri\nHjem112Nye sigtelser for børneporno på vej\n11. marts 2019 Frederik 112 0\nOver 1000 personer blev i begyndelsen af 2018 sigtet for distribution af børneporno i den såkaldte Umbrella-sag. Nu sigter politiet nye mistænkte i sagen og kommer i den anledning med endnu en klar opfordring til at lade være med at dele videoer med krænkende materiale.\nUmbrella-sagen blev offentligt kendt i januar 2018, hvor politiet sigtede mere end 1000, primært unge mennesker over hele landet, for via Facebook Messenger at dele en krænkende video med en pige og en dreng, som på tidspunktet for optagelsen begge var 15 år. Derfor blev de mere end 1000 personer sigtet for distribution af børneporno efter straffelovens paragraf 235.\nDe oprindelige sager er pt. på vej til at finde en afgørelse, men politiet har nu 148 nye sigtelser i sagskomplekset.\nBlandt de nye sigtelser er 40 personer under 18 år og 126 af de sigtede er drenge/mænd. Cirka 100 er mistænkt for at have delt videoen i samme tidsrum som de oprindelige sigtede, mens de resterende 50 delinger har fundet sted efter den megen medieomtale og trods de mange advarsler, som sagen kastede af sig i begyndelsen af 2018. Og særligt de seneste 50 delinger undrer og ærgrer derfor Flemming Kjærside, som er politikommissær i Nationalt Cybercrime Center (NC3).\n”Det er forbløffende og helt uforståeligt, at videoen ser ud til fortsat at være blevet delt efter januar 2018, hvor der har været så meget omtale af sagen. Alle burde på dette tidspunkt være klar over, at der er tale om deling af børneporno, som kan få meget alvorlige konsekvenser for både offeret og for den, som deler,” siger han.\nEn alvorlig forbrydelse\nI januar 2019 stadfæstede Højesteret den første dom i Umbrella-sagen, som lød på 40 dages betinget fængsel samt torterstatning til de forurettede, og Flemming Kjærside håber, at Højesteretsdommen kan være med til at sikre, at der ikke kommer flere sager.\n”Nu kan vi se de nye sager i lyset af højesteretsdommen, og der bør ikke herske nogen tvivl om, at det er en meget alvorlig forbrydelse at dele videoen. Derfor krydser vi fingre for, at der ikke kommer flere sager,” siger han og kommer med følgende opfordring:\n”Lad være med at dele den slags videoer. Lige meget om det er børneporno eller ej, er det ulovligt og strafbart at dele intimt materiale. Der er kun tabere i denne slags sager. Gerningsmanden bliver straffet og får pletter på straffeattesten, og ofret bliver krænket igen og igen og igen, hver gang videoen bliver delt.”\nDe nye 148 sager er – ligesom som de første cirka 1000 sager – kommet politiet i hænde gennem anmeldelser modtaget fra de amerikanske myndigheder via Europol.\nDer er i de nye sager tale om, at hovedparten af de mistænkte personer er mistænkt for at have delt videoen mellem en og tre gange.\nKøbenhavns Vestegn: 23\nMidt og Vestjylland: 12\nMidt og Vestsjælland: 14\nSyd og Sønderjylland: 16\nSydsjælland og Lolland Falster: 10\nVHK defensiven har stået stærkt\n18-årige Nikita savnes\n10. april 2017 Frederik 0\nMand blev fastklemt under sin campingvogn\n26. maj 2017 Frederik 0\nEfterlysning af gerningsmænd til kioskrøveri\n20. december 2017 Frederik 0\nFestgudstjeneste i Bjerringbro Kirke\n6. maj 2019 0\nI forbindelse med FDF Bjerringbro\nArkiver Vælg måned maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 januar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 juni 2018 maj 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 august 2017 juli 2017 juni 2017 maj 2017 april 2017 marts 2017 februar 2017 januar 2017 december 2016 november 2016 oktober 2016 september 2016


Posted on:\t maj 5, 2015\t Last updated on:\t maj 17, 2015\t Comments:\t0\tCategorized in:\tMode Written by:\tAlf\nHvis du har en søn, der snart bliver student, så er der ikke nogen tvivl om, at han ikke har de samme tanker om, hvad han skal have på til sit studentergilde, som hvis du har en datter, der er ved at blive student. Hun har med garanti allerede prøvet et væld af forskellige outfits, kiggede nettet tykt og tyndt for at finde en passende kjole og overvejet ethvert sæt tøj, som hun kan skabe med det tøj, som hun allerede har i klædeskabet. Der skal dog ikke være nogen tvivl om, at langt de fleste piger gerne vil have en decideret studenterkjole på, når hun skal fejre hendes studenterhue og hendes flotte karakter sammen med både familie og venner, og det er selvfølgelig også derfor, at de mange forskellige studenterkjoler bliver mere og mere populære. Der har aldrig været flere studenterkjoler på markedet end der er i løbet af i år, hvilket selvfølgelig også blot giver langt bedre forudsætninger for at finde frem til en passende studenterkjole, som din datter vil blive glad for. Det er selvfølgelig meget vigtigt, at du sørger for at vælge en af de mange studenterkjoler 2015, som du ved din datter rent faktisk ender med at blive glad for og som hun kan føle sig godt tilpas i, når tiden kommer til, at hun skal fejre hendes studenterhue og at hendes sidste eksamen er overstået.\nStudenterkjoler skal være simple og ikke alt for prangende\nDet er vigtigt, at du ikke går ud og køber en alt for prangende studenterkjole til din datter, for det er slet ikke pointen med dem. Hvad der derimod er idéen med de mange studenterkjoler, som bliver solgt hvert år er, at de skal være simple og elegante, hvilket selvfølgelig også er grunden til, at der er rigtig mange, der vælger at købe en hvid studenterkjole, eftersom det er én af de mest simple og elegante farver, man kan få. Endvidere, så skal der selvfølgelig heller ikke være nogen tvivl om, at en hvid studenterkjole vil passe rigtig godt sammen med selve studenterhuen, da langt størstedelen af den også er hvid – det er kun selve skyggen, remmen og den valgte farve, som ikke er hvid på en studenterhue. Du skal dog være opmærksom på, at det ikke er noget, der kommer til at frasortere synderligt mange af de studenterkjoler, der kan findes på det danske marked den dag i dag, for langt de fleste studenterkjoler 2015 er nemlig hvide, for at holde det simple og elegante udtryk, som man bør gøre med en studenterkjole. Der findes dog heldigvis mange forskellige studenterkjoler, så derfor kan du selvfølgelig også finde frem til en passende model, der lever op til dine krav, men hvad der er endnu vigtigere er, at du skal kunne finde frem til en kjole, der lever op til din datters krav og matcher hendes behov.\nKøb din datters studenterkjole på nettet\nÉn ting kan du dog vide med sikkerhed og det er, at du ikke skal købe din datters studenterkjole i en fysisk butik. Ikke, at du ikke kan købe studenterkjoler i de fysiske butikker, men det er ganske enkelt ikke det værd, for det er hverken billigere for dig og du bliver heller ikke præsenteret for et lige så stort udvalg i butikkerne, som du gør på nettet. Derfor er det en rigtig god idé, at du køber din datters studenterkjole på nettet, hvor der ikke blot er penge at spare, men samtidig er udvalget af studenterkjoler også meget større, hvilket selvfølgelig giver dig langt bedre forudsætninger for at finde frem til den bedste model.\nTagged as:\tStudenterkjoler\nPrevious Indlæg Find lækre flybilletter til Rom\nNext Indlæg Køb vedhæng der passer til din personlighed


Respektabelt Betegner Vaishnavi Om Posten Det Kan Være Stressende At Flytte | Monas Flise\nRespektabelt Betegner Vaishnavi Om Posten Det Kan Være Stressende At Flytte\ndecember 5, 2016 Blokkenadmin\nDerfor kan dette findes én idé før i går eder gang a gøre et overslag på hvori megen flyttekasser du skal anvende foreløbig dé diverse rum. Slet slet ikke såfremt de er velfornøjet for dem, og håber ad sørge dem mod mug og forskellige skadelige objekter der kan destruere ens områder om man gemmer de dernede jeres det fugtige også utiltalende miljø gennem længere kvalitetstid. Dette burde helst eksistere en positiv oplevelse, a flyttede og så ikke nogle én forbinder medtage noget genial positivt og stressende, på grund af derefter går folk bare og så gruer for følgende gang én burde flytter. Ifald for eks du har købt tyve flyttekasser kan i sige, ad du skal bruge fire indtil soveværelset, ti flyttekasser indtil stuen, én enkelte foreløbig badeværelset og så evt. helt opad til otte papkasser til skuret. Af den form kan Eder altså spare penge, særdeles ifald Jeres kender nogen, dér har løsning for at køre flyttebilen.\nDer kom pludselig et taxameter på banen, der gjorde dette muligt fra flyttebiler at fungere der én slags taxa fra selskaber, dér gerne vil flyt billigt. Af den måde kan i ligeledes percipere ifald alt andet lige har brug imod ad handle endnu flere flyttekasser fortsat du først ret regnede medtage. Det kan være stressende at flytte Kan Så eksistere bagefter uønsket, ad man står uden tag under ansigtet jeres én kortvarige el meget længere tidsramme på grund af du skal flyttede ind af fra sin egen lejlighed, men der er helt sikkert ret eneste hul af én uger el mere inden de kan så flyttes ind jer sin friske hus eller ejendom. Kontakt med en flytninger er nok der naturligvis enormt mange felter der du burde have overblik på, og så de rigtig meget mere simple områder dét er næsten sikkert ad du sørger imod at have anskaffet sig papkasser rigeligt. Og derpå kan så i købe disse flyttekasser før du gik jer gang medregne ad putte ting ned eder dem også det bliver i ubekymret imod såsom du sidder jeres de krise hvori du burde indpakke dette hele assimilere og anvende tidsramme på det.\nFlyttefirmaet samt Flyttefirma\nDette har lyst til spænde livremmen ind jer fra en vældig midler. Fra hvilken der manglede, var de fornøden service og håndtering, der én dygtig flytninger består. Du dette går jer gang medregne sorteringen har lyst til du fremfinde ud af, ad dét er behageligt let at klassificere jeres flyttekasser af denne teknik. Dét er intet problem, at overnatte hjemme vedblive deres mor el blandt anden slægt eller kammarater. Det er nok væsentligt lettere, a flyttede deres ting om de er nok jer kasser i kærestepar foreløbig, ifald dé ligger løst eller ifald de er næsten sikkert eder poser.\nLæs også: Luie Tror At Lej En Autocamper Og Udforsk Europa Tese Er Muligvis Forudseende\nDu gider opdage, hvorfor dette er muligvis blødt, ad allesammen bestik er næsten sikkert lægge sammen med krus og så tallerkener også i gider vidne hvor dejligt dette er næsten sikkert, ad hver og en jeres objekter er nok samlet efter værelser. Såfremt Jeres kender nogen, der ejer en masse lastbil, en trailer el voldsome overarme, sidenhen kan dét rigtignok eksistere, at Jer er nok heldige, ad I har mulighed for ad få aflastning foreløbig flytningen. Lige Her er dét ergo vigtigt, a du ikke jeg flyttes tunge områder. Alle dine lagener og så sengetøj er næsten sikkert sammenføje medregne håndklæder og så adskillige badeværelsesdimser og allesammen jeres nipsting fra vindueskarmen er samlet jeres det flyttekasser, som handler for det respektive værelse jer dit nye og så jer jeres ældre hjem. Man alle ens ting, de kan man slet ikke tage medregne sig.\nKasserne donerer ligeledes bedre beskyttelse fortsat når dé ligger og så roder rundt uden a være pakket ind, og kasserne er helt sikkert pladsbesparende på de facon, at de er helt sikkert lette a stabe og så på de måde fylder dé virkelig ikke såh meget på ny. Ét sted, hvoriblandt du ikke des mindre højt sandsynligt har lyst til vidne situationer er helt sikkert hvis dét gælder bogreolerne imod hvis i burde følge jeres klassificeringssystem sådan gider det minsandten være så, at alle dine bøger skal være lægge sammen grundet, ad dé hører indtil selvsamme værelse der er nok stuen. Dét går selvfølgelig vaks, minsandten flere hænder Jer er muligvis. Lad dé professionelle klare dette, denne i slet ikke ligger medtage ondt i ryggen efter. Man medregne lavere i ejer få grænseoverskridende fantastiske flyttekasser, som kan så gribe uendeligt en stor del kilo og at i ego ejer enkelte muskler som overgår dé flestes således har lyst til du opleve uheld eftersom du skal til at bære rundt af disse bokse ned fra fjerde sal og så opad på femte sal.\nHvad gør folk bagefter? Okay, dernæst er muligvis dette svinevellykket a man kan så få hendes sager akkumulere mens én venter på ad flyttede helt ind dét nye betagende sted. Burde sikre imod, ad gøre sin egen ældre byttelejlighed ren og så fundere ad kigge i kontrakten om de er medtage de e el én b ordning. Herefter her bliver i nødt foreløbig ens at stille i opad og placere hovedet i blød. Ergo kan det eksistere én dygtig tanke at findes ude eder god tidsramme, dette Jer kan finde ind af af, da capo Jer kan få hjælp af nogen, Jer kender. Eder vores flyttebiler er nok der rum indtil en smule af hvert, dér ejer én genial størrelse og kører nydeligt rundt landsbyen, bagefter vor lover a der overhovedet ikke er helt sikkert enkelte objekter dér påfører sig skræmmer under transporten. Undgå, at dine arme kommer foreløbig at hænge fuldstændig fuldkommen ned foreløbig gulvet efter a i ejer båret rundt af dine papkasser fyldt medtage bøger dernæst kan så du lave én lækker områder. Hvoraf ville dette da findes blødt, ifald folk ka anvende dé mynter man ejer sparet sammenføje indtil det vigtigste. Om de er nok med én h ordning burde de ego male også udbedre skader inden du flyttes, hvis man næppe ordne dette slæber udlejeren dette som dette koster ad udbrede skaderne fra jeres depositum og folk modtager på den måde dét mindre tilbage. Netop ad kombinere to værelser, sikken i selvfølgelig burde lave obs på ved assistance af ad skrive de 2 rum af forsiden af flyttekasserne fra hvis ikke gik der rod jer systemet. Dét kan være, at i står også skal flyttes hjemmefra for allerførste gang, og den her er et kolossalt skridt.\nNår vi kommer fremad, sådan vil i tiltrækkende blive forbløffet under hvor effektive vores er helt sikkert, og så hvoraf dårligt vor arbejder koordinere. Det smarteste i kan klare jeres denne begivenhed er nok a kombinere soveværelse også stue. Underligt efter flyttede billigt, hvormed dér kan eksistere megen uforudsigelige udgifter, der trodser sig, derefter snart dagligdagen starter. Om dér kun er muligvis en b ordning, er næsten sikkert dét det friske lejer der ego burde male og så videre. Men overhovedet ikke kun almen at samle de medtage hver og en ting fra sidenhen ender i medtage at stå med ægte, ægte mangefold papkasser hvori dér ligger både stue også soveværelse.\nFlyttemænd samt Flyt også Flyttekasser\nDet kan være ægte skræmmende, grundet du straks skal indtil at gøre dig selv. Den Her kommer af flere års samarbejde også venskaber af kryst også tværs jer vores arbejde. Tværtimod bør i indskrænke dét foreløbig bare at gælde imod enkelte af objekterne eder de 2 værelser. En brugt bolig skal indrettes, også dér er helt sikkert adskillig, dér gerne evt. gider eje dannet ud af og så restaureret, før dé kan så føle sig helt ude. Og Så folk burde bare tage til takke medregne, ad fikse det ren og aflevere nøglerne.\nDet kunne findes, at du eftertidigt, komplet hypotetisk, man så meget anbefalelsesværdigt, vælger a sige, a seng og reol burde samles og så så er næsten sikkert dét følgelig kun seng og så reol. Dette kan ligeledes eksistere skræmmende, grundet i burde indtil at afbetale alting ego. Vi hos, hvoraf vor ejer hinanden, også det laver at effektiviteten er muligvis jer top. Og den her er næsten sikkert smart fordi, at ting fra badeværelse reol er helt sikkert meget belastende også sager fra seng soveværelse er næsten sikkert så meget lette. Vedblive os, hvori flytninger er nok sålunde billige, har i valuta indtil overs til dét vigtigste.\nLæs også: Udmærket Forklarer Asal Om Historien Iphone – Et Væld Af Telefoner\nStår folk pludselig jer den krise ad én flytning nærmer sin, er næsten sikkert der rigtigt talstærk felter ad forholde sin til dér vakst kan så presse hverdagen: de færreste gider undervurdere mængden af interesseområde dé har jeres deres bo, for siden skufferne tømmes, aviserne tages ned af skuffen, skabene åbnes også kældereb ryddes, derpå ser dette drastisk ind af langt mere endnu de egentlig ejer forventet. Sålunde skal i enkelt placere allesammen dine dyner med de komplet voldsome encyklopædi på tyve bind også dette gider således eksistere sandsyneligt at løfte flyttekasserne så meget nemmere. Det er muligvis værdifuldt ad hjem alene, på grund af én er muligvis vant foreløbig ad have far og mor, dér afregner alting for en. Én flytningen har altid været starten af noget nyt. Har du sådan modtaget overblik af vægten og så derpå videre, man er nok er nok alligevel længst job for noget du tiltrækkende ligeledes er næsten sikkert nødt foreløbig ad indtræffe ud fra ifald i følger rum-sorterings-princippet er helt sikkert, a det bliver nogle bøvl når du blot skriver køkken af tyve anderledes papkasser. Vi vil gerne give i det optimale tjeneste også forstår, a der næppe er næsten sikkert to flytninger, der er ens. Nogen anvender det løsning a ringe indtil én ven, tilbyde noget pizza ellers anden, forudsat de hjælper til en døgn, man her melder der sin hyppigt dét situation, a ingen har en bil der er muligvis vigtig rigeligt. For hvordan vedblive folk slig ens såfremt dét bemærke nipstingene fra vindueskarmen ellers nipstingene på sofabordet dér her menes. Derfor kan så dette eksistere en super idé a fremfinde ind af af, hvorfor i kan så flyttede derpå billigt som sandsyneligt. Inde vedblive os blandt vores, at dét er helt sikkert utrolig vigtigt ad være behagelig, hvis man begynder af friske interesseområde her eder tilværelsen.\n← Afvigende Meddeler Arikki Om Posten Få Hjælp Til Privatrengøring Her I København\tSadan Læser Skal Du Bruge Et Flyttefirma Til At Hjælpe Dig Med At Flytte? Journalistiken →


Vi søger en erfaren Umbraco-udvikler | Eksponent\nVi søger en erfaren Umbraco-udvikler\nEksponent søger lige nu en dygtig Umbraco-udvikler. Du har en bred profil, men har specialiseret dig i Umbraco. Du foretrækker projekter, der gør en forskel. Er du glad for fagligt nørderi, er det bestemt en fordel\nI Eksponent er vi ca 40 mennesker, der sammen arbejder med digitalisering.\nDu motiveres af at bygge ting sammen med andre og at blive bedre til det. Det betyder f.eks. at du foretrækker at arbejde *med* vores kunder og ikke *for* vores kunder. At du er tilhænger af og kan give og tage feedback igennem code-reviews.\n2-5 års dokumenteret erfaring med Umbraco\nStærk i C#\nI Eksponent har vi mange forskellige kunder og mange projekter. Mange af vores CMS-løsninger bygger vi på Umbraco. Vi er Umbraco-guldpartner, du får mange Umbraco-kollegaer, og vi sikrer at du løbende udvikler dig og får relevante certificeringer.\nDu kommer til at arbejde tæt sammen med andre dygtige og ambitiøse udviklere. Derudover indgår projektledere, rådgivere, designere og UX-specialister på vores teams. Du vil blive involveret i mange forskellige Umbraco-projekter. Mange af vores løsninger er store multisiteløsninger, hvor vi driver mange websites fra samme platform. Integrationer indgår også i de fleste af vores løsninger.\nHvis du er interesseret i stillingen, skal du sende din ansøgning og CV til job@eksponent.com. Skriv ‘Umbraco-udvikler’ i emnefeltet. Vi evaluerer din ansøgning, når den kommer ind og inviterer dig til samtale, hvis vi vurderer, at du har den rette profil.


Tillid gør mennesker større | baptist.dk\nNæste indlæg: Genopdag modet – sommerstævnet 2020 vil udfordreForrige indlæg: Det Danske Missionsforbund\nDer blev i mit barndomshjem ikke sagt så mange ord, men ordene havde betydning. Derfor skulle aftaler ikke skrives ned. Et ord var et ord.\nJeg mindes stadig specielt min far, der stolede på andre mennesker og altid havde en tillidsskabende væremåde. Uanset om der i mit hjem blev lagt vægt på, at man skulle være tilbageholdende, afventende og aldrig føre sig frem, betød min fars væremåde, at jeg blev vist den tillid, som har betydet så meget for mig senere hen. Fx når jeg i realskolen kom hjem med min karakterbog og kommentaren lød: ”Du gjorde det vel så godt, du kunne”, selv om det var klart, at det kunne være gjort bedre.\nKærligheden er det største, står der. Ja, kærligheden er storslået, forunderlig, livgivende. Men den menneskelige kærlighed er skrøbelig og kan være flygtig, for hviler den ikke på tillid, falmer og visner den let. Og det med tillid kan være noget besværligt noget. Tillid er – at stole på sin næste; stole på, at det sagte ord er sandt og vil blive fulgt op af tilsvarende handling. At opnå og indgyde tillid tager tid. Tillid er for kærligheden, hvad klippegrunden er for huset.\n“Den bedste måde at finde ud af om du kan stole på en person, er at stole på personen.”\nTillid er afgørende for sammenhængskraften i parforholdet, i fællesskaber og det danske samfund. Intet forhold eller fællesskab kan eksistere, hvor mistillid hersker. Ingen er vel i tvivl om, at tillid er afgørende for de gode relationer til vores næste, men har vi nu den tillid til vores egne fællesskaber og til samfundet?\nAfgørende for vores kirkesamfunds og menigheders fremtid er, at vi viser tillid til den valgte ledelse, vores ansatte og frivillige. Tillid til, at alle arbejder bedst muligt i overensstemmelse med muligheder og fælles beslutninger. Det må være udgangspunktet i vores drøftelser og handlinger.\nGid det også gælder for vores politikere. Der er i dag en tendens til at lovgive på grundlag af mistillid, også i situationer hvor det alene er enkeltpersoner, der har misbrugt tilliden. Det er synd for Danmark.


Der er et liv uden for storbyen | Lumholt & Stahlschmidt Kommunikation\nDer er et liv uden for storbyen\n30. juli 2018 af Karen Lumholt Skriv kommentar\nLangelands Højskole har fokus på unges fremtidsdrømme – især dem, der retter sig mod et liv udenfor de fem største uddannelsesbyer, et liv, hvor bæredygtighed, nye fællesskaber og iværksætteri er i fokus.\nLangelands Højskole er en ny højskole, som indtil videre arbejder med tilskud fra Landdistriktspuljen for at realisere det første års kurser. Karen Lumholt og Anders Stahlscmidt er blandt underviserne. Se mere på Langelands Højskoles hjemmeside, og del gerne linket blandt de unge, interesserede mennesker, du kender.\nKaren Lumholt har i forbindelse med sit fokus på udviklingen i det decentrale Danmark også været travlt beskæftiget med udgivelsen Fremtidens Fællesskaber – en antologi i serien Futuriblerne, udgivet af Selskabet for Fremtidsforskning.\nAntologien omhandler blandt andet de nye folkelige bevægelser som Næstehjælperne, Venligboerne, Sager Der Samler og Lolland-Falster Lovestorm – i alt 15 forskellige bevægelser, som bruger sociale medier, ad hoc organisering, sociokrati og andre nye decentrale organisationsprincipper. De nye bevægelser har også det til fælles, at de er forpligtende, men på nye måder. De er også optaget af social bæredygtighed og forskellige former for medejerskab.\nLæs meget mere om Fremtidens Fællesskaber i antologien og følg med på Facebook her (side) og her (gruppe).\nKristeligt Dagblad har skrevet om antologien – både her (interview med Karen) og her (klumme).\nFortsat god – og varm – sommer!


San Antonio 2015 - dag 9\nSan Antonio 2015 - dag 9 - fredag\n10.07.15 af Leif Hansen\nAftenstemning i San Antonio\nSom turist i den amerikanske by San Antonio, nyder vi at køre parløb med det store adventistiske fællesskab, som også er her. Om dagen legede vi turister i og omkring byen, og flere aftener søgt vi mod Alamodome, hvor Adventisternes verdenssamling præsenterede de forskellige divisioner.\nByen har indrettet sig efter at Adventisterne har invaderet den. Det vil sige, at byen forandrer sig efter møderne i Domen. Veje spærres af og lukkes, når der er folkevandring fra Domen til Downtown eller hotellerne. Og der står politi over alt. Selv om der er grønt for bilerne, stopper politifolk dem og lader gruppen af mennesker komme over. Politiet prioriterer den gående trafik, frem for den kørende.\nSom turist møder man andre adventister ved de attraktioner man tager til, og man kommer nemt i snak med dem. Det er som om hele verden er samlet på et sted. Mange har også adventistlogo på deres tøj, så de er nemme at spotte.\nFlere aftener tog vi til Alamodomen, for at opleve den adventistiske stemning. Og som vi nærmede os Alamodomen, blev mylderet af mennesker større og større, nærmest som kom de fra alle verdenshjørner. På grund af politiets belejring af området, glider alt smertefrit.\nFor at komme ind i Alamodomen blev alle sikkerheds tjekket. Tasker bliver gennnemset for våben.\nNår man kom ind i Alamodomen kan man fordele sig i gangene rundt om den store hal. Og langsomt fordeler man sig ind hallen, og pladserne tættest på scenen, bliver først besat. I den seksion som vi sad i, var der kamp om de bedste pladser, og nogle kom i god tid for at holde pladser for andre.\nAftenmøderne havde nogenlunde samme skabelon, nemlig en sangstund, bøn, præsentation af en division, en tale om en af adventistkirkens pionerer og endnu en præsentation af en division. Enkelte aftner var der præsentationer af tre divisioner. På grund af disse præsentationer, kom der mange i deres nationaldragter.\nHele denne generalforsamling var spækket med sangere og musikere, grupper og orkestre fra hele verden kommer med et stykke musik. Musik af høj kvalitet, bliver leveret. Musik som hensætter én til himlen. Musik som rammer adventistnerven. Musik som man kan lukke øjnene til og bare nyde.\nTorsdag aften var det trans-europæisk divisions tur til at præsentere sig. Og jeg må tilstå at jeg blev lidt stolt. For de havde valgt et tema, om at tænde et lys. At et lys, kan forplante sig og tænde mange flere lys. Og det var netop det som skete i salen. For da Raafat Kamal præsenterede den trans-europæiske division, lyste gruppen af delegerede fra divisionen med nogle små lygter. Der blev annonceret en film om 5 casestories om mennesker som var i mørke. Og alle fortalte de om ulykkelige elementer i deres liv, som var umenneskelige. Men alle 5 endte med, at de på en eller anden måde fik bragt et lys, som bragte dem glæden og frelsen ind i deres liv. Og de slutte alle fem med at synge en sang.\nUnder denne sang, begyndte alle på scenen igen at lyse med deres lygter. Og langsomt begyndte hele salen at tænde deres lygter i telefonerne. Det bragte en helt særlig stemning frem, hvor der var små lysglimt rundt i hele salen. En stemning som jeg ikke har oplevet før. Sangen som de sang havde nemlig titlen "Be one light" og var en opfordring til hele forsamlingen. At hvis man tænder et lys, forplanter det sig til mange flere. Og at vi skal hjælpe mennesker fra mørke til lys.\nJeg kom sådan til at tænke på en bibeltekst, fra da Paulus blev kaldet. I Apg 26,18 fortæller Paulus om den mission han havde få da han mødte Jesus på vejen til Damaskus. Nemlig at han var sendt for at åbne hedningens øjne, så de vender om fra mørke til lys. Og det var præcis Trans-europæisk Divisions budskab.\nTorsdagen sluttede af med en sammenkomst med de danskere som var i San Antonio til Adventistkirkens verdenssamling. Og det var hyggeligt og et frisk pust, midt i alt det ståhej som eller var.\nSnart er ferien i USA slut, og rejsen går hjem ad. Tak for de oplevelser jeg har haft i San Antonio. Jeg har nydt at være turist, men også at være med til at opleve Adventistkirkens samling i Alamodome. Jeg rejser hjem, med indtryk som jeg ikke ville have været foruden.


Good’s Fond har dette efterår bevilget støtte til en enkelt udgivelse | Alfred Good's Fond\n← Himmerlandske Bomærker er udkommet\nKnuden’s Krønike er udkommet →\nPå dette efterårs bestyrelsesmøde kunne Alfred Good’s Fond bevilge støtte til yderligere en enkelt kommende historisk udgivelse ud af 10 modtagne ansøgninger.\nVi får ind i mellem ansøgninger, som ikke matcher fondens formål, og vi får også ansøgninger, der på anden måde bærer præg af, at ansøgeren ikke er opmærksom på, at fondets bestyrelse har et ansvar for, at den støtte, der gives, vil resultere i kvalitetspublikationer.\nFondets bestyrelse må generelt prioritere hårdt mellem ansøgningerne, så de tilgængelige midler bliver brugt bedst muligt. Højst prioritet får de historiske udgivelser af god kvalitet, som falder tættest på fondets formål.\nDette indlæg blev udgivet i Nyheder, Udgivelser og tagget bevilget, støtte, udgivelser. Bogmærk permalinket.


På onsdag rejser jeg en måned til Indien alene… — TRIVSEL I ARBEJSLIV\nPå onsdag rejser jeg en måned til Indien alene…\nSeptember 23, 2016 Marie Hyltén-Cavallius\nJeg skal bo i et spartansk Ashram på en mark omgivet af bjerge og smuk natur. Det eneste jeg skal koncentrere mig om er YOGA.\nEfter at have dyrket yoga det meste af mit voksne liv, er det blevet tid til at bruge yogaens teknikker, som et redskab i mit coachingarbejde- særligt i forbindelse med forebyggelse og behandling af stress. Vel hjemme igen glæder jeg mig meget til at åbne dørene til min nye praksis i Strandgade på Christianshavn.\nJeg har længe været optaget af det triste faktum, at flere og flere i dag ender med at blive sygemeldt fra deres arbejde på grund af stress. Hver eneste dag er 35.000 danskere sygemeldt på grund af stressrelaterede overbelastninger og omkring 430.000 danskere har symptomer på alvorlig stress hver dag. Efterhånden kender vi allesammen nogen i vores omgangskreds, der er ”gået ned” med stress, som vi kalder det, eller vi har måske selv haft stresssymptomer tæt inde på livet. Det er desværre blevet en del af hverdagen, at nogle af os bukker under for et pres, der af forskellige grunde er blevet for stort.\nÅrsagerne til stress er mange og ofte en kompleks og individuel oplevelse. Men hvordan kan det være, at så mange hver dag vælger at fortsætte et liv i hamsterhjulet og går på arbejde med hovedpine, hjertebanken, knugen i brystet og perioder med skiftevis diarré og forstoppelse? – Alvorlige tegn på overbelastning i en grad, der kan sammenlignes med at humpe rundt på et brækket ben!\nDet er min erfaring at stresssymptomernes ”snigende” karakter gør os fartblinde. Derfor stopper vi ikke op, men humper videre indtil vi synes, at det da er helt normalt at stå op klokken 3 om natten og tjekke mails. Vi begynder at kappe forbindelsen til vores egen krop, for at slippe af med den fysiske ubehag stresssymptomerne forårsager og langsomt mister vi en realistisk forståelse af, hvad der er muligt at overkomme i løbet af en dag. Vi får et forvrænget billede af vores egne ressourcer og vi ender med at lukke af for kroppens velfungerende alarmberedskab, og overhøre de fysiske symptomer på overbelastning, der konstant banker på og insisterende forsøger at forhindre os i at præstere.\nMen hvad er det så yoga kan i forbindelse med behandling af stress?\nYoga handler om at ”stilne sindet” og består dybest set af en række fysiske og mentale teknikker, der skal bruges til at skabe balance og frihed. Når vi er i en stresstilstand, er nøgleordene fysisk og mental UBALANCE og i grelle tilfælde ses en nærmest tvangspræget fokusering på præstation og kontrol, som gør at vi opgiver vores oprindelige frihedsideal og bliver slaver af vores egen adfærd. I den forstand kan ”stress” og ”yoga” ses som hinandens diametrale modsætninger- to modpoler.\nYoga er et redskab, du kan bruge til at vække din krop til live, når du har lukket af for dens faresignaler. Yoga handler ikke om, at sno sig i alle mulige og umulige stillinger. Det er et simpelt redskab, som alle kan lære at benytte til at genskabe kontakten til deres egen krop - primært gennem vejrtrækningsteknikker (Pranayama), meditation (Dhyana) og fysiske stillinger/stræk (Asana). Igennem yogaens teknikker lærer vi igen at lytte til kroppens signaler, være god mod den og mærke efter hvad der sker i den, når den er overbelastet. Yoga åbner op for at lade din krop fortælle, når der er noget galt og når der er noget den ikke bryder sig om. Når vi har kontakt til vores krop og har en forståelse af hvad stresssymptomerne helt konkret gør ved os, har vi også et langt bedre afsat i forhold til at sige fra og mestre forholdet mellem speeder og bremse gennem livet. Først når det sker, kan vi for alvor tage føringen i vores eget liv og blive ”herre i eget hus”. Netop derfor er Yoga et genialt redskab, når det handler om at forebygge og behandle stress.\nPå gensyn om en måned😊\n← Fortællinger fra et indisk Ashram


anmeldelse: forsøg fusion: fantastisk niveau maks - Xbox One\nHvorfor ville det? Forsøg med fusion slippe sine motorcykler til en katastrofeskat på en enhjørning?\nDen behagelige kontrol overfører til din nye tur, så når du uundgåeligt mister balance, vil de firedoblede begynde at klave den på to ben. Hvis du er noget som mig, sprænger du ud af latter.\nTrials Fusion: Awesome Level Max (PC, PlayStation 4 (gennemgået), Xbox One)\nMSRP: $ 9.99 (DLC) / $ 39.99 (Fuldt spil, Season Pass DLC og Awesome Level Max )\nMens Ubisoft har brugt meget af sin tid på at tale 'The Awesome Adventure', gruppen af niveauer centreret om den usandsynlige duo, udgør dette indhold mindretallet af Awesome Level Max . Det er kun korte otte niveauer, hvoraf det ene er en endnu kortere FMX-bane, der har spillere, der udfører tricks, når de falder fra rummet. De andre toogtyve niveauer er en blanding af udvikler- og spillerfremstillede kreationer.\nDe er langt mere varierede og kommer pakket under banneret 'RedLynx vs. All-Stars'. Men tilbage til enhjørningen - det er ment at være latterligt, fjollet sjovt. Det kan virke indlysende, men nogle mennesker tager forsøg leaderboards meget alvorligt. Tænk på dette sæt som noget, du vil gennemgå en gang - måske et par gange mere, toppe, for at få bedre medaljer - og rør aldrig igen.\nLandskabet er et skift i tempo, især fra kernespilets tilbud. Planlayouter er ikke særlig mindeværdige eller udfordrende, og jeg formoder, at de fleste dedikerede spillere vil være i stand til at brise forbi dem, og kun gå ned, fordi stien foran var ikke klar nok første gang igennem.\nDet syvende spor kulminerer med en bosskamp, hvis du endda kan kalde det, mod en pingvin inde i et mech. Der er pixelated katte, af en eller anden grund. Du vinder bogstaveligt talt kampen ved at balansere på maskinens hjelm. Jeg vidste ikke, hvad jeg kunne forvente af konklusionen, men det var det bestemt ikke. Mærkelige ting. Det er også værd at bemærke, at enhjørningen og katten er låst ud af andre spor bortset fra Supercross.\nRedLynx vs. All-Stars side af DLC er langt mere opfyldende. For det første repræsenterer det et bedre vanskeligheder. At rydde det første kontrolpunkt i de to nye ekstreme spor føltes som en præstation, som det skulle. Jeg har ikke formået at afslutte nogen af dem endnu, og det glæder mig.\nEn bekymring ved at gå ind var, at der ville være en inkonsekvens mellem de spiller-oprettede baner og dem, RedLynx designet. Det fandt jeg slet ikke være tilfældet. Hvis de ikke blev mærket separat, er jeg ikke sikker på, at jeg kunne fortælle niveauerne fra hinanden. Den ene foregår på en computer. En anden minder om limbo sin skyggefulde, savfyldte verden. For mange spor anvender lava, men i det store og hele har dette bundt nøjagtigt den sort, jeg savnede i den ofte intetsigende basisversion af Forsøg med fusion .\nFolk der sprang over sæsonpasset, men vil have mere forsøg i vene af Forsøg HD og Udvikling bør overveje at downloade Awesome Level Max . Det er lidt på den lette side, men jeg værdsætter RedLynx for at prøve nye ideer og bringe tilbage mere af sin usædvanlige personlighed.\nJa, du kan kæledyr Polterpup i Luigi's Mansion 3\nJackbox Games taler du ikke kender Jack, Twitch og fremtiden\nHvad er Hadoop? Apache Hadoop-vejledning til begyndere\n(Opdatering) Gå og få noget gratis Zelda Cadence af Hyrule DLC nu


Brugsen bliver grønnere og opskalerer med nye kasseapparatanlæg | ugeavisen.dk\nBrugsen i Give har indkøbt helt nye bæredygtige kundekurve, der består af 95 % genanvendeligt plast. Kurvene er udstyret med støjsvage gummihjul og ergonomiske håndtag og giver en endnu bedre indkøbsoplevelse.Foto: Jim Hoff\nHos Brugsen i Give har de taget et bæredygtigt valg. De er nemlig blandt de første supermarkeder i Europa der kan tilbyde sine kunder kvalitetskundekurve af genanvendt plastik. Samtidig får butikken fem nye kasseapparatanlæg og scan-og-betal.\n10 apr. 2021 kl. 10:01\nGIVE: Samtlige kundekurve i Brugsen er blevet udskiftet med genbrugskurve, der er produceret af plastik som er indsamlet i bymiljøer i Europa.\nDet er ikke tilfældigt, at Brugsen Give har valgt en bæredygtig kundekurv til sine kunder. Virksomheden vil med initiativet nemlig vise, at intentionen om at få en grønnere profil og at implementere bæredygtighed i butikken ikke behøver at betyde et kompromis med kvaliteten.\nDe nye ACCA Recyle kundekurve er nemlig ikke blot de første på verdensmarkedet, der er produceret af genbrugsplast. De er også de mest kvalitetssikre og robuste kundekurve, man kan få.\nDet fortæller uddeler Claus Villumsen, der også kan oplyse, at kurvene er udstyret med støjsvage gummihjul og ergonomiske håndtag, hvilket giver kunden en bedre indkøbsoplevelse.\nKundevenligt og bæredygtigt\nDet plastik, kundekurvene er produceret af, er indsamlet i bymiljøer i Europa, hvor forbruget af eksempelvis plasticflasker er markant højere end i Danmark.\n- 95% af kundekurven består af genanvendt plastik, så hver enkelt kurv gør en reel forskel for miljøet. Kundekurven har også en EuCertPlast certificering, hvilket betyder, at det indsamlede genanvendte plastik er produceret med respekt for miljøet, siger uddeleren.\nUdover de bæredygtige indkøbskurve har uddeler Claus Villumsen også investeret i de originale ACCA Kurvelifte til samtlige af hans kasselinjer. Kunderne kan derfor trygt handle uden at tænke på at skulle løfte den tunge kurv optil kasselinjen – det klarer kurveliften nemlig for dem.\nMed de nye kurvelifte sikrer Brugsen i Give kunderne mod ubehagelige og tunge løft, så ryggen skånes.\n- Det er vigtigt for os, at vi kan give alle vores kunder en ekstra god indkøbsoplevelse, når de besøger vores butik og vi håber, at vi med de her nye tiltag kan give dem et ekstra smil på læben, siger Claus Villumsen .\nFem nye kasseapparatanlæg og scan-og-betal\nUd over de nye bæredygtige indkøbskurve har Brugsen også investeret i nye kasseapparater med dertil hørende kassediske og kassebånd. De ankommer til butikken tirsdag i uge 15.\n- Nu har vi kørt med de her fem kasseapparatanlæg i 15 år, så de har så de er ved at være godt slidt ned og trænger til en udskiftning. Vi har i snit 1000 ekspeditioner om dage, så de har da været med til en hel del hej over årene, siger Villumsen. Lidt hurtig hovedregning viser, at det på 15 år bliver til knap 5,5 millioner ekspeditioner sammenlagt, så fair nok, at det de gamle kasseanlæg går på pension.\nOmrådet med kundeindpakning og papkasser er flyttet hen ved siden af Brugsens toiletfaciliteter.Foto: Jim Hoff\n- Der vil stadig være stor fokus på kundeplads, og der vil som nu også blive monteret afstandsvægge. Om cirka en måned vil vores nye scan-og-betal kasse også komme i brug. Den vil blive etableret der, hvor der tidligere var kundeindpakning og papkasseområde. Her vil kunderne både kunne scanne sine varer med telefonen rundt i butikken og også ved selve scan-og-betal slusen. Ved udgangslåge scanner man så en QR-kode, og så kan man gå ud. Men selve teknikken vender vi tilbage til senere, når anlægget er på plads, siger Villumsen.\nTil info kan oplyses, at området med indpakning og papkasser er nu flyttet hen ved siden af Brugsens toiletfaciliteter.\n- Vi er rigtig glade for de her nye bæredygtige tiltag og kundevenlige opgraderinger af butikken. Vi glæder os rigtig meget til at komme i gang med de her nye tiltag, og jeg er sikker på, at vores kunder vil tage rigtig godt imod både de nye kurve, det nye kasseanlæg og scan-og-betal-konceptet, siger Claus Villumsen.\nBrugsen vil hjælpe butikkerne i Give i gang med genåbningen


Den kiropraktiske ledjustering / manipulationsbehandling, hvor leddet løsnes ved en kontrolleret hurtig bevægelse er selvfølgelig grundstenen i behandlingen. Men behandlingen suppleres altid med forskellige former for bløddelsbehandling (massagegreb, triggerpunkts terapi, strækøvelser).\nØvelser er en naturlig del af mange behandlingsforløb. Jeg instruerer i lette hjemmeøvelser der kan skabe styrke og bevægelse.\nEr der behov for / ønske om mere struktureret træning evt. på hold, henvises der til dette hos fysioterapeut eller træningscenter.\nDen kiropraktiske behandling har fokus på hele bevægeapparatet, og jeg behandler derfor stort set alle kroppens led og tilstødende muskler.\nSvimmelhed herunder ørestenssvimmelhed\nKlinikken har ikke eget røntgenanlæg, men indhenter allerede foretagede undersøgelser. Foreligger der ikke relevante optagelser henvises til røntgenundersøgelse hvis dette skønnes nødvendigt.\nDet skal her bemærkes at langt de fleste behandlingsforløb klares uden behov for røntgenoptagelser.


Varenavn: Rucola Eruca sativa\nRucola hedder på dansk egentlig salatsennep og har været kendt og anvendt i Danmark i århundreder – den nævnes første gang af middelalderlægen Henrik Harpestreng tilbage i 1200-tallet. Alligevel har vi i det seneste tiår betragtet den som en ny og lettere eksotisk grøntsag, der har vundet stærk udbredelse under navnet rucola, erugula eller roquette. Men det er den samme plante som Harpestrengs salatsennep, og den er både vældig anvendelig og meget nem at dyrke – den stiller ingen særlige vækstkrav.\nRucola hører til korsblomstfamilien og bladene har en let sennepsagtig, skarp og undertiden bitter smag, der passer godt både i en blandet salat, i en pesto eller utallige andre steder, hvor man har brug for noget grønt med smag. Man kan så den på friland stort set hele året. Sås den om efteråret, vil den begynde at gro enten senere på efteråret eller i det meget tidlige forår – alt efter hvordan temperaturerne arter sig. Man kan også så den fra det tidlige forår, så vil den hurtigt spire og vokse til, så man kan plukke løs.\nRucola går ret hurtigt i blomst, særlig hvis planterne vokser for tæt, så tynd ud i småplanterne. Rucola går nu under alle omstændigheder forholdsvis hurtigt i blomst, men man skal endelig også spise løs af de hvide korsblomster – de både smager godt og pynter på maden. Lader man den gå i frø, vil den så sig selv flittigt. Hvis man vil sikre sig en løbende forsyning af friske rucolablade hele sommeren, er det dog en god ide at så ca. en gang om måneden i hele sommerhalvåret. De efterårssåede rucolaplanter kan overvintre, hvis vinteren ikke er for streng, og vil skyde med friske blade, så snart der er en mildning i vejret.


Demens - Medicin.wiki\nDemens eller Dementia er en tilstand med varig svækkelse af hukommelsen og andre kognitive funktioner som koncentration, abstraktionsevne, tænkning, dømmekraft og planlægning, ledsaget af svækkelse af motivation, emotionel kontrol og social adfærd.\nI let grad gør tilstanden det vanskeligt at klare dagliglivsaktiviteter. I moderat grad kan man ikke klare sig uden hjælp eller støtte fra andre og ved svær grad kræves vedvarende overvågning og pleje. Tilstanden kompliceres let med ·delirium.\nDesuden optræder der ofte depressive symptomer, hallucinationer og vrangforestillinger.\nDemenstilstanden skyldes organisk hjernelidelse af degenerativ, toksisk, infektiøs, vaskulær eller traumatisk karakter, eller den kan optræde i forbindelse med somatisk sygdom eller mangeltilstand.\nEssentielle aminosyrer →