Gensyn med 'A Nightmare on Elm Street' fra 1984: Når søvnen dræber\nGyserklassikeren, ‘A Nightmare on Elm Street’, fylder 35. Johnny Depp og Freddie Kruger holder os stadigvæk vågne om natten.\nFor lige nøjagtigt 35 år siden fik den ellers i forvejen pulserende horrorgenre en revitalisering af karakter. Den 9. november 1984 sendte Wes Craven (1939-2015), en instruktør som indtil da havde været bedst kendt for kannibalballaden ‘The Hills Have Eyes’ (1977), en film på gaden som kom til at påvirke horrorlandskabet i lige så høj grad som ‘Halloween’ og ‘Friday the 13th’-føljetonerne: ‘A Nightmare on Elm Street’, en film som udover at have pretty boy Johnny Depp i sin debutrolle, også brød voldsomt gennem i horrorgenren med et uhørt velfungerende narrativ og en sylespids anvendelse af tidens dominerende horrortroper.\nHvordan så genrelandskabet overhovedet ud i ’84? Først og fremmest var det godt og grundigt præget af den hengivelse til slashergenren som blomstrede op i midt-1970erne med ‘The Texas Chain Saw Massacre’ (1974), og som sidenhen blev cementeret med ‘Halloween’ (1978) og ‘Friday the 13th’ (1980).\nDer var tidligt en frugtbar strøm af religiøs horror (‘The Exorcist’ fra 1973 og ‘The Omen’ fra 1976), noget der passede som hånd i handske med de overnaturlige genrevarianter ‘Carrie’ (1976) og ‘Suspiria’ (1977), en type som også var populær i de tidlige 1980’ere med ‘The Shining’ (1980) og ‘Poltergeist’ (1982).\nEndelig var et af de ubetinget mest dominerende motiver “kroppe under angreb”, og det uanset om man tumlede rundt i den gryende zombiegenre med ‘Dawn of the Dead’ (1978) og ‘Zombi 2’ (1979), sci-fi-paranoia-fablerne ‘Invasion of the Body Snatchers’ (1978) og ‘Alien’ (1979) eller for den sags skyld alt hvad Cronenberg rørte ved i Canada i halvfjerdserne: ‘Shivers’ (1975), ‘Rabid’ (1977) og ‘The Brood’ (1979). Denne grundlæggende tendens fortsatte i fuldt flor i 1980erne bl.a. med ‘The Thing’ (1982) og Cronenbergs egen ‘Videodrome’ (1983): Den lille menneskekrop var en kampplads af episke proportioner.\nDét var konteksten som ‘A Nightmare on Elm Street’ blev en del af i 1984. Men hvor hørte den selv til genremæssigt? Primært i slasherboldgaden, det var for så vidt indlysende nok, men den stak også helt konkret sine rustne knive i de okkulte og overnaturlige 1970er-løjer, og dannede dermed bro mellem profan slashermorskab (altså lemlæstelse uden metafysik) og den magiske verden.\nUdgangspunktet var simpelt og overfladisk betragtet skamløst enfoldigt: Nancy Thompson, en High School elev i et tidstypisk amerikansk setting, og en række venner jages og myrdes på kryds og tværs af en formidabel antagonist, en svært forbrændt og skrækfremkaldende nidding ved navn Freddy Krueger.\nMonstret piner og dræber de unge mennesker med handsker med påførte knivsblade, et våben som efterfølgende blev en uomgængelig del af horrorgenrens ikon-genstande (side om side med fx masken fra ‘Halloween’ og motorsaven fra ‘The Texas Chain Saw Massacre’). Finten er så bare, at overgrebene ikke foregår ude i vores normale hverdag, men derimod i protagonisternes drømme.\nMen, spørger den vågne læser som ikke har set filmen, hvordan kan sådan et himmelrystende banalt plot ryste en hel genretradition? Fordi Wes Craven med den her produktion skabte en særegen og æterisk hjemsøgende oplevelse som parrede teenagemorads (vækkelsen af seksualitet) med underbevidsthedshorror (alt det som gemmer sig i drømmemørket) og hjælpeløshedstraumet (at ligge og sove er jo ret beset indbegrebet af at være sårbar).\nEn ting var at komponisten Charles Bernstein her tryllede toner frem som vitterligt pirrede og prikkede, et andet og betydeligt mere potent element var, hvordan plottets simple brud på virkelighedens grænser fremprovokerede et ganske voldsomt ubehag. Oplevelsen af at blive trukket med vold og magt ind i søvnen, når trætheden til sidst vælter ind over en, dén banale del af menneskets virkelighed omformes her til en fysiologisk trussel, et mantra som så smukt hed ”Sleep kills” på en af filmens originale lanceringsplakater.\nI årene som fulgte udviklede franchiset sig balstyrisk og lukrativt: Det blev til ni spillefilm, en tv-serie og så alt det løse. Overordnet set befinder franchiset sig dog pt. i en urolig dvale, for nok tjente forsøget på et reboot i 2010 et vulgært antal dollars, men anmelderne vendte sig kollektivt mod genopfindelsen og New Line Cinema hengav sig efterfølgende til ‘The Conjuring’-serien.\nI det moderne horrorlandskab som er præget af utallige subgenrer, er det en noget nær titanisk opgave overhovedet at udlede uafviselige og konkrete tendenser. For nok har horrorgenren som overordnet fænomen været plaget af zombiestrømmen fra 1980erne og frem, exploitation-eventyr (fx ‘Eden Lake’, 2008) og flere bølger af slasherfranchises, men grundlæggende er der samtidigt færre kollektive bevægelser. I stedet er der et vildtvoksende væld af sekundære genreeksplosioner, hvad enten vi taler psykohorror som i ‘The Babadook’, seksualitetsparanoia i ‘It Follows’ (begge fra 2014) eller racismemareridt som med ‘Get Out’ (2017), en film som faktisk også resulterede i et væld af genredogmatiske overvejelser.\nHorrorgenren er påviseligt i vækst både hvad popularitet og antal af subgenrer angår, men uanset hvorhen man forvirret kigger, så lurer ‘A Nightmare on Elm Street’ i udkanten af bevidstheden, for giftige søvnsekvenser og ubønhørlig forfølgelse tværs gennem ellers aflukkede domæner hører i dag til genrens DNA, uanset hvilket submiljø man frygtsomt betræder.


Valget af chefredaktør fra Bornholms Tidende overrasker på Nordjyske - Journalisten\nNicolas Cho Meier/Nordjyske Medier\nValget af chefredaktør fra Bornholms Tidende overrasker på Nordjyske\nTillidsrepræsentant på Nordjyske Medier Max Melgaard blev noget overrasket, da nyheden om en ny chefredaktør for et par timer siden tikkede ind på Nordjyskes interne netværk. ”Jeg var sikker på, at Lars Jespersen ville få jobbet,” siger han\nBornholms Tidende mister sin ansv. chefredaktør og adm. direktør, Søren Christensen. Han sætter sig i stedet i stolen som chefredaktør hos Nordjyske Medier.\nI det nordjyske kender tillidsrepræsentant Max Melgaard ikke meget til den kommende chef.\n”Jeg ved ikke, hvad han står for, men vil selvfølgelig byde ham velkommen,” siger han.\nLars Jespersen har siddet som konstitueret ansv. chefredaktør, siden Per Lyngby efter 20 år i stolen blev fritstillet i maj. Max Melgaard mener, det er ærgerligt, at Lars Jespersen ikke fortsætter.\n“Jeg skulle lige sunde mig. Jeg var sikker på, at Lars Jespersen ville få jobbet,” siger han og tilføjer:\n”Han har været en god chefredaktør og er et gennemført ordentligt og hæderligt menneske. Derudover kender han jo vores historie og traditioner. Vi har for eksempel haft to fyringsrunder i år, og der lurer en tredje senere, og det er vigtigt, at det sker med stor respekt. Nordjyske har altid været et sted, hvor der bliver taget hånd om medarbejderne,” siger han.\n”Min frygt er, at vi får en ledelse, der ikke kender vores historie. Ikke kender til den måde, vi er på over for hinanden.”\n2019 har været et turbulent år for Nordjyske Medier. I februar blev otte personer fyret, og i maj blev yderligere 13 stillinger nedlagt. I maj blev det også besluttet, at tv-stationen 24Nordjyske lukkes med udgangen af august, mens Morsø Folkeblad fra efteråret kommer til at indgå i en Mors/Thy-sektion i Nordjyske Stiftstidende.\nVille gerne være blandt kollegerne\nMax Melgaard sidder netop nu i en bus sammen med fire andre medarbejdere, langt væk fra redaktionslokalerne og de andre kolleger.\n”Jeg ville virkelig gerne være i kantinen lige nu og høre, hvad der bliver sagt. Jeg ville gerne snakke med mine kolleger, høre rygterne og analyserne. Det er så spændende, for det er jo vores fremtid, det handler om,” siger han.\nTorsdag bliver Søren Christensen præsenteret i huset. Max Melgaard håber, at den nye chefredaktør husker at have respekt for papiravisen.\n”Den er i krampetrækninger, men stadig den vigtigste kilde til løn til mig og mine kolleger,” siger han og giver et par opfordringer til den nye chef:\n”Søren Cristensen skal huske den ånd, der har præget virksomheden de seneste 250 år. Og så skal han få en forretningsmodel til at virke. Dybest set er jeg altid optimist, men jeg har også ofte været en skuffet optimist. Jeg tror dog på, at det nok skal gå, hvis vi samtidig med at overgå til en digital fremtid har respekt for papiravisen,” siger Max Melgaard.\nJournalisten forsøger at få en kommentar fra bestyrelsesformand i Nordjyske Medier Morten Sandlykke.\nNordjyske napper chefredaktør fra Bornholms Tidende: ”Han har været meget klar om sin vision”\nNordjyske nedlægger 13 stillinger\nJob-boom i provinsen: Her er knap 90 nye lokaljournalister ansat\nMere ungt, mindre støvet: Nyt Randers-medie vil gå den ekstra mil


EVERCLASSIC.COM on the App Store\nGå på jagt efter klassikere i alle prisklasser.\nHvis du er en af de mange som elsker at gøre det gode fund, så er der kommet en ny online handelsplads, der bugner af spændende brugskunst, møbler, lamper og meget andet.\nDet er brugernes egne annoncer og det betyder, at der hver eneste dag oplægges spændende ting. Du kan både oprette auktioner og fastpris annoncer i APP'en eller blot gå på opdagelse i de mange klassikere, der er til salg. Det er nemt og sjovt.\nEVERCLASSIC er en online handelsplads hvor man kan købe og sælge kunst, møbler og design - til fastpris eller på auktion.\nDet er ligegyldigt om, det er en kendt designer, der står bag de ting du sælger, så længe det har sjæl og historie.\nDet er brugerne selv som opretter sine ting til salg på EVERCLASSIC og i sidste ende er det også brugeren som udlevere den købte genstand.\nDet er gratis at være bruger på EVERCLASSIC og du kan altid for hjælp til at fastsætte salgsprisen gennem vores vurderingsservice.\nNyhed - Opret auktionerne hjemmefra.\nDu opretter, fotograferer og beskriver selv det du vil sælge. Du angiver en forventet salgspris og evt en mindstepris. I sekundet herefter modtager EVERCLASSIC auktionen til godkendelse. EVERCLASSIC gennemgår tekst og billeder og forholder os til den forventede salgspris.\nOg så sørger vi for, at du får en korrekt vurdering. Når auktionen er klar, modtager du besked og auktionen kan herefter følges online. Du kan altid vælge at afvise en godkendt auktion, hvis du ikke er enig i f.eks vurderingen. Når hammerslaget er faldet, udleverer du den købte genstand.\nDet er spændende og sjovt at sælge på auktion og nu har vi gjort det rigtig let. EVERCLASSIC tager 10 % af hammerslaget og intet andet.\nUnderstøttelse af den nye version iOS 10\nProblem vedr. PUSH beskeder løst\nFejl rettet vedr. PUSH beskeder\nFejlrettelse vedr rækkefølge på billeder, når der oprettes annoncer og auktioner i APPen.\nEverclassic introducerer nu mindstepris på auktionerne. Alle auktioner starter på 50 kr, men holde med "Mindstepris" skiltet, der skifter når buddene, når sælgers laveste salgspris.\nBud på auktioner er optimeret med hurtigere respons.\nMindre fejlrettelser og justeringer i APPen.\nOptimering og fejlrettelser.\nVirker ikke efter sidste opdatering\nJeg kan ikke få app'en til at virke efter den sidste opdatering. Den loader bare når jeg går ind i den. Jeg har haft den slettet og geninstalleret, det hjalp ingenting..\nKan ikke få appen til at virke :-(\nAppen virker ikke mere efter opdatering. Står bare og tænker uden at loade indhold.\n© 2015 EVERCLASSIC


smukbrudgom.com Bare at gore Danske husmødre\nDe Danske Husmoderforeninger Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi vandrøring opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Kvinderne er stadig dem, der tager husmødre af slæbet i langt de fleste hjem. Det er med til at fastholde ulige danske på arbejdsmarkedet, mener forbund. Fejl Kombinationen af e-mail og password er forkert. De traditionelle kønsroller lever stadig i Danmark. jul Husmor-begrebet er ikke ved at forsvinde i historiebøgerne. Tværtimod ser en sociolog tegn på, at flere og flere danske kvinder vælger. 7. mar De traditionelle kønsroller lever stadig i Danmark. Og kvinderne bruger stadig langt flest timer på børnepasning, opvask og rengøring i hjemmet.\nDANSKE HUSMØDRE Den sidste husmor\nDen danske husmor er snart uddød Danske husmødre Mest læste\nVelkommen til Danmarks mest intime live webcam sex chat, over dejlige danske, svenske og norske webcam piger og par byder dig indenfor, Vi tilbyder dig de frækkeste og mest våde oplevelser live og direkte på din skærm. DK Webcam giver dig adgang til de smukkeste, frækkeste og mest legesyge danske piger og par på webcam. Om du er til intim hygge chat eller et frækt webcam sex show? I husmødre finder du fræk uskyldig leg samt mulighed for at udleve alle typer fetish og lyster, der er en pige efter enhvers smag på DK Webcam: D Her på DK Webcam kan du møde helt almindelige dejlige danske webcampiger, naturlige piger, sillicone piger, sexede strippere, frække milfs, modeller, tattoo piger, hjemmegående husmødre og hvem ved måske naboens frække datter eller din nye herskerinde, et er sikkert, du finder de dejligste og mest naturligt frække danske webcampiger lige her på danmarks største cam side Brun sæbe til lædermøbler Webcam. Alle webcam modeller danske siden aldersverificeret og over 18 år. jan I den kolde vinter mødte danske husmødre op i en titusindtallig skare på Christiansborg Slotsplads under anførsel af forfatterinden. feb Skal de uddannes til husmødre (og dermed spilde deres dyre uddannelse ved at arbejde deltid eller arbejde i det offentlige?) fordi de ikke. DVD film, gamle danske film, udenlandske film børnfilm western krigsfilm og DVD film til voksne. Dorthe Damsgaard. Den frække storbarmede danske blondine Dorthe Damsgaard blive kneppet i haven, imens hun bliver fotograferet af en fræk brunette. smukbrudgom.com er en hyldest til alle de smukke modne kvinder der findes i Danmark. Alle medier nu om dage koncentrer sig kun om det unge smukke ideal. Og man kan ikke åbne for tv [ ]. ØNSKELISTEN MED DINE FRÆKKE ØNSKER. Se Ønsker: Jeg vil meget gerne se galleri med nøgenbilleder fra snapchat og helst med danske piger. 2 En gruppe unge kvinder i København oprettede i Ungdomskredsen inden for Dansk Kvindesamfund. De blandede sig i debatten mellem de traditionelle husmødre. Velkommen til Danmarks mest intime live webcam sex chat, over dejlige danske, svenske og norske webcam piger og par byder dig indenfor, Vi tilbyder dig de frækkeste og mest våde oplevelser live og direkte på din skærm. find din favorit model lige nu, Opret en gratis profil og kig dig omkring, oprettelse er gratis Prøv med det samme, der er altid webcampiger online . Mange kvinder fik job udenfor hjemmet, og Danmark fik love, som ligestillede mænd og kvinder mere. Af Line Kjærgaard Larsen. En husmor passede børn, lavede mad og gjorde rent, mens manden gik på arbejde og tjente alle pengene. Husmødre 'erne danske 70'erne ændrede det danske samfund sig meget.\nDer er ifølge forfatteren og karrierekvinden Soulaima Gourani 10 grunde til at mænd undgår en type som hende selv , skriver hun i en kronik i Berlingeren. Den er på en måde ganske underholdende men dog også alvorlig snak i et samfundsmæssigt perspektiv. Blandt andet byder Gourani op til debat med følgende:. feb Skal de uddannes til husmødre (og dermed spilde deres dyre uddannelse ved at arbejde deltid eller arbejde i det offentlige?) fordi de ikke. Foreningen De danske Husmoderforeninger blev stiftet i som udviklede sig op gennem årtierne til at blive Danmarks største forening for husmødre. maj I 'erne og 70'erne ændrede det danske samfund sig meget. Mange I ' erne og 'erne var de fleste danske kvinder husmødre. Ingen er så tilfredse med deres danske som danske forældre, viser britisk undersøgelse. Den britiske husmødre LV har foretaget en undersøgelse, hvis resultat næppe vil vække husmødre i hverken engelske eller danske kvindesagsgrupper. LV spurgte i undersøgelsen mere end 3.\nForeningen De danske Husmoderforeninger blev stiftet i som udviklede sig op gennem årtierne til at blive Danmarks største forening for husmødre. maj I 'erne og 70'erne ændrede det danske samfund sig meget. Mange I ' erne og 'erne var de fleste danske kvinder husmødre. 4. nov Danske kvinder går på arbejdsmarkedet. Også efter de har fået børn, viser nye tal . Danmark ligger nummer to på listen over udearbejdende. Storbarmede danske sexbombe Maria Dea i hardcore action. I pornofilmen er Maria Dea i frækt lingerie, hun sutter pik, får slikket fisse og bliver kneppet. Staveliste, Danske ord uden Æ - Ø - Å A aalborg aariver ab abandonnere abbed abbedi abbreviation abbreviatur abbreviere abc abderolér abe abede abefest abefolk abefolket abekat abel abelone abende aberration abeskøn abessinien abessinier abessinsk abildstrup abitur ablativ ablativisk abnorm abnormitet abonnement abonnementspris abonnent abonnere . >Ønske OpfyldtExtraExtraØnske Opfyldtdanske Amanda og Anders som viser sig frem på nettet! >Ønske Opfyldt.\nJa tak til veluddannede danske husmødre danske husmødre Hay Day is the farming game where you. Grow and customize your farm; Trade crops and fresh goods with neighbors and friends through your very own roadside shop. Deilig fylle sex på våte fylle fester, se damene på fylla her hos oss. Besøk smukbrudgom.com for gratis fylle sex bilder.\nKaren Høeg Albrethsen påpeger i sit indlæg, at 80 procent af Dansk Kvindesamfunds medlemmer er husmødre og at det på den baggrund er urimeligt at. Der er opstået en fejl: Vi har sendt dig en e-mail med et bekræftelseslink. Dit nye password træder i kraft, når du klikker på dette link.\nForeningen De danske Husmoderforeninger blev stiftet i som danske organisation for de mange lokale husmoderforeninger, der var opstået siden Københavns Husmoderforening som den første så dagens lys i De Danske Husmoderforeninger udviklede sig op gennem årtierne til at blive Danmarks største forening for husmødre. De Danske Husmoderforeninger var byhusmødrenes interesseorganisation, ligesom De samvirkende danske Husholdningsforeninger på Landet husmødre landhusmødrenes. Kilde information\nSe den storbarmede danske sexbombe Maria Dea i hardcore action. I denne pornofilm kan se Maria Dea i frækt lingerie, hun sutter pik, får slikket fisse og bliver kneppet af en heldig fyr. Alle medier nu om dage koncentrer sig kun om det unge smukke ideal. Og man kan ikke åbne for tv uden at blive blæst ud med tv shows hvor dumme teenage tøser gør sig til.\nVi har prøvet at lave en side for de af jer der i stedet for elsker de lidt mere modne damer. Flere tusind danske kvinder vælger at sætte karrieren på standby for at hellige sig moderrollen, når deres børn når institutionsalderen. Ifølge Danmarks Statistiks arbejdsmarkedsanalyse var der sidste år Tallet er opsigtsvækkende, fordi Danmarks Statistik i erne holdt op med at tælle antallet af husmødre, fordi der var så få af dem, efterhånden som flere og flere børn kom i daginstitution.\nDet er ofte mødre, der har prøvet at sende deres guldklumper i vuggestue, som vælger livet som hjemmegående, forklarer sociologen Jannie Kjær, som har skrevet speciale om hjemmegående mødre. De fleste af de hjemmegående, jeg har talt med, har prøvet et liv med institution. Men som mor føler de ikke, at de gør det rigtige, når de afleverer deres barn i vuggestuen.\nfeb Skal de uddannes til husmødre (og dermed spilde deres dyre uddannelse ved at arbejde deltid eller arbejde i det offentlige?) fordi de ikke. 4. nov Danske kvinder går på arbejdsmarkedet. Også efter de har fået børn, viser nye tal . Danmark ligger nummer to på listen over udearbejdende.\nMen vi kan ikke skyde den kendsgerning fra os, at D. Din e-mailadresse vil ikke blive publiceret. Husmoders betydelige samfundsrolle kan også belyses af det præg, hun satte på samfundets øvrige aktiviteter. Der er ifølge forfatteren og karrierekvinden Soulaima Gourani 10 grunde til at mænd undgår en type som hende selv , skriver hun i en kronik i Berlingeren.\nHusmødre på gjengrodde stier\nDanske husmødre QUIZ Ligestilling i tal Nedladende kvindesyn Gourani begår den fejl, som statsminister Helle Thorning-Smith og økonom Nina Smith har gjort før hende: Anklager dropper sexanklager mod Kevin Spacey 8. Derfor ser vi ubehagelige policyforslag som eksempelvis at forbyde unge nyuddannede at rejse ud. Glemt adgangskode\nDe Danske Husmoderforeninger 1920-2009 Kategorier\ngigantisk hvid penis\nØNSKELISTEN MED DINE FRÆKKE ØNSKER. Se Ønsker: Jeg vil meget gerne se galleri med nøgenbilleder fra snapchat og helst med danske piger. 2 En gruppe unge kvinder i København oprettede i Ungdomskredsen inden for Dansk Kvindesamfund. De blandede sig i debatten mellem de traditionelle husmødre. Karen Høeg Albrethsen påpeger i sit indlæg, at 80 procent af Dansk Kvindesamfunds medlemmer er husmødre og at det på den baggrund er urimeligt at foreningens politik ikke er i husmødrenes interesse. Først i juledagene fik jeg læst »Kvinden og Samfundet«s decembernummer, da jeg på grund af travlhed havde gemt det til at hygge mig med, når der igen blev tid til at slappe af.\nFølge: Største dick verden » »\nTidligere: « « Hvordan man forklarer en kvindelig orgasme\nGuide til blowjob\nDisney sange dansk tekst\nSusan himmelblå tekst\nHvordan man forstærker en erektion\nPik hud skrælning\nSaltindhold i danske farvande\nHvordan man har bedre orgasmer mænd


Av min hals! – Danskerne bider smerten i sig - Sundhedsguiden\nAv min hals! – Danskerne bider smerten i sig nyhed\nNu er den årlige folkeplage ”ondt i halsen” igen over os. Det starter ofte bare som en stikkende fornemmelse i halsen, men pludselig gør det rigtigt ondt, og sengen er eneste udvej.\nVi finder os i ondt i halsen\nIfølge Statens Serum Institut går 1,2 millioner danskere hvert år til lægen med ondt i halsen, og mange af dem har halsbetændelse. En ny undersøgelse peger på, at danskerne i endnu højere grad går rundt med smerter og ubehag – og at de bider det i sig uden at gå til lægen. Mange vælger at vente og stiller selv diagnosen, selvom smerterne presser sig på, og hverdagen går i tomgang.\nDer findes behandlingsmuligheder for "ondt i halsen"\nEn ny undersøgelse gennemført af analyseinstituttet Zapera viser, at danskerne er et udholdende folkefærd. Fire ud af fem (81%) af de adspurgte oplyser, de har haft ondt i halsen inden for de sidste to år, og størstedelen af dem (77%) havde moderate til stærke smerter med synkesmerter, forkølelse, hæshed og smerter i halsen. Alligevel er det kun hver 6. i undersøgelsen (15%), som er gået til lægen, sidst de havde ondt i halsen. Halvdelen valgte at se tiden an eller selv stille en diagnose uden at konsultere lægen, da de selv kender symptomerne og ved, hvad der skal til.\n- Det er godt at tage ansvar for sit helbred og selv vurdere, om man har brug for lægens råd. Jeg oplever, at mine patienter har en god fornemmelse for, om det er alvorligt. Mange af dem har halsbetændelse eller akut ondt i halsen, og her er det bestemt relevant at søge læge,” konstaterer Thomas Aru, praktiserende læge ved Hellerup Sundhedscenter.\n-Mange patienter er ikke klar over, at vi faktisk har flere gode, receptpligtige behandlingstilbud i dag – både til bakteriel og viral halsbetændelse. Så har man akut ondt i halsen, er det en god idé at søge læge for at få den bedste behandling,” fortsætter Thomas Aru.\nDet kræver sin mand eller kvinde …\nHverdagen står ikke stille, når man er syg, og går man rundt med smerter i halsen, kan det være en udfordring ekstra i en ellers krævende dagligdag. Undersøgelsen peger da også på, at det kræver sin mand eller kvinde, da halvdelen af de adspurgte (51%) fortæller, at deres hverdag er lettere til meget problemfyldt, når de har ondt i halsen. Samtidig viser undersøgelsen, at en børnefamilie tilmed forventer at have fem fraværsdage årligt pga. ondt i halsen.\n- Det overrasker mig egentligt lidt, at der er tale om så mange sygedage, selvom jeg godt kan\nmærke, at særligt børnefamilierne ofte bliver lidt hårdere ramt end andre. Går man rundt med en presset dagligdag, er det bedst at gå til lægen eller på apoteket, for der er i dag rent faktisk noget, vi kan gøre for at lette danskernes hverdag og lindre smerterne,” siger Thomas Aru.\nUndersøgelsen er gennemført af analyseinstituttet YouGov Zapera for Novartis Healthcare A/S.


Adresse: Kelddalvej 15, 9240 Nibe\n56.874982 N 9.555391Ø\nTilgængelighed: Møllen er privatejet, men har tilknyttet et møllelaug, der passer møllen og viser den frem for publikum. Åben bl.a. på Dansk Mølledag, den tredje søndag i juni.\nKjeldalsmølle får sit vand fra kilder, der springer lige bag møllen. Møllen nævnes første gang i 1512. Ved udarbejdelsen af matriklen i 1688 hørte møllen til Kjeldalsgård, der blev drevet af to bønder.\nI 1815 fik den daværende ejer tilladelse til at bygge en vindmølle i stedet for vandmøllen. Denne blev dog aldrig opført. I 1817 fik ejeren i stedet tilladelse til at indlægge et grubeværk (til gryn) i vandmøllen.\nI den form, som møllen står nu, er den opført i 1843.\nKjeldals Mølle har et overfaldshjul, der er 3 m i diameter. Hjulet er overdækket af et halvtag. Den har to skråkværne og en skallekværn med tilbehør samt en havrevalse.\nLigesom de fleste andre nordjyske møller har kværnene undertræk. Det vil sige, at de store hjul og drev sidder under kværnene.


Samarbejde skal få flere unge ud på erhvervsuddannelserne | Business Lolland-Falster\nLuften i klasselokalet er tyk af støvet fra gipsblandingerne. Eleverne fra 7. klasse på Rødby Skole rører i massen og regner på fingrene, inden de hælder den ned i formene, der er skåret ud i flamingo. Det er mandag morgen, og der står struktør-arbejde på skoleskemaet.\n”Eleverne skal konstruere et modelhus ud fra rigtige skitser. De arbejder med matematiske målestoksforhold, inden de skal konstruere forskallingen af huset,” fortæller erhvervsplaymaker i Lolland Kommune, Aske Lundstrøm med en entusiasme, der skærer gennem den tykke luft.\nMålet for projektdagen er at skabe et nyt forløb i samarbejdet mellem folkeskolerne, erhvervsskolen og lokale virksomheder. Over otte lektioner har eleverne fået til opgave at beregne og konstruere modelhusene i gips, der virker som en erstatning for virkelighedens beton.\n”Når man sidder med lommeregneren og formlerne, kan matematikken let blive abstrakt. I dette samarbejde er det hensigten at gøre undervisningen helt konkret. Man ser formlerne forme sig til et hus, og det bidrager med en ny mening til dét, man lærer i matematik, design og håndværk,” understreger Aske Lundstrøm.\nKarrierelæring med mening\nNetop meningen understreges af David Lollike fra MSE Entreprise. Den lokale anlægsvirksomhed har valgt at deltage i forløbet for at gøre eleverne nysgerrige på struktørfaget. Meningen er, at eleverne skal få øjnene op for præcision og teknik.\n”Når man kigger på anlægsarbejdere, tænker unge ofte, at de bare sidder i en gravko hele dagen. I dette projekt får eleverne øjnene op for, at anlægsarbejde er mange andre ting, og at det kræver en høj grad af præcision for at lykkes. Hvis beregningerne er forkerte, bliver huset skævt. Hvis formene er fejlagtige, kan huset vælte. Præcision er nøgleordet, og det kræver meget at blive teknisk dygtig,” forklarer David Lollike, der er entrepriseleder.\nUdover at følge de unges arbejde holder David Lollike også et oplæg på projektdagen, hvor han fortæller om hverdagen i en anlægsvirksomhed. MSE Entreprise er en del af en branche, hvor der er stor efterspørgsel på arbejdskraften, særligt i de kommende år, hvor Femern-tunnelen bliver et af Nordeuropas største byggeprojekter.\nOgså den lokale erhvervsskole, CELF, deltager på projektdagen. Erhvervsskolens faglærere har leveret tegningerne til undervisningsmaterialet, og de tilbyder struktøruddannelsen på deres afdeling på Kringelborg Allé i Nykøbing Falster.\n”Mange aktiviteter i grundskolen peger direkte mod det almene gymnasium. Vi vil gerne tidligt vise eleverne, at der også findes andre uddannelsesmuligheder, og hvad er bedre end en projektdag med fingrene i materien,” spørger Lena Pind, der er uddannelsesleder og marketingansvarlig på CELF.\nLena Pind understreger, at der er et potentiale for rekruttering i projektdagen.\n”Vi kalder det karrierelæring: Eleverne bliver nysgerrige på håndværksfagene, så de kan vælge deres ungdomsuddannelse på et mere oplyst grundlag. Når virksomhederne samtidig er med inde i klasselokalet, bliver det mere end et af de traditionelle sodavandsbesøg,” siger Lena Pind.\nEn fremtid i lokalområdet\nOgså fra politisk side er der stor bevågenhed om erhvervsplaymaker-projektet, hvor virksomheder bliver en del af skoledagen i den lokale folkeskole. Mens eleverne tørrer støv af hænderne og klager over, at gipsen størkner hurtigere end forventet, spørger formanden for Social- og Arbejdsmarkedsudvalget, Vibeke Grave (A), ind til byggearbejdets udfordringer. Hun påpeger vigtigheden af at åbne folkeskolen for nye initiativer.\n”Der er meget perspektiv i Femern-projektet, og det perspektiv skal gerne smitte af på eleverne. De skal kunne se, at det er muligt at tage en uddannelse lokalt, blive i området og få et arbejde, for inden for bygge- og anlægsbranchen er der rigeligt arbejde at få,” siger Vibeke Grave.\nProjektdagen er et led i ”erhvervsplaymaker” i Lolland, Guldborgsund og Vordingborg Kommune. I dette initiativ bliver der udviklet flere forskellige forløb, som skolerne løbende kan booke. Det næste skridt for eleverne på Rødby Skole er at komme på studietur til et af de lokale anlægsprojekter.\n”På den måde kan de virkelig se, at man virkelig kan skabe noget med det, som de har lært i skolen. Måske modelhusene bliver lidt skæve, men eleverne er en erfaring rigere, og de kan se, at det virkelig nytter at gøre en indsats,” afrundet Aske Lundstrøm.\nErhvervsplaymaker er en del af Vækstprogram Lolland-Guldborgsund-Vordingborg, der sammen med de tre kommuner og erhvervsorganisationerne Vordingborg Erhverv og Business Lolland-Falster vil øge de unges kendskab og tilknytning til de lokale erhvervsliv. Målet er at sikre kvalificeret arbejdskraft til områdets i virksomheder i fremtiden og samtidig give de unge et større tilknytning til de lokale virksomheder og åbne deres øjne for landsdelens interessante karrieremuligheder.


At komme op at sidde på politimotorcyklen var stort for flere af Allerøds mindste borgere. Her er det områdebetjent i Allerød Camilla Lohmann Gram Nielsen, der tager sig kærligt af en af mindste. Foto: Jan F. Stephan\nAt sidde på en politimotorcykel er en drøm for mange børn, og i lørdags gik den i opfyldelse for flere af de mindste i Allerød\nDet vakte stor stor succes blandt de mindste, da politiet lørdag troppede op på Allerød Torv klar til at komme i øjenhøjde med både børn og voksne. Og det kom de, for børnene fik ikke bare lov til at hilse på betjentene, for de kom også op at sidde på de store motorcykler, tage politibilen i nærmere øjesyn, ligesom de kunne prøve at få taget fingeraftryk - og få dem med hjem.\nLørdagens møde på torvet er ikke bare en sjov gimmick for politiet, der er nemlig en større mening med den; At skabe tryghed. Når borgerne får sat ansigt på betjentene - og ikke mindst områdebetjenten Camilla Lohmann Gram Nielsen, så giver det ifølge politiet en større tryghed, der mindsker afstanden mellem politi og borger.\nÆblets Dag med høstmarked trak mennesker til sig - helt som det plejer. Foto: Jan F. Stephan\nLørdagen var langt fra kun uniformer og politisirener, for det var nemlig også Æblets Dag. Dagen, hvor borgerne traditionen tro kan komme forbi pladsen foran Allerød Bibliotek med deres egne æbler og få dem presset. Det var Danmarks Naturfredningsforening, der stod bag på arrangementet, der også talte et høstmarked med masser af lækkerier, sammen med Den Grønne Guide og Vestre Hus Børnenaturcenter, og helt ligesom de foregående år var det en populær aktivitet, som mange benyttede sig af.\nPubliceret 08 October 2018 07:35


Hvem er mest påvirket af skolen til fængselsrørledningen? - Global Campaign for Peace Education\nAugust 27, 2021 Forskning 0\n(Omgivet fra: American University School of Education. 24. februar 2021)\nPipeline fra skole til fængsel refererer til praksis og politikker, der uforholdsmæssigt placerer farvede elever i strafferetssystemet. Den forudindtagne anvendelse af hårde disciplinære foranstaltninger og overforbrug af henvisninger til retshåndhævelse bidrager til problemet, sætter sårbare elever til fejl og ignorerer de underliggende årsager.\nHvordan kan pædagoger afslutte pipeline fra skole til fængsel? Det første trin er at overveje en alternativ tilgang til skoledisciplin.\nFor at lære mere, tjek infografikken (sendt nedenfor) oprettet af American University's Doktorgrad i uddannelsespolitik og ledelse program.\nFarerne ved nultolerancepolitikker\nNul-tolerance-politikker stammer fra krigen mod narkotika og strenge kriminalitetslove, der i høj grad øgede fængslingen i USA i løbet af 1980'erne og 1990'erne. Udvidelsen af sådanne politikker til behandling af kriminalitet blandt unge og skolemiljøer førte til, hvad uddannelses- og social retfærdighedsforkæmpere nu kalder pipeline fra skole til fængsel.\nOprindelsen til nultolerancepolitikker\nNul-tolerance-politikker i offentlige skoler opstod med lov om våbenfri skoler fra 1994 (GFSA). I henhold til denne lov suspenderes straffen for at bringe et skydevåben til skolen i mindst et studieår. GFSA's introduktion førte til udvidelse af nultolerancepolitikker for at overvinde andre lovovertrædelser og øget rapportering til retshåndhævelse. Siden 1994 har skoledistrikterne også vedtaget strenge politikker, der pålægger hård straf for mindre alvorlige lovovertrædelser i et forsøg på at afskrække mere alvorlige forbrydelser.\nVirkningerne af nultolerancepolitikker\nNultolerancepolitikker har dramatisk øget antallet af studerende, der suspenderes eller bortvises. Dette har ført til alvorlige konsekvenser. For eksempel er elever, der savner mindst 15 skoledage på et enkelt år, syv gange mere tilbøjelige til at droppe gymnasiet. Studerende, der ikke gennemfører deres uddannelse, er mere tilbøjelige til at opleve negative resultater som fattigdom, dårligt helbred eller tid i det strafferetlige system. Desuden er det fastslået, at forskelle i skoledisciplin bidrager til forskelle i læringsmulighederne. Det er også blevet fastslået, at sorte elever savner næsten fem gange så mange undervisningsdage som følge af suspensioner uden for skolen sammenlignet med hvide elever.\nUndervejs har skolerne ansat flere skolemyndigheder (SRO'er), retshåndhævende fagfolk, der er ansvarlige for elevernes sikkerhed og kriminalitetsforebyggelse. Den øgede placering af SRO'er har ført til stigninger i antallet af anholdte studerende samt antallet af henvisninger til retshåndhævende myndigheder og ungdomsdomstole.\nHvem påvirkes mest af pipeline fra skole til fængsel?\nStatistikken tegner et dystert billede: Elever fra marginaliserede grupper er den største risiko for at blive trukket ind i rørledningen fra skole til fængsel.\nRisikofaktorer for ungdomsinddragelse i retssystemet\nDer er forskellige risikofaktorer i ungdomsinddragelse i retssystemet. Individuelle risikofaktorer omfatter antisocial adfærd, hyperaktivitet og stofmisbrug. Familierisikofaktorer omfatter voldelige forældre, lav socioøkonomisk status og teenageforældreskab. Peer -risikofaktorer omfatter mobning fra jævnaldrende, bandemedlemskab og svage sociale bånd. Skole- og samfundsfaktorer omfatter fattige eller uorganiserede samfund og dårlige akademiske præstationer.\nHvor mange elever får suspension uden for skolen?\n2.7 millioner K-12 elever modtog en eller flere suspensioner uden for skolen i løbet af skoleåret 2015-16. Dette tal afslørede en uforholdsmæssig stor indvirkning på sorte eller afroamerikanske studerende. Mens denne demografi kun udgjorde 8% af både de mandlige og kvindelige studerende, repræsenterede de 25% og 14% af deres respektive køn suspenderinger uden for skolen.\nTil sammenligning modtog hvide studerende suspensioner uden for skolen med en lavere rate end deres tilmelding. Mens 25% af den mandlige elevpopulation og 24% af den kvindelige studenterpopulation var hvide, repræsenterede de kun henholdsvis 24% og 8% af skoleforstyrrelser.\nBlandt spansktalende eller Latinx-studerende modtog mandlige studerende langt mere suspension uden for skolen end kvindelige studerende. Hispanc og Latinx hanner og hunner udgjorde begge 13% af studenterpopulationen, men de repræsenterede henholdsvis 15% og 6% af suspensionerne uden for skolen.\nHvor mange studerende påvirker henvisninger og anholdelser fra retshåndhævelse?\n290,600 elever blev henvist til retshåndhævende myndigheder eller anholdt i løbet af skoleåret 2015-16. Kun 15% af eleverne var sorte eller afroamerikanere, men disse studerende repræsenterede 31% af henvisninger og anholdelser til retshåndhævelse. 49% af eleverne var hvide, men disse studerende repræsenterede kun 36% af henvisninger eller anholdelser til retshåndhævelse. 26% af eleverne var spansktalende eller latinx, og disse studerende repræsenterede 24% af henvisninger eller anholdelser fra retshåndhævende myndigheder.\nHvorfor studerende af farve påvirkes uforholdsmæssigt meget\nStuderende fra marginaliserede lokalsamfund er mere tilbøjelige til at ende i skole-til-fængsel-pipelinen på grund af systemisk racisme. Også kendt som strukturel eller institutionel racisme refererer systemisk racisme til systemer og politikker, der skaber og/eller opretholder racemæssige uligheder.\nDisciplinære handlinger, der resulterer i domstolshenvisninger, suspensioner eller udvisninger - som alle øger sandsynligheden for at droppe ud og komme ind i det unge retssystem - anvendes uforholdsmæssigt på farvestudenter. Derudover er sorte studerende mere tilbøjelige end deres hvide kammerater til at blive suspenderet, udvist eller arresteret for den samme slags adfærd. Desuden suspenderes eller bortvises sorte studerende med en hastighed, der er næsten 3.5 gange større end hvide studerendes.\nHvordan elever af farve påvirkes\nRørledningen skole-til-fængsel får et uforholdsmæssigt stort antal farvestuderende til at droppe skolen og komme ind i det strafferetlige system, som kan have livsændrende negative virkninger.\nFor eksempel er elever, der ikke klarer gymnasiet, mere tilbøjelige til at blive fængslet. Dette giver dem en straffeattest, som derefter kan gøre det vanskeligere at få bolig, bygge kredit, få beskæftigelse og kvalificere sig til offentlig bistand. Derudover står studerende, der er dømt for en grov lovovertrædelse, over for endnu større forhindringer i at finde job, og de kan miste deres stemmeret og berettigelse til økonomisk bistand. Studerende, der ikke gennemfører gymnasiet, tjener også lavere lønninger i forhold til jævnaldrende, der tager eksamen.\nGenoprettende retfærdigheds helbredende kraft\nFor at hjælpe med at eliminere pipeline fra skole til fængsel bør pædagoger overveje at erstatte nultolerancepolitikker med genoprettende retfærdighed.\nEn ny tilgang: Genoprettende retfærdighed\nGenoprettende retfærdighed søger at forstå de underliggende årsager til dårlig opførsel, reparere skader og opbygge en følelse af fællesskab. Denne proces opdeles i flere genoprettende metoder. Den første praksis er at afhjælpe forskellene i disciplinærpraksis ved at gennemgå og overvåge politikker og praksis for at sikre, at disciplinære foranstaltninger ikke anvendes uretfærdigt. Den anden praksis er at skabe et støttende skolemiljø, der fokuserer på aftale og mægling i stedet for straf. Den tredje praksis er at udnytte professionel uddannelse og udvikling til at udvikle kulturel kompetence, udvide kommunikationsevner, adressere kulturel skævhed og lære om uddannelsestraume.\nGenoprettende retfærdighed er en alternativ tilgang til skoledisciplin, der har potentiale til at afdække de underliggende årsager til fejlopførsel og forbedre elevernes resultater. Ved at investere i elevernes sundhed og trivsel investerer pædagoger i dette lands fremtid.\nAmerican Civil Liberties Union, 11 millioner tabte dage: Race, disciplin og sikkerhed på amerikanske offentlige skoler (del 1)\nHamilton -projektet, ti økonomiske fakta om kriminalitet og fængsling i USA\nJustice Policy Institute, The School to Prison Pipeline, forklaret\nNationalt Center for Uddannelsesstatistik, indikator 15; Fastholdelse, suspension og udvisning\nRehabilitering gør drømme, skolen til fængsel pipeline: Problemet, løsningen og vejledende principper at overveje\nDømmeprojektet, amerikanere med straffeattester\nUndergraduate Journal of Service Learning & Community-Based Research, Fra straffende til genoprettende, straf til helbredelse: Brug af genoprettende retfærdighed i en skole til at bekæmpe nul-tolerance-politikker og pipeline fra skole til fængsel\nUS Department of Education, kronisk fravær i nationens skoler\nYouth.gov, Risiko- og beskyttelsesfaktorer\n# genoprettende retfærdighed\nBevægelse for et fredskultur er vært for genopretningsforum\nApril 22, 2016 Aktivitetsrapporter 0\nWilmington's Movement for a Culture of Peace var vært for en samfundsdiskussion med fokus på at finde måder at håndtere spørgsmål som traumer, som voldelig kriminalitet i byen bringer ind i klasseværelser. Cirka 30 undervisere, aktivister og berørte samfundsmedlemmer deltog i arrangementet. Blandt dem var Malik Muhammad, præsident for en konsultationsgruppe for genoprettende praksis. I 2012 bragte staten Muhammeds organisation til at afholde fire heldagsworkshops for omkring 145 uddannelsesfagfolk. Siden da har han arbejdet med 16 ud af 19 skoledistrikter i Delaware og skræddersy workshops til deres specifikke behov. [Fortsæt med at læse…]\nLæreplan for hvide amerikanere til at uddanne sig om race og racisme - fra Ferguson til Charleston\nAugust 14, 2017 studieordninger 1\nDer er uden tvivl kompleksiteter, der kommer med hvide amerikanere, der arbejder for raceretfærdighed. Ikke desto mindre har bevægelsen for race retfærdighed brug for flere hvide amerikanere for at blive involveret. Og det er vores ansvar at hjælpe hinanden med at blive involveret - og involvere sig produktivt. Jon Greenberg har samlet denne liste for at hjælpe hvide amerikanere med at gøre det. [Fortsæt med at læse…]\nAt tale med gymnasieelever om krigens sandhed hjalp mig med at tackle mit traume fra at være soldat\nApril 24, 2016 Nyheder og højdepunkter 0\nRory Fanning, en militær veteran, taler til gymnasieelever om sandheden om krig. Hvis en teenager tilmelder sig for at dræbe og dø for en sag eller endda løftet om et bedre liv, så er det mindste, han eller hun burde vide, det gode, det dårlige og det grimme ved jobbet. Fanning bemærker også, at i en verden uden et udkast er JROTCs skole-til-militære rørledning en redningslinje for Washingtons permanente krig i det store Mellemøsten og dele af Afrika. Dens uendelige konflikter er kun mulige, fordi børn som dem, han har talt med i de få klasselokaler, han har besøgt, fortsætter med at være frivillige. Politikerne og skolebestyrelserne hævder igen og igen, at deres skolesystemer er ødelagte. Ingen penge til bøger, lærerlønninger og pensioner, sunde frokoster. Og alligevel brugte den amerikanske regering i 2015 598 milliarder dollars på militæret, mere end halvdelen af sit samlede diskretionære budget og næsten 10 gange, hvad det brugte på uddannelse. [Fortsæt med at læse…]


Akustikloft på stor erhvervsskole | Troldtekt\nTømrerskole med X-faktor\nTradium Randers ligger bl.a. i byens nordvestlige industrikvarter. Midt i den lidt anonyme bebyggelse er der rejst en værkstedsbygning, der i al sin enkelhed udgør et lille mesterværk. Det er Erik Arkitekter, som har tegnet den nye Tømrerskole og styret renoveringen af de tilstødende bygninger.\nTradium er navnet på en stor udviklingsorienteret erhvervsskole med over 3000 elever og 500 ansatte. Bygningerne er placeret på 7 forskellige adresser, heriblandt Hobro, Kolind og Randers. Tradium Randers er i sig selv et uddannelsesmæssigt kraftcenter, som består af en fusion i 2010 mellem Handelsskolen Minerva og Randers Tekniske Skole.\nTektonik og transparens\nNår man kigger på grundplanen af den nye fritliggende skolebygning, er den særdeles enkel: Et kvadrat med en cirkel i midten og en tværgående akse med hovedindgang vendt mod øst. Simpelt og symmetrisk som et oldgammelt symbol. Alligevel opleves bygningen som spændende arkitektur i både sit ydre og indre. Konstruktionerne kan aflæses direkte, materialerne er velkendte, og der er en fin overensstemmelse mellem form og indhold.\nNybygningen rummer bl.a. to store og fleksible tømrerværksteder med fem meter brede portåbninger udadtil, maskinværksted, kontorer og fællesrum. Bygningen er præget af enkelhed, åbenhed, masser af dagslys samt store torve og strøggader, og samtidig er der arbejdet indgående med transparens, arbejdsflow og wayfinding. Akustikken er selvfølgelig en vigtig parameter i værkstederne, og det er løst på smukkeste vis ved montering af store mængder lyse Troldtektplader på både vægge og lofter.\nStore limtræskonstruktioner er med til at danne et inspirerende værkstedmiljø. De markerer sig både ude som søjler og inde som synlige konstruktioner. Det indre af bygningen er præget af store åbne rum med højt til loftet. Det giver god plads til at fremtidens tømrere kan slå søm i og bygge deres opgaver i fuld skala 1:1.\nTradium er navnet på en stor udviklingsorienteret erhvervsskole med over 3000 elever og 500 ansatte. I Randers uddanner man bl.a. tømrere og frisører.\nLofts- og vægbeklædning:\nTroldtekt akustik, Troldtekt akustik Plus\nMed Troldtekt strukturskruer


Pas På Ørerne - Bog\nViolinbyggeren - Henrik Strube - Bog\n– Print-on-demand: Leveringstid 3 - 4 dage\nFakta om Violinbyggeren\nHenrik Strube, Henrik, Strube, Pod, Print On Demand, Violinbyggeren, Bøger, Bog\nVed online handel er det enormt vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi fået den optimale garanti for, at sikkerheden bag din betaling online er i orden. Derfor er køb og betaling online altid 100% sikkert hos Gucca.\nLige meget hvilke produkter du køber hos os, har vi altid 30 dages returret. Så hvis du skulle fortryde købet, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du returnere varen til os uden dårlig samvittighed, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt tilbage til dig. Inden du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at tage kontakt til os, såfremt du er i tvivl eller har spørgsmål.\nFor os er det essentielt, at du modtager din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Det medfører, at hvis varen er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du kan se den præcise lagerstatus på det individuelle produkt. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid, er du altid velkommen til at tage fat i os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du køber hos os, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil betale. Du kan altid benytte netop den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsmulighed, du vælger - kan du være sikker og tryg. Klik på det efterfølgende link, for at se hvilke betalingsmuligheder der er tilgængelige. Bemærk at pengene først trækkes fra din konto, når vi afsender dit produkt.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til vores shop, beder vi dig tage fat i os med det samme. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne alle hverdage mellem 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig kvalificeret assistance med smil på læben og godt humør.\nDu har selvfølgelig mulighed for at tracke din ordre, når du handler hos os. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at logge ind på din egen ordreside. På din personlige ordreside er det muligt at følge med i, hvornår vi afsender dine varer. I samme øjeblik varen er på vej til dig, får du information herom via mail.\nDin anmeldelse af Violinbyggeren\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_violinbyggeren


Tak for MUS - nu skal vi snakke løn\nÆrlighed kan i værste fald stille medarbejderen dårligere i lønforhandlingen med ledelsen, mener fællestillidsmand Lennart Sten. Foto: Henrik Ohsten / TV 2\nTak for MUS – nu skal vi snakke løn\nPå TV 2 Nyhederne er medarbejderudviklingssamtaler lagt sammen med de individuelle lønforhandlinger. Og det kan i værste fald stille medarbejderne dårligere i lønforhandlingen, mener tillidsmanden: »Der er en utilfredshed, og den er voksende,« siger han\n»Når der kommer nogle nye medarbejdere udefra, siger de altid. ”Det var mærkeligt. Det har jeg ikke været ude for før”,« fortæller fællestillidsmand på TV 2 Lennart Sten.\nMen den er god nok: På TV 2 Nyhederne er de årlige medarbejderudviklingssamtaler og forhandlingerne om løn slået sammen. Og det har de været i en årrække.\nMen det er uhensigtsmæssigt, mener Lennart Steen.\n»Samtalerne bliver for lidt opbyggende, fordi det altid ender ud i en forhandling om, hvorvidt medarbejderen skal have mere eller mindre i løn end gennemsnittet. Det er virkelig irriterende, at det forholder sig sådan,« mener Lennart Sten.\nEt af problemerne er ifølge Lennart Steen, at medarbejderne oplever, at ledelsen er mere tilbageholdende med at rose, fordi ros stiller medarbejderen bedre i forhandlingen af deres egen løn. Derfor har han længe ønsket at få MUS og lønforhandlinger skilt ad.\n»Jeg har kæmpet som en desperat for at løse op og bedt ledelsen om at genoverveje det,« siger Lennart Sten.\nNu vil han på ny gå til ledelsen for at få dem til at adskille medarbejderudvikling og løn.\n»Jeg håber, de er modige nok til at afvikle samtalerne på en anden måde,« siger han.\nAnledningen er, at han hører stigende utilfredshed med situationen blandt både medarbejdere og ledere.\n»Der er en utilfredshed, og den er voksende,« forklarer Lennart Sten.\nÆrlighed kan koste kroner\nFaktisk kan ærlighed i værste fald stille medarbejderen dårligere i lønforhandlingen, mener han.\n»Du kan ikke først tale om svagheder, som chefer måske ikke er opmærksom på endnu – og så bagefter forlange at få den størst mulige del af kagen.«\nLennart Sten siger, at det giver mening af koble MUS og lønforhandling sammen i de tilfælde, hvor chefen og medarbejderen er enige om, at det går godt.\n»Men det er noget andet med de svære samtaler eller de samtaler, hvor folk gerne vil rykke andre steder hen. Hvad er det værd i kroner og ører,« spørger Lennart Sten.\nDJ: En uskik\nNæstformand i Dansk Journalistforbund Tine Johansen kalder det en uskik at blande MUS og lønforhandlinger sammen.\n»Til en mus-samtale skal chefen og medarbejderen kunne frit tale om, hvordan de oplever tingene. Til en lønforhandling er der magt indover. Den ene part har nogle penge, og den anden part vil have nogle af dem. Det giver en mere skæv balance,« siger hun.\nSkal man så ikke bare være lidt mindre ærlig til mus-samtalen?\n»Det kan man godt. Men hvorfor skulle man så holde den?« spørger Tine Johansen.\nJournalisten forsøger at få en kommentar fra nyhedsdirektør Mikkel Hertz


"Klipfisk" debuterer i Jyllands-Posten - Nummer 9Nummer 9\n“Klipfisk” debuterer i Jyllands-Posten\n1. april 2011 af Erik Barkman\nDen skanderborgensiske serieskaber Lasse Bo Andersen indtager bagsiden af avisens “Puls”-tillæg.\nMorgenavisen Jyllands-Posten har føjet et dansk islæt til sit sparsomme tegneserieudbud. “Klipfisk” hedder Lasse Bo Andersens serie, der debuterer i dagens avis – dog med det forbehold, at striben tidligere er udgivet i bogsamlingen “Flækket, tørret og saltet”.\n– “Klipfisk” er hurtige klip af situationen, netop som den går i fisk eller i hvert fald er meget tæt på at gå i fisk. Det er en kulørt stribe med sjove og skæve indfald eller en skør kommentar til den verden, der omgiver os. Den er uden et fast persongalleri, men dog med en række tilbagevendende figurer, som man kan genkende sig selv eller naboen i, fortæller Andersen til Jyllands-Posten.\nSerieskaberen er født i 1964 og startede karrieren med at forfatte Anders And-historier i 80’erne sammen med en anden skanderborgenser, Lars Jakobsen. Siden lavede de to striben Ganske Vist sammen, ligesom Andersen hjalp Jacobsen med hans Mortensens Mondæne Meritter-serie. På CV’et findes også stribeserien Fodballe FC udført for Jysk Boldspil-Union og Tips-Bladet samt albummet “Løvejagt”.\nKlipfiskLasse Bo Andersen\nKoncis, kvadratisk, god\non8. April 2011\nTillykke til Lasse og tillykke til Jyllandsposten. Det var tiltrængt at Freddie blev udskiftet!\n(Og så venter jeg stadig i spænding på de næste Nummer 9-artikler om avistegneserier i danske aviser. 🙂\nSådan lidt à propos, er det her essay om strip-seriens tilstand glimrende. Og den her er sådan lidt beslægtet og også ok. Om end deprimerende.\non23. April 2011\nSkærtorsdags stribe med Angry Birds var super sjov!\nSidst i 2010 udgav Christoffer Zieler en samling af sine Stejl Fart-tegninger, der understregede deres status som et af de senere...


I denne artikel kan du læse mere om, hvordan du søger om navneskift, prisen for navneskift og navneskift i forbindelse med ægteskab. Hvordan ændrer jeg mit navn? For at ændre dit fornavn, mellemnavn eller efternavn kræver det, at du sender en online ansøgning på borger.\nKasino Bonus Uden Indbetaling - Nye Bonuskoder Hvilke spil kan spilles på på Ny Spins Casino med live-dealere Symbolet kan gå ind og erstatte alle symboler, og måske kan du også finde en automat med en progressiv jackpot. De bedste ny spins kasino nu er der tre sider inklusive oplysninger, som vil ændre dit tilværelse. Bordet i online roulette består af tre kolonner af tal i enten rød eller sort, hvis du vinderslag den. Værdien af bonuskoderne på nettet varierer meget fra den ene spilleside til den anden, men det er godt med deroppe. Bevæg dig frem ad Rigdommens Trappe i denne flotte og underholdende Slot, og dermed gjort det muligt for brugere at skift mellem de to uden problemer. Casinoet viser dig præcist hvor meget, der gennem tiden har gjort det sikke populært. Spillets farver og detaljer er flotte, gratis webby slot casino medmindre indskud når du ikke aner hvilken de laver og ikke ved.\n← Live odds sportsbets Cashpoint Sport casino\nBruge bonus penge 123 Bingo\nCash games vIP for deres spillere


Akutte smerter i albuen - Kiropraktoren\nAkutte smerter i albuen\nOplever du pludselige smerter i din arm eller albue, fx efter et stød eller fald, er det første, du bør gøre at teste, om du har fuld bevægelighed i armen.\nKan du bøje armen ligeså meget som du plejer, og kan du også strække den, som du plejer? Kan du dreje underarmen som normalt? – det kan du teste ved at dreje håndfladen, så du skiftevis ser din håndflade og din håndryg. Hvis det er for smertefuldt, bør du hurtigst muligt få armen undersøgt.\nLæg også mærke til, om der er en hævelse. En hævelse skal lægge sig indenfor 48 timer eller være aftagende. Du bør få armen undersøgt, hvis hævelsen ikke lægger sig.\nAkut opståede smerter i albuen kan gå over af sig selv. Men, hvis du er bekymret over smerterne, eller smerterne varer ved i mere end et par dage, og hindrer dig i at gøre de ting, du normalt foretager dig, kan det være fornuftigt at blive undersøgt.\nKiropraktoren vil foretage en undersøgelse på baggrund af dine symptomer og sygehistorie. Det kan blive nødvendigt at inddrage røntgenundersøgelse eller eventuelt en ultralydsscanning.\nHerefter stiller vedkommende diagnosen og fortæller dig, hvad du kan forvente, og hvordan du skal forholde dig, samt hvilke behandlinger eller forebyggende tiltag, der kan iværksættes, så du kan blive af med smerterne hurtigst muligt og så det er muligt at forebygge at smerterne kommer tilbage.\nNår kiropraktoren har undersøgt dig og stillet diagnosen, lægges en plan. Hvis der er tale om et brud i albuen, vil du blive henvist til skadestue. I de tilfælde hvor der ikke er tale om brud, lægges en plan for den kiropraktiske del af behandlingen. I behandlingen kan indgå mange elementer, bl.a. manipulationsbehandling, forskellige former for muskelbehandling, mobilisering, træningsøvelser ud over mere generelle råd og vejledning.\nDu bør overeje, hvad der skabte smerten, og hvad du i givet fald kan gøre for at undgå smerter. For at undgå smerter, skal du tage hensyn og undlade at gøre de bevægelser, som gør ondt.\nDet er også vigtigt, at du forsøger at undgå den eller de bevægelser, der har udløst problemet i en periode. På den måde, kan du mærke, om det bliver bedre, når du aflaster din arm og albue.\nHvis du har almindelig bevægelighed i armen, men stadig har ondt, kan du vente et par dage, dog højst to døgn, og se om smerterne begynder at aftage. Gør de ikke det, bør du få albuen undersøgt.\nSmerter i albuen kan opstå akut efter fx et fald, altså det man kalder et traume. Når smerten opstår akut, er det vigtigt at finde ud af, om der er en reel skade på knogler eller muskler.\nHvis der med det samme opstår misfarvning, hævelse eller rødmen, bør du opsøge din kiropraktor eller en anden specialist, der kan hjælpe dig med at undersøge og klarlægge præcist, hvad der er sket. Du bør opsøge en specialist helst indenfor det første døgn. Du skal også opsøge hjælp, hvis armen ser skæv ud eller på anden måde ”sidder forkert” – en såkaldt fejlstilling – da du kan have brækket en knogle, eller en knogle kan være skubbet ud af sin ledkapsel.\nDu bør søge hjælp, hvis der med det samme opstår misfarvning, hævelse eller rødmen på albuen inden for det første døgn.\nHvis armen ser skæv ud eller på anden måde ”sidder forkert” – er i en såkaldt fejlstilling – eller den på anden måde har været udsat for et traume, bør du straks søge behandling. Du kan have brækket en knogle eller en knogle kan være skubbet ud af sin ledkapsel.\nSmerter i albuen (ydersiden) Smerter i albuen (indersiden)


Opret en skole med broderi - servicevirksomheder.dk\nOpret en skole med broderi\noktober 31, 2019 admin327 Læsninger\nFør er det blevet foreslået, at man opretter udstillinger med broderi, og det er sågar blevet foreslået, at man jo kan blive så god, at man laver opskrifter på nettet, hvor man lærer andre at følge dem, hvilket man for eksempel kan gøre via oplæringsvideoer med videre udover bare skrevne beskrivelser.\nMen hvorfor ikke tage det skridtet videre og gøre det til en mindre officiel skole, hvor du lærer andre at brodere?\nDet kan jo være, at du allerede har lært nogle andre venner, familiemedlemmer med videre, hvordan man broderer, og det gør du hjemme hos dig selv, fordi du har plads nok og rigeligt med udstyr til, at man kan brodere og lære at gøre det på forskellige måder og lave mange motiver.\nDe her aftaler er måske gået fra at være løst organiserede, når de andre og en selv lige havde tid, og måske kiggede naboerne også lige forbi, så det blev en hel broderi-klub, I fik skabt jer her.\nOg så er det måske nu gået hen og blevet faste aftaler, fordi dine gæster gerne ville være sikker på med jævne mellemrum at blive virkelig gode til at brodere og sørge for, at de kom videre med deres projekter.\nDet er trods alt også sjovere at lave den slags, når man er flere om det, end når man bare sidder derhjemme alene, hvor motivationen måske kan skride fra en.\nDesuden er det jo altid også godt at komme ud at se andre, mødes over en snak, broderi, lidt at drikke og spise med videre, hvad man nu finder op.\nSå du kan jo oprette dine egen uofficielle skole og klasse, hvor folk kan melde sig på, hvor der så bliver oprettet hold med kurser, afsat over en periode og måske endda med diplomer til følge til sidst.\nMen har man ikke tålmodigheden til dette, så kan man jo også få lavet ens broder af de bedste, som selvfølgelig er https://www.svane-broderi.dk/ .\n← Er det tid til ventilservice?\nBustransport og den medbragte bagage →


09.07.2020: Endelig vedtagelse af lokalplan nr. 379 | Favrskov Kommune\nVindmøller ved Hallendrup med kommuneplantillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29 samt VVM-tilladelse\nI perioden 3.juni -12. august 2019 har forslag ”Lokalplan nr. 379 – Vindmøller ved Hallendrup med kommuneplantillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29, miljørapport og VVM-redegørelse været i offentlig høring.\nI høringsperioden er der indkommet 12 høringssvar, hvoraf to er indsendt af grupper af borgere. Enkelte af høringssvarene har givet anledning til at indstille ændringer af Lokalplan nr. 379 og Kommuneplantillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29.\nSom del af miljøvurderingen er der udarbejdet en sammenfattende miljøredegørelse, som er vedtaget sammen med lokalplanen.\nLokalplan nr. 379 – Vindmøller ved Hallendrup med kommuneplantillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29 er vedtaget af Byrådet 24. juni 2020 og offentliggjort 9. juli 2020 på Favrskov Kommunes hjemmeside\nEn eventuel klage skal være Planklagenævnet i hænde inden fire uger fra 9. juli 2020, hvor planen offentliggøres. En klage skal indgives via Klageportalen. Du finder et link til Klageportalen på www.borger.dk og www.virk.dk, hvor du skal logge på med NEM-ID.\nKlagen sendes automatisk via Klageportalen til Kommunen. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for Kommunen i Klageportalen. Når du klager, skal du betale et gebyr. Vejledning om gebyr kan findes på Planklagenævnets hjemmeside. Her kan du også læse mere om klagenævnets sagsbehandling.\nVVM - Tilladelse\nFavrskov Kommune har meddelt VVM-tilladelse til Wind Estate A/S, Læsøvej 1, 8940 Randers SV til etablering af seks vindmøller syd for Hallendrup. Projektet muliggør opstilling af seks vindmøller på hver 150 meter i totalhøjde i overensstemmelse med lokalplan nr. 379 – Vindmøller ved Hallendrup. Ud over vindmøllerne kan der etableres 2 teknikbygninger, adgangsveje og arbejdsarealer i overensstemmelse med tillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29 og lokalplan nr. 379 Vindmøller ved Hallendrup.\nTilladelsen er meddelt i medfør af §2, stk.8 nr. 2 i bekendtgørelse nr. 957 af 27.juni 2016 om vurdering af visse offentlige og private anlægs virkning på miljøet (VVM) i medfør af lov om planlægning. Tilladelsen er meddelt 9. juli 2020 samtidigt med offentliggørelsen af plangrundlaget.\nVVM-tilladelsen er meddelt baggrund af VVM-redegørelsen og resultaterne af de høringer som er foretaget. I VVM-tilladelsen er der lagt særlig vægt på at varetage hensynet til naboer ved at begrænse miljøpåvirkninger, herunder støj og skyggegener fra vindmøllerne. Herudover indeholder tilladelsen vilkår til miljø og sikkerhed.\nAfgørelsen kan påklages til Miljø- og Fødevareklagenævnet af enhver med retlig interesse i sagens udfald samt af landsdækkende foreninger og organisationer, der har til hovedformål at beskytte natur og miljø eller varetagelsen af væsentlige brugerinteresser inden for arealanvendelsen på betingelse af at foreningen eller organisationen har vedtægter eller love, som dokumenterer dens formål og at foreningen eller organisationen repræsenterer mindst 100 medlemmer.\nKlagen skal indgives inden fire uger fra 9. juli 2020\nDu klager via klageportalen, som du finder via borger.dk eller virk.dk. Du logger på klageportalen med Nem-ID. En klage er indgivet, når den er tilgængelig for Favrskov Kommune via klageportalen. Når du klager, skal du betale et gebyr på 900 kr. for borgere og 1.800 kr. for virksomheder, foreninger, organisationer og offentlige myndigheder.\nI klageportalen sendes din klage automatisk først til Favrskov Kommune. Hvis Favrskov Kommune fastholder afgørelsen, sender Favrskov Kommune klagen videre til behandling i nævnet via klageportalen. Du får besked om klagen sendes videre.\nMiljø- og Fødevareklagenævnet afviser din klage, hvis du sender den uden om klageportalen, medmindre du er blevet fritaget for brug af klageportalen. Hvis du ønsker at blive fritaget for at bruge klageportalen, skal du sende en begrundet anmodning til Miljø- og Fødevareklagenævnet. Nævnet afgør herefter, om du kan fritages for at bruge klageportalen. En klage har som udgangspunkt ikke opsættende virkning.\nAlle planer kan tilgås på www.plandata.dk\nSe lokalplan nr. 379 - Vindmøller ved Hallendrup med kommuneplantillæg nr. 9 til Kommuneplan 2017-29\nHvis du ønsker at indbringe afgørelsen for domstolene, skal dette ske inden seks måneder fra den dato, hvor afgørelsen er offentliggjort.


Jonnas køkken - Helsingør Kommune\nLæs om Jonnas uddannelse, arbejdsmetoder og holdninger til, hvilken slags mad, der skal serveres for vuggestuebørn\nI Børnehuset er det vores søde køkkendame, Jonna, som forestår al madlavning til børnene i alderen 0-3 år, samt sætter menuen for morgenmaden til alle de børn, som møder ind tidligt.\nKøkkenet er i centrum af vuggestueafdelingen, hvilket gør at børnene går i duften af mad hver dag. De kigger ind til Jonna og følger med i hvad der laves af mad.\nJonna er uddannet ernæringshjælper. Jonna har arbejdet i køkkener de sidste 12 år, bl.a. 5 år i integreret institution og vikar hos man2man i 3 år, hvor hun har været i mange forskellige køkkener. Holdning:\nJonna arbejder ud fra den overbevisning, at børn skal smage så mange ting som muligt, og hun sammensætter derfor varierede ugemenuer. Hun ved, at børn ofte skal smage den samme ting mange gange, før det bliver noget barnet kan lide at spise - og derfor serverer hun de samme ting flere gange og også på flere forskellige måder. Hun camouflerer tit grøntsager, linser og bønner i maden, således at børnene vænner sig til smagen.\nNår hun har 'grød' på menuen, arbejder hun med at få både konsistens og smag til at hænge sammen: hun laver sine egne grødblandinger og blender ofte mandler og andre nødder i grøden for at give konsistens. Hun bruger rosiner, dadler og andre frugter som naturlige søde/smagsgivere.\nEn sjælden gang imellem er det tilladt at få sukker og kanel på sin grød - men Jonna giver oftest eksempelvis en frugtpuré eller en bærmos som søde/smagsgiver - og børnene er vilde med det.\nJonna går op i at lave så meget som overhovedet muligt fra bunden.\nLæs mere på altomkost.dk og hos Fødevarestyrelsen på fvst.dk


Frontend Designer til nyt boligunivers, Totalkredit | Computerworld it-jobbank\nFrontend Designer til nyt boligunivers\nVil du være med til at udvikle et nyt digitalt boligunivers for næsten 1 mio. Kunder?\nVi søger en skarp og effektiv Frontend Designer til mithjem.dk. Opstart hurtigst muligt.\nVi er på udkig efter dig, som brænder for webudvikling, og som har nogle års erfaring fra en lignende stilling.\nSom vores nye Frontend Designer bliver du en vigtig del af vores udviklingsteam, der også består af en Lead Frontend-udvikler og to Backend-udviklere. I tæt samarbejde med Produkt- og Designteamet leverer I nye features til bl.a. mithjem.dk og optimerer platformen, så brugerne får den bedste oplevelse.\nVi arbejder i sprints med fokus på peer review og involvering af alle fra vores teams tidligt i processen, så vi sammen kan skabe løsninger af høj kvalitet. Det er derfor vigtigt, at du er en stærk holdspiller, samtidig med at du tager ejerskab for dine opgaver. Mit Hjem er bygget i React, og det er et krav, at du har indgående erfaring med dette.\nAnsættelsen er på 37 timer om ugen med start hurtigst muligt. Løn og ansættelsesforhold er i henhold til Finansforbundets overenskomst.\nErfaren indenfor source code versionering\nPassioneret omkring webudvikling med et skarpt øje for det visuelle\nStruktureret og god til at kommunikere og samarbejde\nNysgerrig på at lære nye værktøjer og teknologier\nAt blive en del af et dedikeret team, som har det sjovt sammen\nAt udvikle dig fagligt og blive udfordret\nAt have stor indflydelse og blive hørt\nGode ansættelsesvilkår, stor fleksibilitet og god frokost\nOm Mit Hjem:\nVi er et stærkt og engageret team, som for lidt over et år siden blev opkøbt af Totalkredit A/S. Vi har tidligere stået bag Bolighed.dk, og vi er nu i fuld gang med at udvikle et nyt boligunivers – Mit Hjem. Missionen er at gøre realkredit overskueligt og interessant for boligejerne.\nDu bliver 10. mand på holdet, som bl.a. består af UX’ere, udviklere og kommunikatører. Dit skrivebord står i Totalkredits lækre lokaler på havnefronten på Kalvebod Brygge.\nSend et par ord om dig selv og gerne et par eksempler på dit tidligere arbejde (evt. link til GitHub) til John Parayno på jopp@totalkredit.dk. Vi indkalder til samtaler løbende. Vil du høre mere om jobbet og opgaverne så kontakt gerne Christian Jaspers på 21196666.\nFrontend-udvikler – Aarhus Frontend-udvikler til banebrydende sundhedsløsning i vækst. Du kan arbejde med stor fleksibilitet eller remote Frontend-udvikler til Energioprindelse-platform – Fredericia Senior softwareudvikler – Aarhus Energisk Frontend/react-udvikler – Nærum


Mere ballade om naturnationalparkerne - JAGT, Vildt & Våben\nForside Debat Mere ballade om naturnationalparkerne\nDet står mere og mere klart, at det flertal i Folketinget, som har vedtaget planer om 15 danske naturnationalparker (hvoraf de fleste tænkes hegnet og helårsafgræsset af en blanding af kreaturer, heste og vildt) har baseret deres beslutning på en relativt lille gruppe danske forskeres input. I den seneste tid har flere og flere andre forskere imidlertid meldt offentligt ud, at de ikke mener, at rewildingfortællingen er baseret på videnskabelig evidens, og der sættes et stort spørgsmålstegn ved, om den store satsning (888 millioner i første omgang) er den rigtige vej at gå.\nIblandt kritikerne er internationalt anerkendte forskere som Carsten Rahbek og Eske Willerslev.\nCarsten Rahbek, som er professor ved Københavns Universitet og direktør for Center for Makroøkologi, Evolution og Klima har for eksempel udtalt: ”Rewilding er et eksperiment, og vi bør diskutere, om det er ønskværdigt at igangsætte en masse eksperimenter – især med arter, der er forsvundet naturligt fra Danmark, og at rewilding er en populær naturpolitisk synsvinkel, der mangler helt basal videnskabelig evidens”.\nEske Willerslev har sammen med et omfattende internationalt forskerteam kortlagt den historiske flora og fauna på den nordlige halvkugle gennem genetisk analyse af jordboreprøver. De har på den måde påvist, at mennesker og mammutter levede side om side igennem tusinder af år, og at teorien om, at det er mennesket, der har udryddet disse og andre store arter, ikke er særlig sandsyndlig, men at de store dyr nok snarere bukkede under for klimaforandringer. Dette går stik imod rewildingbiologernes fortælling, der netop bygger på, at alle de store dyr er forsvundet på unaturlig vis, fordi mennesker har jaget dem til udryddelse. Dette er væsentligt, fordi det ikke giver megen mening at genudsætte arter, som er forsvundet på helt naturlig vis.\nPå trods af den videnskabelige skepsis imod rewildingtanken kører dens fortalere en stadigt stejlere kurs over for enhver form for kritik. Det virker lidt absurd, at man på den ene side affærdiger al kritik fremsat af mennesker, der ikke har papirer på, at de er biologer, som ”ufaglig”, mens man samtidigt nonchalant underkender forskere med langt større pondus i den internationale forskerverden end en selv. Debatten er blevet meget skinger, og lur mig, om det ikke ender i en politisk skandale omkring forhastet brug af massevis af skattekroner til et projekt, der dybest set er et eksperiment baseret på en lille klike af entusiastiske forskere.


Tocco Sicilian Ways, Ragusa - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Ragusa Restauranter i nærheden af Tocco Sicilian Ways\nAlle aktiviteter i Ragusa Aktiviteter i nærheden af Tocco Sicilian Ways\nEuropa Italien Sicily Province of Ragusa Ragusa Restauranter i Ragusa Tocco Sicilian Ways\nNr. 41 af 275 Restauranter i Ragusa $$$$\nItaliensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet Via San Giuseppe 14 | presso Hotel Montreal, 97100, Ragusa, Sicily, Italien+39 0932 621133Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 169 anmeldelserFremragende70 %Rigtig god24 %Gennemsnitlig4 %Dårlig1 %Frygtelig1 %Åben nu7:30 pm - 10:30 pmma - lø7:30 pm - 10:30 pmAlle åbningstider KØKKENER Italiensk, Fisk og skaldyr, Fra middelhavsområdet, Europæisk, Vegetarvenlig, Veganske retter PRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING Via San Giuseppe 14 | presso Hotel Montreal, 97100, Ragusa, Sicily, ItalienAlle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant høje?Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (169)Medlemsvurdering Fremragende3Rigtig god2Gennemsnitlig0Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (6)Italiensk (150)Engelsk (14)Flere sprog Sprog Dansk (6)Italiensk (150)Engelsk (14)Hollandsk (2)Fransk (2)Russisk (1)Se, hvad de rejsende siger: Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejHannah P6Anmeldt 17 oktober 2016 fra mobile enheder Rimelige i pris fine restauranter.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejArnoTripperKo Phangan, Thailand2215Anmeldt 8 august 2016 fra mobile enheder Fantastisk oplevelse i RagusaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjebardosan francisco11Anmeldt 21 september 2013 Jeg forstår ikke dette stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.dariod85, Proprietario hos Tocco Sicilian Ways, svarede på denne anmeldelseSvarede 23 september 2013Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCNBMDNew Orleans, Louisiana122Anmeldt 28 april 2013 Uventede kvalitet på maden på hotellet restaurantHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDillyDcDC710Anmeldt 3 august 2012 Bliv ikke lade sig narre ....MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLeveret af Microsoft® Translator Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsandy mhull26Anmeldt 22 august 2011 SIMPELTHEN FREMRAGENDE!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTrattoria da Luigi503 anmeldelser 0,11 km væk Dioniso Fish Restaurant357 anmeldelser 0,22 km væk Giro di Vite162 anmeldelser 0,12 km væk Cuoco Malizio152 anmeldelser 0,15 km væk Seværdigheder i nærhedenRagusa Ibla2.784 anmeldelser 1,12 km væk Duomo di San Giorgio625 anmeldelser 1,08 km væk San Giovanni Battista's Cathedral122 anmeldelser 0,17 km væk Donnalucata167 anmeldelser 0,37 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Tocco Sicilian Ways.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nVia San Giuseppe 14 | presso Hotel Montreal, 97100, Ragusa, Sicily, Italien Placering:\nE-mail Denne restaurant er en del af Hotel Montreal


April 25, 2012 January 19, 2016 894 Views\nDe nye genom-teknologier vil revolutionere forebyggelsen og behandlingen af sygdomme.\nDer udvikles nye epigenetiske lægemidler, specielt til behandling af overvægt, hjertekarsygdomme, kræft og diabetes, men vitaminer, mineraler, fedtsyrer og urter har en fundamental og potent indvirkning på, om gener bliver tændt eller slukket.\nVi har nu en helt ny måde at anvende nutrienter og urter på!\nMichael Thomsen vil forklare og gennemgå den nye viden om nutrigenetik, nutrigenomics og epigenetik og vise, hvordan du kan integrere det i dit eget liv og i din klinik\nSom komplementære alternative behandlere har vi en kæmpe udfordring, men også en kæmpe fordel, da vi hurtigere end lægerne kan tilegne os den nye viden og anvende den i vores praksis.\nNutrigenetik og nutrigenomics handler om:\nsammenhængen mellem livsstilsvalg, specielt mad og motion,\ndet enkelte menneskes genetiske sammensætning, den genotype, som vi hver især er født med.\nforholdet mellem genotype og risikoen for at udvikle ernæringsrelaterede sygdomme såsom metabolsk syndrom, kræft, diabetes type II og hjertekarsygdomme\nforståelse af kostens påvirkning af genekspressionen og dermed af kostens indflydelse på menneskets vækst og udvikling\nMichael viser, hvordan du kan anvende en speciel gentest til at forebygge kostrelaterede sygdomme gennem individuel kostvejledning.\nstudiet af reversible og arvelige forandringer i genfunktion, som ikke involverer forandringer i DNA sekvensen\nepigenetiske ændringer kan være arvelige\nepigenetiske ændringer er en af de vigtigste årsager til overvægt, kræft, hjertekarsygdomme, diabetes og andre kroniske sygdomme.\nMichael er dansk, men har nu boet flere år i Australien end i Danmark. Han er uddannet naturopath (1986) og har et masters of science fra Swinburne University i Melbourne. Michael har arbejdet i mange år som behandler, underviser og konsulent. Var instrumental og pioner i indførelsen af den moderne phytoterapi for alternative behandlere i Danmark og Norge. Michael Thomsen er også hovedforfatter af den grundlæggende tekstbog om phytoterapien, Kompendium i phytoterapi (monografier). Han er forfatter af den populære Phytotherapy Desk Reference og senest, en online database of interaktioner mellem urter, nutrienter og lægemidler Prescribe Guide (www.prescribeguide.com).\nInstitut for Biologisk Medicin, www.biologisk-medicin.dk\nForeningen af praktiserende phytoterapeuter\n← Previous Savpalmeekstrakt virker på prostataforstørrelse uden at påvirke de mandlige kønshormoner\nNext → Fortsæt trygt med at tage din vitaminpille


Nej, ældre er ikke mindre kreative end unge | TV2 Fyn\nFaktisk har flere over 40 år en "eksperimenterende" personlighed, viser resultaterne af over 3.000 fynboers kreativitetstests. Det er fremragende, er Fynsk Erhvervs reaktion.\nEt flertal af fynske arbejdsgivere svarede i en undersøgelse fra Fynsk Erhverv, at de mener, ældre medarbejdere i 60'erne er mindre kreative end yngre i 30'erne.\n14. dec 2020, kl. 16:48\nGår du mest op i nøjagtighed, struktur, at eksperimentere eller at samarbejde, når du er på arbejde?\nSvaret på det spørgsmål fortæller groft sagt, om du er kreativ. Og det har godt 3.167 fynboer fundet ud af, om de er siden tirsdag.\nHer lancerede TV 2 Fyn Event en kreativitetstest, som er udviklet i samarbejde med kreativitetsforsker på SDU, Heidi Hilarius-Kalkau Philipsen. Og selv om testen kun indeholder fem små spørgsmål, så afslører testen faktisk indsigt i din personlighedstype.\n- Der bliver spurgt, hvordan du arbejder. Det vil være en blanding af, hvoran du opfatter dig selv og hvordan du mener, du agerer i forskellige sammenhænge, og det vi tjekker er, om det ligger i en persons personlighed at være kreativ, fortæller Heidi Hilarius-Kalkau Philipsen.\nRåd til seniorer:\n- Kom ud af offerrollen, så er der jobs til jer\nTesten blev udviklet, fordi et flertal blandt 75 fynske arbejdsgivere for nyligt svarede, at de mener, ældre er mindre kreative end yngre medarbejdere.\nEt problematisk standpunkt, fordi kreativitet ofte opfattes som en positiv værdi, og ældre medarbejdere dermed som udgangspunkt har en ulempe på arbejdsmarkedet. Men TV 2 Fyn Events test gør arbejdsgivernes holdning til skamme.\nSÅ KREATIVE ER FYNBOERNE:\nSÅDAN ER DE KREATIVE:\nFlere kreative ældre\nI følge den er der nemlig en overvægt blandt de +40-årige, som har en "eksperimenterende personlighed". 30 procent af testtagerne over 40 år, mens det for dem under 40 år kun gælder 26 procent. Og det resultat kan man godt regne med på grund af det høje antal af fynboers, om har taget testen, mener forskeren.\n- Denne her undersøgelse er repræsentativ, fordi der er kommet så mange svar.\nFaktisk bekræfter resultaterne af kreativitetstesten også den viden, som Heidi Hilarius-Kalkau Philipsen i forvejen havde om kreativitet.\n-Jeg er jo ikke overrasket, for kreativitet har ikke noget med alder at gøre.\n- Det er ikke overraskende, at 30-årige og 60-årige er ens. For det har at gøre med personlighedstype og med, om du er i et job, hvor du tør tage nogen chancer. Jeg kunne godt forestille mig, at der er nogen 60-årige, som siger, at de er mindre bange for at begå en fejl og er mindre optaget af at præstere "rigtigt", Heidi Hilarius-Kalkau Philipsen.\nGod nyhed for seniorer på arbejdsmarkedet\nDet var Fynsk Erhverv, som lavede undersøgelsen, hvor et flertal af de fynske arbejdsgivere tilkendegav holdningen om, at ældre medarbejdere er mindre kreative end de ældre.\nDirektør Jytte Reinholdt er glad for, at hendes medlemmer i dette tilfælde ikke nødvendigvis har ret i deres antagelse.\nHænger dine kreative evner sammen med din alder?\n- Det synes jeg er fremragende, for så er der endnu en barriere, som er faldet i forhold til at ansætte og fastholde seniorer på arbejdsmarkedet. Det her får os til at være meget bevidste om, at i forhold til kreativitet, så er der en fejlagtig opfattelse af, at seniorer er mindre kreative, siger Jytte Reinholdt.\nMen hvorfor har fynske arbejdsgivere så den holdning, at de ældre medarbejdere er mindre kreative end de yngre?\nJytte Reinholdt mener, det har at gøre med, at ældre medarbejdere ofte er landet i en mindre kreativ funktion:\n- Det vi har set i mange analyser er jo, at mange foretrækker at gå fra ledelse til konsulentstillinger, og så kan det hænge sammen med hvilke funktioner, man havner i. Det er interessant, at der er evidens for, at det hænger sammen med personlighedstype og ikke alder.\nØnsker du selv at tage kreatvitetstesten og finde ud af, om det ligger til din personlighed at være eksperimenterende, rationel, relationel eller praktisk? Så kan du tage testen her.\nSÅDAN SVAREDE FYNBOERNE UNDER 40 ÅR:\nSÅDAN SVAREDE FYNBOERNE OVER 40 ÅR:


Udviklingen overrasker ikke direktør for Danske A-kasser Verner Sand Kirk, som mener, at man har gjort efterløn uattraktivt. Scanpix/Torkil Adsersen/arkiv Fold sammen\nTirsdag d. 19. september 2017, kl. 04.47\n»Der sker jo en meget stærk udvikling, hvor mange mennesker vælger at fortsætte lidt længere på arbejdsmarkedet,« siger Steen Nielsen, underdirektør i DI.\n»Det er utroligt positivt, for det sker i en periode, hvor det går meget stærkt på arbejdsmarkedet, og hvor virksomhederne har brug for de medarbejdere, de kan få,« siger han.\n»Man har jo gjort det uattraktivt at tilmelde sig efterløn med de stramninger, man har lavet. Derfor er det helt naturligt og forståeligt, at de yngre ikke tilmelder sig ordningen«, siger Verner Sand Kirk, direktør for Danske A-kasser.\n»De sociale konsekvenser, er at den forsikring, der lå i efterlønnen, forsvinder. Det betyder, at de, der er slidte i arme og ryg og udbrændte efter belastende arbejde, ikke har noget alternativ,« siger Verner Sand Kirk.\n»Jo, det er rigtigt. Og måske også, at nogle fravælger efterlønnen og siger i en ung alder: 'Det får jeg nok ikke brug for.' Og så lader man være med at melde sig ind, hvorefter det så viser det sig, at det kunne have været rart at komme på efterløn,« siger Steen Nielsen og fortsætter:\n»Men det skulle jo helst være sådan, at man så kan få noget andet i stedet for, og der tænker jeg på førtidspension og seniorførtidspension,« siger han.


4-5 måneder opstart - velkommen til en verden af mad\nHvis din baby ved 4-5 måneders alderen er klar, kan I starte stille og roligt op med projektet babymad. Hvis din baby har det fint med amning eller modermælk, er de officielle anbefalinger at vente med at starte på maden til hen mod 6 måneders alderen. I må tidligst starte ved 4 måneder og skal senest i gang ved 6 måneder. Det er barnets behov, udvikling og interesse der bestemmer, hvornår i skal i gang.\nHvornår er din baby klar\nDet er meget forskelligt hvornår din baby (og nogle gange også mor) er klar til at starte på den rigtige mad. Det er vigtigt at følge din baby og holde øje med de tegn han/hun viser. Din baby er parat når:\nhan/hun kan sidde op (med støtte/pude) og holde hovedet selv.\nviser interesse for maden I andre spiser f.eks. åbner munden, smasker, prøver at tage mad eller putte noget i munden.\nviser tegn på sult og at mælken ikke er nok.\nDer er typisk ved 5-6 måneders alderen et ‘åbent vindue’ hvor mange har en naturlig interesse for maden og er nysgerrig på at smage på og lære forskellige fødevarer at kende. Det kan være med god succes, at starte her. Får de ikke stillet deres interesse eller får lov til at få noget mad, kan ‘vinduet’ lukke igen og det kan så blive lidt sværere at starte op på maden senere.\nHvordan griber I det an\nJo tidligere i starter med maden, jo langsommere skal i gå frem. Når i starter ved 4 måneders alderen, er det kun små smagsprøver (måske enkelte skefulde i starten).\nStart med 1 gang om dagen og øg gradvis i mængden af mad og antal måltider om dagen.\nI starten handler det mere om at lære alt det nye - maden, skeen og hvordan det føles og håndteres i munden. Derfor er mængden ikke vigtig i starten. Senere bliver måltider mere mættende og vigtig for at din baby får nok energi og næring i løbet af dagen.\nDet kan være rigtig spændende at være med ved bordet når i andre spiser og han/hun vil lære meget af at kigge på jer og hvad i gør. Er din baby ivrig kan I evt. forsøge med en agurkestav eller skære en god skive agurk, hvor i tager midten ud, så det danner en ring som kan sættes på tommelfingeren. Det er spændende både at få lov til at mærke noget helt nyt - det er både lidt koldt og vådt og føles anderledes i munden. Din baby kan få god underholdning, læring og øvelse ud af, at sutte/gnaske lidt på sådan en agurk. Har din baby tænder skal du selvfølgelig være ekstra opmærksom på at han/hun ikke får bidt agurken over. Hold generelt altid godt øje med din baby når I starter på maden og lad ikke din baby sidde alene med noget mad.\nHvornår på dagen skal maden serveres\nDet findes ikke ét bestemt tidspunkt som er det bedste - det afhænger af din baby. Det vigtigste er at din baby er frisk, veludhvilet og klar på at prøve det nye. Om det er formiddag, frokost eller eftermiddag er op til dit barns rytme.\nNår I er kommet rigtig i gang med maden og øget til flere måltider, er det godt at fortsætte i en fast rytme, så I ikke springer måltider over, som din baby er blevet vant til at få.\nHvad skal du servere for dit barn\nGrød eller grøntsags- og frugtmos er god begyndermad. Det er vigtigt, af maden i starten er blød og cremet - særligt hvis I starter ved 4 måneders alderen.\nMange starter med at give en mild grød lavet på majs- eller hirsemel, da det har en fin struktur og neutral smag. For nogle fungere det bedre at tilføre lidt smag til grøden ved at toppe med lidt grøntsags- eller frugtmos.\nDet er forskelligt fra barn til barn, hvad der fungerer og det bedste er at prøve sig frem og finde ud af, hvad der er bedst for dit barn.\nDu kan servere grød på majsmel, hirsemel, boghvedemel og når dit barn er klar på en lille smule struktur kan du bruge hirseflager eller havregryn.\nGrøntsagsmos er også god begyndermad. Det kan være mos lavet af f.eks. kartofler, gulerødder, broccoli, blomkål, squash, græskar og sød kartoffel - kogt og blendet til en blød konsistent. Det kan nærmest være som en tyk suppe. Jo ældre barnet er, jo grovere kan mosen være. I starten er det fint at blende grøntsagerne til en blød mos - senere er det fint at mose dem med en gaffel, hvor der kommer mere struktur i mosen.\nIndtil 6 måneder må din baby ikke få disse grøntsager: spinat, rødbede, selleri, fennikel, rucola, rabarber pga. højt indhold af nitrat. Efter 6 måneder må de gerne introduceres i små mængder.\nFrugtmos er også lækkert og fuld af smag, så det kan du også servere for din baby. Sørg dog for ikke at servere frugtmos som eneste måltid. Frugtmos mætter ikke på samme måde som grød eller grøntsagsmos og giver ikke nok energi. Desuden er frugtmosen typisk dejlig sød i smagen, som din baby naturligt foretrækker. Får din baby meget frugtmos kan det medvirke at det fastholdes i de søde smage og ikke lærer grøntsagernes smage at kende. Varier maden og de forskellige smagsindtryk. Server f.eks. frugtmos som topping på grød eller som dessert. Du kan koge frugtgrød af mange forskellige frugter og bær - æble, pære, fersken, bær. Du kan også mose/blende friske frugter som melon, mango, banan eller bløde pærer. Vær opmærksom på at banan for nogle babyer kan virke forstoppende.\nBåde grød og mos gøres efterhånden tykkere med noget struktur (det vil sige små klumper eller grovere korntyper, som giver lidt grovere grød). Når konsistensen ændrer sig, lærer din baby at tygge på maden og får forskellige fornemmelser i munden.\nNår du laver grød og mos selv, skal du huske at tilføre fedtstof og modermælk/modermælkserstatning, som giver god næring og energi og gør mosen lækker. Skift mellem forskellige typer af fedtstof - brug både smør, oliven- og rapsolie.\nDin baby må nu (fra 4 månder) få koldt vand at drikke fra vandhanen uden at det har været kogt først. Server gerne lidt vand eller modermælkserstatning til maden, som slukker tørsten under måltidet. Du kan servere det i små glas som f.eks. shotsglas/snapseglas. Det passer perfekt til din babys lille mund og små hænder og din baby vil hurtigt finde teknikken i at hælde, drikke og lærer hvordan det fungerer, når man drikker af et glas. Mange babyer vil også synes, det er sjovt at være med til at holde på glasset og drikke selv, når de lige har fundet ud af, hvordan det fungerer. Og her passer et lille glas godt i deres hånd. På den måde lærer de hurtigt at drikke af kop.\nNår de har bedre styr på motorikken og vandet, kan de fint overgå til ‘almindelige’ baby-/børnekopper, som de kan holde på med to hænder.\nModermælk eller modermælkserstatning er stadig i dette stadie den vigtigste kilde til energi og næring for din baby og der hvor din baby bliver rigtig mæt. Derfor sluttes alle måltider med mælk for at mætte din baby.\nSmag - vigtigheden af at servere mange forskellige fødevarer og smage\nDin baby har fra start præference for sød og fed smag som modermælk / modermælkserstatning. De andre smage læres at kende, når din baby begynder at spise mad. Det viser sig, at mange af de smagspræferencer man får i tidligt barndommen også følger en som voksen. Derfor er det ekstra vigtigt at gøre en god indsats for at din baby udsættes for og tilvænnes mange forskellige smage gennem masser af forskellige fødevarer. Særligt når de er helt små og meget nysgerrige og ivrige efter at smage på og spise mange forskellige ting, er det godt at variere og introducere så meget forskelligt mad som muligt. Allerede ved 1½ -2-års alderen (for nogle tidligere og nogle senere) begynder de fleste at afvise noget mad og blive mere selektiv i sine præferencer.\nHvordan introduceres ny mad\nDer er forskellige tilgange i forhold til at introducere ny mad for din baby. Nogle starter med en neutral base i form af grød og tilfører smag med frugt- eller grøntsagsmos på toppen.\nVed grøntsager er det også forskelligt, hvad der fungerer bedst for den enkelte. Mange har glæde af at introducere lidt af gangen kombineret med noget velkendt. Det kan være at blande en enkelt ny grøntsag i mosen af gangen. F.eks. blande kartoffel med gulerod og derefter tilføje eller bytte gulerod ud med broccoli næste gang. Andre har bedre succes med mos af en enkelt grøntsag af gangen. Du kan med fordel gøre begge dele så din baby oplever både kombinerede smage, men også får mulighed for at smage og lære de enkelte grøntsager at kende.\nEfterhånden som din baby får styr på at spise mosen og lærer at tygge, kan du give godt kogte og bløde grøntsager i små stykker som din baby kan spise. På den måde får de den rene smag af små buketter broccoli, blomkål eller små kartoffelstykker. Og samtidig øver de motorikken, når de selv skal fange de små stykker mad med fingrene og ramme munden.\nDet kræver tålmodighed at starte på projektet babymad. For din baby er dette et stort projekt og mange nye indtryk og ting, der skal læres. Både udstyr som ske, kop og hagesmæk er nyt og så maden i munden, de mange smage, konsistenser og hvordan det skal tygges og synkes.\nDet er helt normalt at din baby spytter maden ud igen. I starten fordi din baby ikke ved hvordan maden skal håndteres i munden og tungen derfor skubber det ud igen. Og senere også når der kommer nye ukendte smage, som skal tilvænnes. Din baby kan vrænge på næsen eller give udtryk for ikke at kunne lide det, men giv endelig ikke op. De fleste skal smage på maden flere gange, før det vænner sig til eller accepterer den nye smag. De små skal ofte kun smage nogle enkelte gange, mens de større børn ofte skal smage 8-15 gange før de er vænnet til den nye smag.\nSlut derfor ikke måltidet fordi din baby vrænger på næsen eller spytter det ud. Giv en tår at drikke, vent et øjeblik og prøv igen. Det kan også være en hjælp at din baby selv får en ske og prøver (med lidt hjælp) at spise selv. Bliver din baby ved med at afvise maden, skal du selvfølgelig ikke presse på. Prøv så at give det dagen efter og bliv gerne ved. Tålmodighed i babymadsprojektet er en god ting.\nOvergangskost kalder man den mad din baby spiser i perioden fra den første mad serveres i 4/5/6 måneders alderen og indtil han/hun spiser jeres ‘almindelige’ familiemad. I denne periode er maden særlig tilpasset din babys alder og udviklingstrin og ændres gradvis i løbet af perioden til at minde mere og mere om den almindelige mad I selv spiser. Der tilføres flere fødevarer, maden bliver grovere og hårdere og i takt med at din baby lærer at håndtere maden, tygge, får tænder og bedre motorik osv. - så kan din baby også spise mere varieret. Husker du løbende at udfordre dit barn på smag og konsistens, sikrer du dig udvikling og læring for din baby og samtidig gode og mange forskellige madoplevelser - det er godt givet ud, da det følger din baby resten af livet.\nDen store nye verden af babymad\nDer er så mange ting at sætte sig ind i, når ens liv og hverdag bliver beriget med en lille sød baby. Det kan til tider være svært at overskue det hele og vide, hvor man skal starte. Der er både udstyr, amning, søvn, udvikling, stimuli osv. - og så kommer man til projekt babymad.\nDer findes meget forskelligt babymad og mange færdige eller semi-færdige produkter på markedet, som din baby må få. Det kan godt være svært at gennemskue, hvor meget der reelt er, hvad der er til de forskellige alderstrin og udviklingstrin, og så er det umuligt at finde det hele i ét enkelt supermarked.\nKunne du bruge lidt hjælp?


Duesikring og indfangning af duer\nABB SkadedyrsService finder altid den mest optimale løsning hvad angår duesikring. Alle bygninger er ikke ens, så der vil altid være mange former for duesikring man kan vælge imellem. Ikke alle sikringssystemer passer til vores kunders ønsker, da det kræver en grundig vejledning. Mange gange ender man op med en helt anden sikring, end den man havde forestillet sig fra starten.\nVi er desværre blevet kontaktet af kunder der allerede har fået sat et sikringssystem op som ikke opfylder deres krav og ønsker. De har ikke fået den optimale vejledning, så det sker derfor ofte, at det hele skal laves om, eller at det bare ikke holder så længe som det burde.\nDet kan bestemt ikke betale sig at vælge den billigste løsning, da man "får hvad man betaler for" og har hermed betalt langt mere for sikringen end nødvendigt er.\nVi ønsker kun, at vores kunder også ringer til os næste gang de har problemer med andre skadedyr på ejendommen.\nVores produkter er godkendt efter de strengeste normer.\nVi har indenfor de sidste par år erfaret, at indfangningsbure kan være en ideel løsning for vore kunder.\nIndfangningen foregår ved, at vi opstiller et bur et sted hvor duerne har fred og ro, og hvor de samtidig har opholdt sig mest.\nDe første dage lægges der en foderblanding omkring og i buret, så duerne bliver fortrolige med buret. Når vi mener det er tid til at lukke buret og gå i gang med indfangningen, bliver buret tilset hver dag. Buret er åbent i weekenden, da de skal have et par dages "hvile", og igen blive fortrolige med buret. Der er naturligvis vand i buret.\nDe duer der bliver fanget, bliver aflivet på en human og hurtig måde, så de ikke lider nogen overlast.