Hvordan man opbygger stakit / ebernie.com\nEn ny stakit kan tilføje interesse og skønhed til dit hjem, og samtidig øge sikkerheden for dine dæk. Hvis dine dæk har brug for en ny gelænder, kan du bygge en enkel stil træ rækværk inden for en weekend.\nTyper af Deck Rækværk\nLigesom der er forskellige stilarter og anvendelser af dæk, så er der flere typer af dæk rækværk. De simpleste rækværk er lavet af trædyvler måler 2 ved 2-inches fastgjort foroven til en skinne og bunden til kanten af dækket. Andre stilarter rækværk nævnes:\nComposite eller vinyl rækværk\nBrugerdefineret træ rækværk og mønstre, som efterlader et rum åbent i bunden af rækværket\nBlandede materiale rækværk, såsom træ og tråd eller træ og metal\nHold materialet af dine dæk og dens overordnede stil i tankerne, når du vælger dit gelænder. En simpel træ rækværk fungerer godt for mange dæk, men ville være ude af sted på en sammensat dæk; altid bygge til at passe, hvad der allerede er der.\nHvordan man opbygger en simpel træ stakit\nDenne enkle stil af stakit er generelt lavet af poppel og fyr, og hvis vedligeholdes og farves ordentligt kan vare op til 10 år efter færdiggørelsen.\nHak sav eller rundsav\nBor med flere bits, herunder en 1-tommer spade\nRækværk tømmer - 2 af 2-tommer boards - du skal nok til at dække den udvendige omkreds af dækket hvis brædderne er fordelt 3-4 inches fra hinanden med hver bord måler 42-inches i længden og enderne skåret i en 45 grader vinkel at være balustre af dækket\nRækværk tømmer - 2 med 4-tommer boards - nok til at køre udenfor omkredsen af dækket, mens det øverste gelænder\nRækværk tømmer - 2 med 6-tommer boards - nok til at køre udenfor omkredsen af dækket, mens den indre vendende af rækværket\nRækværk tømmer - 4 af 4-tommer boards - hver måler 42-inches i længden, nok til hvert hjørne af stakit som stolperne\n3/8 med 4-tommer franske skruer med skiver\nSkær 4 af 4-tommer boards til stillinger ved hjælp af chop saw. Skær toppen af brædderne lige på tværs og bunden i en 45 graders vinkel.\nBor to, 1/4-inch pilot huller i stolperne. Gør det første hul 1-1 / 2-inches over 45 grader snit og det andet hul 2-inches over den første.\nCounter bore hver af de forborede huller til 1/2-inch dybde ved hjælp af 1-inch spade bit.\nMarkér placeringen af hvert indlæg på hjørnerne af stakit. Placer indlæg, så bunden af 45-graders snit flugter med bunden af den nedre, ydre kant af dækket. Brug for at sikre hver er firkantet og lod.\nTag ned stillingen og pre-bore dækket med en 1/4-inch bit.\nFastgør stolperne til dækket ved hjælp af 3/8 af 4-tommer franske skruer og vaskemaskine.\nNail en 6 med 2-tommer bord vertikalt på indersiden af de stillinger, der kører omkredsen af dækket.\nFastgør baluster stillinger på ydersiden af dækket og 6 med 2-tommers skinne hver 3. til 4.-inches langs kanten af dækket. Niveau hver bord, så dens 45-graders snit flugter med bunden, uden kant af dækket og toppen er i niveau med toppen af 6 med 2-tommers jernbane. Kør skruer gennem balustre i kanten af dækket og 6 med 4-tommer jernbane.\nLæg 2 af 4-tommer brædder på tværs af toppen af balustre og indre forside jernbane, skrue den ned i den forreste til den forreste skinne.\nSæt en hjørnestolpe til de udvendige kanter af toppen og bunden af trappen måde.\nMidlertidigt vedhæfte en forside, 6 med 2-tommer bord på en diagonal, der matcher banen af trappen mellem de to stillinger.\nMark kanterne af skinnen, hvor det skal skæres at lægge flugter med stolperne. Skær skinnen og fastgør den til stillingerne.\nNiveau og sikre balustre og top gelænder på samme måde som resten af dækket jernbane.\nFarv den nye jernbane til at matche resten af pyntede.\nNyd din nye Deck Rail\nMed en ny gelænder, dine dæk er mere sikker og visuelt tiltalende. Vær sikker på at måle og niveau på hvert trin for at sikre, at dine balustre line op perfekt og offentlig jævnt med stolperne. Tag dig tid til at bygge et nyt stakit og nyde alt dit dæk har at tilbyde denne sommer.\nHvordan man opbygger en Glass stakit\nHvordan man opbygger en Igloo


Astma – få en bedre livskvalitet | Aleris\nFå et godt liv med astma\nLangt de fleste kan med den rette medicin få et godt og aktivt liv, selv om de lider af astma.\nAstma er en kronisk betændelsestilstand i lungerne, som får luftvejene til at svulme op, og det bliver svært at trække vejret. Man får åndenød, hoste, trykken i brystet eller hvæsende / pibende vejrtrækning. Astma starter oftest hos børn og unge, men kan forekomme i alle aldre.\nAstma kan være arveligt, men ofte udvikler astma sig efter, at man er blevet udsat for noget, som irriterer bronkierne. Det kan være:\nSpecifikke allergiske faktorer fx pollen, støvmider, dyreskæl, mug og nogle fødevarer (allergener)\nUspecifikke allergiske faktorer fx anstrengelse, tobaksrøg, dufte, kulde og luftforurening (irritanter)\nLuftvejsinfektioner er også en hyppig årsag til irritation af luftvejene, der kan føre til astmasymptomer, særlig hos små børn\nSymptomer på astma?\nDe mærkbare tegn på astma kan være:\nHvæsende / pibende vejrtrækning\nTrykkende fornemmelse for brystet\nHoste med slim - især om natten\nAstmasymptomerne kommer ofte efter, at man er blevet udsat for noget, der irriterer luftvejene.\nUndersøgelse af astma?\nSpeciallægen gennemgår din sygehistorie og foretager en lungefunktionsundersøgelser, der kaldes spirometri og peak flow målinger. For at undersøge, om du er allergisk overfor stoffer, kan man lave priktest eller tage blodprøver. I de fleste tilfælde vil en kontrolleret provokationstest være nødvendig.\nAstma kan hos langt de fleste behandles med medicin, så man stort set ikke mærker sygdommen. Undgå tobaksrøg og de stoffer, som udløser anfaldene hos dig, men bliv ved med at være fysisk aktiv.\nVælg din region/afdeling Aalborg Aarhus Herning København Ringsted\nForundersøgelse inkl. lungefunktionsundersøgelse og NO-måling\nForundersøgelse inkl. lungefunktionsundersøgelse, NO-måling og priktest for inhalationsallegener\nTager du din medicin rigtigt?\nDet er afgørende for medicinens virkning og din livskvalitet at du tager din medicin rigtigt\nGlenn William Grode


Erfaringer med Sansegynger - det bedste til dit barn til en billig pris \nErfaringer med Sansegynger\nLeder du efter Erfaringer med Sansegynger, så tag et kig her på vores side. Her finder du nemlig flere oplysninger.\nBliv henvist til alt om Erfaringer med Sansegynger\nHer på hjemmesiden henviser til flere oplysninger, der har med Erfaringer med Sansegynger at gøre, og dette har vi gjort lige siden begyndelsen. Dit barn fortjener noget ordentlig legetøj, som hjælper barnet i dets motoriske udvikling, og vi mener helt bestemt, at Sansegynge er noget af det bedste, du kan købe til dit barn. Læs mere om disse sansegynge, fugleredegynger, motorikgynger, runde gynger ved at følge vores henvisning. Ja … kært barn har mange navne.\nSpørgsmål ift. Erfaringer med Sansegynger\nVi får engang imellem indsendt spørgsmål vedr. Erfaringer med Sansegynger eller andet, som har en relation til dette stykke legetøj, og vi vil også gerne forsøge at hjælpe dig. Find vores kontaktinformationer i bunden af sitet, hvis du har behov for at stille nogle spørgsmål i forhold til emnet. Vi vil gøre vores for at besvare dine spørgsmål bedst muligt. NB: Vi besvarer spørgsmål hurtigst muligt, men der kan forekomme ventetid.\nErfaringer med Sansegynger og meget mere\nNår du trykker dig videre på linket, som du ser længere oppe, vil du komme videre en side, der med stor sandsynlighed leder til flere informationer om Erfaringer med Sansegynger - priser, udsalg, tilbud og måske endda nogle gode tips. Sansegyngens vidunderlige verden er noget et hvert barn bør opleve, og det er derfor hjemmesiden her er blevet lavet - for at henvise dit til det bedste om dette fantastiske legetøj til børn. Rigtig god fornøjelse med din videre browsing.


Legacy | skriv dig op helt gratis\nDu skal til at sætte Legacy App op til din virksomhed.\nLegacy App er bygget på de bedste beregningsmetoder og strategier, der findes inden for grøn omstilling.\nDet gør også at softwaren arbejder med store mængder information og anbefalinger.\nFaktisk så bygger Legacy på erfaringerne fra 11.000 virksomheder.\nVi har lavet det her skema, så softwaren kan lærer lidt mere om din virksomhed. Det er vigtigt at den lærer din virksomhed at kende, så den ikke præsentere dig for de mange tusinde løsninger, som ikke passer til din virksomhed - ellers kunne du lige så godt søge på google.\nSå gør dig umage. Især med virksomhedsbeskrivelsen. Det behøver ikke tage lang tid. De fleste kunder bruger under 5 minutter på at udfylde skemaet.\nLad os begynde med nogle grundlæggende oplysninger\nBeskriv din virksomhed (100 ord)\nVi stod med en række kunder, der efterlyste CO2 regnskaber. Vi brugte Legacy til at få overblikket og rapportere til vores kunder. Vi fik meget professionel service samt et let og overskueligt resultat.\nCOO & grundlægger\nHvad beskriver din virksomhed bedst?\nVed at fortælle os lidt om din virksomhed hjælper du vores software til at forstå din virksomhed bedre.\nDet gør at den kan komme med mere præcise forslag til hvilke initiativer i kan sparer flest penge på at lave.\nMellem 1 og 5 ansatte\nMellem 5 og 20 ansatte\nMellem 20 og 100 ansatte\nLegacy hjalp os med at få styr på vores grønne strategi og gav os klare værktøjer til at lave en ændring, der ikke kun gjorde at vores forretning blev grønnere, men det gav også resultat på bundlinjen. Små virksomheder som vores har ikke tid eller overskud til workshops og procesmøder. Det skal være overskueligt, hurtigt og ligetil - det var Legacy.\nDirektør og virksomhedsejer\nHvilken branche eller industri arbejder du inden for?\nVælge en eller flere der passer på det arbejde, som I udfører i virksomheden.\nArbejde med forskellige byggematerialer som træ og gips\narbejde på elektriske installationer i bygninger, anlæg og systemer\nByggeri og vedligeholdelse af bygninger af sten\nUdførelse af male-, spartel- og filtearbejde ude og inde\nVVS & Kloakmester\nArbejde med vand, varme, sanitetsteknik og kloakering\nHvis ingen af de ovenstående beskrivelser passer, så marker denne\nVi stod med et produkt der kan erstatte forsendelsesemballage. Vi vidste var bedre end de gængse alternativer, men vores store offentlige og private kunder krævede bevis og udregninger på at CO2 udledningen vil vores cirkulære forretningsmodel var mindre. Vi fik præcise beregninger og lærte en masse om leverandørkæden i vores eget produkt igennem processen.\nEjer og innovatør\nHvor meget omsatte virksomheden for sidste år?\nDette hjælper vores software til at forstå om jeres anbefalinger skal fokusere på at sparer penge, opfylde krav eller investere i løsninger\nVi stræber efter at hjælpe vores kunder bedst muligt. Legacy App er digital rådgivning som ingen har gjort det før. Vi er ude på en rejse hvor software kan blive klogere og rådgive bedre end den bedste konsulent. Vi bygger på erfaringerne fra over 11.000 virksomheder. Jeg håber i vil være med på rejsen.\nCEO & founder - Legacy\nStart din rejse til en bedre forretning\nTak! Du har nu udfyldt de informationer vi skal bruge for, at vores software kan lave en plan til din virksomhed.\nNu mangler vi blot dit navn og arbejdsmail og så er du igang.\nJeg accepterer at Legacy opbevarer mine oplysninger og må kontakte mig med et uforpligtende tilbud om ydelser indenfor bæredygtig omstilling.\nTak for at du har udfyldt skemaet. Vores software går i gang med at lave den bedst mulige plan til din virksomhed. Du høre fra os snarest!


Danske Konferencecentre: Microsoft Teams – ét Samlet Kommunikationsredskab - M Networks A/S\nCloud og hosting\nRådgivning om indkøb af hardware- og softwarelicencer\nOm Networks A/S\nKarriere i MNetworks\nGDPR & persondatapolitik\nOm M Networks A/S\nDanske Konferencecentre: Microsoft Teams – ét samlet kommunikationsredskab\nDanske Konferencecentre, som er en forening der fungerer som salgs- og udviklingshus for over 100 møde- og konferencecentre, stod i 2019 med så stor volumen i kommunikationen både internt og eksternt, at der var behov for en bedre løsning end traditionel telefoni. Da der derudover var behov for at flere systemer skulle spille sammen, blev M Networks kontaktet for rådgivning om den ideelle tekniske, økonomiske og fremtidssikrede løsning for virksomheden.\nKrav om integration til CRM\nM Networks’ løsning blev en flytning af telefoni og store dele af administrationen, over på Microsoft Teams. Dette skift indebar samtidig at telefonien blev integreret til virksomhedens CRM-system Microsoft Dynamics.\nTingene spiller sammen, så man får overblikket ét sted\nVirksomheden oplever nu hvordan flere processer er blevet optimeret. Med et enkelt klik kan der ringes ud fra CRM-systemet og ved indgående kald slår systemet kontaktkortet i CRM op, så man med det samme får information om hvem der har ringet ind og nemt kan tilføje sine notater for samtalen.\nMedarbejderne tog hurtigt Microsoft Teams til sig, og specielt chat-funktionen er flittigt brugt. Man kan blandt andet se hvem der er online, om en besked er læst, og om kollegerne er i møde. Det har været en stor hjælp under Corona-krisen hvor der har været mange hjemmearbejdsdage, og hvor man ikke lige kan snakke hen over skrivebordet.\nLigeledes er virksomhedens filer flyttet ud i Teams, så adgang til alle data foregår via en og samme klient.\nEn nem proces for virksomheden\nIntegrationen forløb over få dage. På dagen for migreringen til den nye platform var en M Networks konsulent til stede for at løse de udfordringer der opstod, og allerede dagen efter var det business as usual.\nFremadrettet er processen for at administrere brugere gjort mindre tidskrævende, da identitet og adgange til systemer udelukkende styres via Microsoft 365.\nImplementering af telefoni i Microsoft Teams og integration til Microsoft Dynamics CRM\nTelefoni baseret på teknologier fra Uni-tel: integration til Teams og Uni-connect (CRM integration)\nHos M Networks A/S rådgiver vi om IT-løsninger på både strategisk og praktisk plan. Vores mål er at skabe enkle IT-løsninger, nøjagtigt tilpasset dit behov. For os er IT midlet, ikke målet.\nVi anvender cookies for at sikre at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site vil vi antage at du er indforstået med det. PrivatlivspolitikOKNej


Hvor Lang Tid Efter Samleje Er Man Gravid Gratis Chat Danmark Hvor Lang Tid Efter Samleje Er Man Gravid Gratis Chat Danmark\nHvor lang tid efter samleje er man gravid gratis chat danmark\n26.11.2015 26.11.2015 Posted by hvor lang tid efter samleje er man gravid gratis chat danmark\nEfter samlejet skal pessaret sidde i mindst 6 timer (så man er sikker på, at sædcellerne er ikke kan bevæge sig). Hvis du holder op med at bruge pessar, og du ikke ønsker at blive gravid, Pessar med creme kan sættes op ca. to timer før samleje. der er forskel på, hvor længe de forskellige mærker pessarcreme virker. Nogen får aids efter et år andre efter mange år. I Danmark er langt de fleste blevet smittet med hiv ved at have sex uden nedsætte risikoen for smitte behandler man moderen for hiv under graviditeten, og hun får .. Det er meget forskelligt, hvor lang tid der går, fra en person er blevet smittet med . Chat og brevkasse. Hvad nu hvis sæden løber ud efter samleje? Hvis jeg har taget p-piller, hvor længe går der så, inden jeg bliver gravid? Hvis jeg skal i behandling for barnløshed, Mangler: chat.\nHvor lang tid efter samleje er man gravid gratis chat danmark - som for\nTøj og udstyr til tvillinger. Sædceller kan leve dage oppe i skeden. Hvis man kan sige det sådan. For der er ALTID en chance for at blive gravid når man har sex - hvor lille den end er. Hvad nu hvis sæden løber ud efter samleje? Hvis jeg har taget p-piller, hvor længe går der så, inden jeg bliver gravid? Hvis jeg skal i behandling for barnløshed, Mangler: chat. Chat · · Brevkassen · Akut hjælp Du skal have en recept på en p- stav, købe den og derefter bestille en tid hos En p-stav ligger der, hvor lægen har lagt den, og en p-stav kan derfor ikke at nogle uger efter p-staven er fjernet, kan man blive gravid. af unge bruger prævention første gang de har samleje?. Efter samlejet skal pessaret sidde i mindst 6 timer (så man er sikker på, at sædcellerne er ikke kan bevæge sig). Hvis du holder op med at bruge pessar, og du ikke ønsker at blive gravid, Pessar med creme kan sættes op ca. to timer før samleje. der er forskel på, hvor længe de forskellige mærker pessarcreme virker.\nHvor: Hvor lang tid efter samleje er man gravid gratis chat danmark\nNatur og teknik menstruationssmerter efter ægløsning 945\nHvor lang tid efter samleje er man gravid gratis chat danmark Der var den så i lidt tid. Vidensråd for Forebyggelse er et uafhængigt råd, der arbejder med forebyggelse af sygdom og fremme af befolkningens sundhed. Den eneste måde du kan bruge denne metode til at planlægge hvilke tidspunkter det er bedst at være sammen med din partner på, er hvis du har taget din temperatur gennem minimum et par måneder. En p-stav koster omkring kroner. Desuden tror jeg social arv datingsider for seniorer at apoteket vil give dig en fortrydelsespille uden dine forældres tilladelse da du er under 15 år. Hvis du gerne vil være gravid, er det vigtigt, at du har samleje med din partner omkring ægløsningstidspunktet.\nRegelmæssig menstruation uden ægløsning hvilken datingside er bedst Ønsker du at få gravid køn datingside for voksne ny p-stav med det samme, lægges den ind der, hvor den tidligere stav lå. Og det er at tage en graviditetstest - tidligst på den dag, hvor du skulle have haft din menstruation. Det er ikke en god ide kun at dyrke sex i den periode, hvor du regner med, at du har ægløsning, fordi du kan ikke altid regne med, at din ægløsning kommer regelmæssigt. Fik du en positiv test på dag 13 i din cyklus kl. Find navn til baby. Læs også: Forskere: 'Englefisse' er ikke farligt.\nSINE BANG NIELSEN DANSKE CHAT SIDER Men i teorien hvis de har sex, så kan hendes mor få anholdt fyren for voldtægt. Ved ikke når man er 42, men min læge siger at når man er 30 år, så er det normalt at der går et års tid. Tak for din tilmelding. Nogle kvinder er så heldige, at de slipper for graviditetskvalme, mens andre døjer med kvalmen gennem størstedelen af deres graviditet. Har du spørgsmål til dette, kan du skrive til info girltalk. Skuk - kæresten vil ikke.\nKan man blive gravid uden for ægløsning dating plus 50\nOrgasmetræning 40 dk\nÆldre damer hvor lang tid er man gravid\nPsykologi billetmærke dating\nManglende sædafgang zoosk dating dk


Så er der motorcykeltræf på Orø - Holbaekonline.dk\n23. august 2019 Jesper Von Staffeldt Nyheder\tEn kommentar\nMasser af motorcyklister havde allerede fredag eftermiddag fundet vej til MC Islands træf på Orø. Foto: Jesper von Staffeldt.\nI denne weekend mødes hundredvis af motorcyklister til stævne hos Orøs egen motorcykelklub, MC Island.\nDet er enten 14. eller 15. gang der er MC-træf på Orø – det helt præcise tal kunne Oswald, der er et af de ældste medlemmer af klubben ikke helt præcis huske på stående fod, og der var også et år hvor der ikke var stævne.\nDeres udsendte på Orø bor et stenkast fra klubhuset og har set og hørt hvordan man har forberedt sig de seneste dage, det høje græs på bondemanden mark bagved klubhuset er blevet slået, så man kan parkere sin motorcykel (eller bil) på denne plads, der er købt rigeligt forsyninger ind, både af vådt og tørt…..\nUdover alt det festlige, så bliver der også tid til rundtur på Orø på de tohjulede, foredrag om MC-ture spændende steder i verden, boder med f.eks. mærker, tatovør og en brillemand – og mon ikke også, der bliver tid til lidt pral og nogle gode røverhistorier MCist og MCist imellem.\nDu kan se meget mere om både MC Island og træffet på www.mcisland.dk.\nSe også det lille videoindslag herunder:\n24. august 2019 at 16:05\nLørdag eftermiddag ved 14 tiden var der ankommet over 450 motorcykler


Digitale rettigheder i informationssamfundet. muligheder og udfordringer for borgernes adgang til information - PDF\nDigitale rettigheder i informationssamfundet. muligheder og udfordringer for borgernes adgang til information\nDownload "Digitale rettigheder i informationssamfundet. muligheder og udfordringer for borgernes adgang til information"\n1 Digitale rettigheder i informationssamfundet muligheder og udfordringer for borgernes adgang til information Teknologirådet 2005\n2 Digitale rettigheder i informationssamfundet - muligheder og udfordringer for borgernes adgang til information Rapport fra en arbejdsgruppe under Teknologirådet Projektledelse i Teknologirådets sekretariat: Ida-Elisabeth Andersen Projektmedarbejder: Jacob Skjødt Nielsen Projektsekretær: Vivian Palm Omslag & tryk: Vester Kopi ISBN: ISSN: Rapporten bestilles hos: Teknologirådet Antonigade København K Telefon: Fax: Rapporten kan hentes på Teknologirådets hjemmeside Teknologirådets rapporter 2005/9\n3 Forord I et videnssamfund er udveksling af informationer afgørende for uddannelse, oplysning, innovation og fri meningsudveksling. Derfor er der en overordnet samfundsmæssig interesse i at sikre at borgerne har mulighed for at få adgang til alle typer af offentliggjort information. Den teknologiske udvikling og digitalisering af information har muliggjort nye informationsdistributionssystemer, der kan gøre adgangen til information nemmere og billigere. Men det har også gjort det endnu lettere at distribuere information uretmæssigt til skade for rettighedshaverne. Denne rapport undersøger erfaringer med og muligheder for, at sikre ophavsrettigheder og indtjeningsmuligheder for digitale produkter, uden at forringe borgeres mulighed for adgang til offentliggjort materiale. Denne problemstilling vedrører således både offentlige og private informationsudbydere, rettighedshavere og borgere. For i Danmark indgår offentlige mellemmænd, f.eks. bibliotekerne, aftaler med rettighedshaverne og stiller information til rådighed for borgerne. Den aktuelle udfordring består i at finde egnede forretningsmodeller, som udnytter og udbreder de digitale medier. Rapporten belyser bl.a. om DRM-teknologi repræsenterer mulige tekniske løsninger på de udfordringer som digitaliseringen medfører. Denne rapport er blevet udarbejdet på baggrund af en række møder i en arbejdsgruppe under Teknologirådet og en workshop, der blev afholdt den 8. februar Teknologirådet har sammensat arbejdsgruppen og defineret rammerne for projektet, men anbefalingerne i rapporten er arbejdsgruppens alene. Rapportens formål er at bidrage til at belyse dilemmaer, udfordringer og muligheder på et område, der har givet, og fortsat vil give, anledning til megen debat, og som stadig savner stillingtagen. Målgruppen for rapporten er politiske beslutningstagere, offentlige informationsudbydere og rettighedshavere. Arbejdsgruppens medlemmer er: Tom Ahlberg, Søndag Aften Vivi Antonsen, Den Danske Forlæggerforening Karen Grundvad Kvist, Danmarks Forskningsbiblioteksforening Peter Mogensen, Digital Forbruger Danmark John Sarborg Pedersen, ITEK/Dansk Industri Caroline Reiler, DR Thomas Riis, Handelshøjskolen i København Holger Rosendal, Danske Dagblades Forening Knud Erik Skouby, Danmarks Tekniske Universitet Freelancejournalist Joel Goodstein har bistået arbejdsgruppen med udarbejdelse af rapporten og workshopoplæg. Fra Teknologirådet har projektleder Ida-Elisabeth Andersen og Jan Opstrup Poulsen, projektmedarbejder Jacob Skjødt Nielsen og projektsekretær Vivian Palm deltaget i projektet. Teknologirådet ønsker at takke alle de, der har medvirket i projektet, herunder arbejdsgruppen og deltagerne på workshoppen. Denne rapport, samt supplerende materiale fra projektet kan ses på og hentes fra Teknologirådets hjemmeside Ida-Elisabeth Andersen, projektleder 3\n5 Indhold Forord Indledning... 7 Borgernes adgang til information... 8 Uhindret adgang?... 9 De offentlige forpligtelser DRM Digital Rettighedsforvaltning DRM-kategorier...11 a) Adgangskontrol...12 b) Anvendelseshæmmende systemer...12 c) Adfærdskontrol/Trusted Computing...13 d) Identifikationsmærkning...13 DRM til mobile platforme...14 DRM deler vandene...14 DRM - en nødvendighed?...14 Frygt for monopol...15 Forbrugerne og DRM...16 DRM, tv og radio...17 DRM og beskyttelse af personoplysninger Bibliotekerne i en digital verden Bibliotekernes forventninger til DRM...22 Forlagene ud af vadestedet?...25 Opsamling Lov om ophavsret - og digital distribution EU og DRM-standardisering Konklusion og anbefalinger KILDER LINKS\n7 1. Indledning De digitale teknologier, herunder internettet, har grundlæggende ændret de hidtidige distributionsformer og forretningsmodeller, når det gælder formidling af informationer bredt forstået som nyheder, underholdning, litteratur, film, musik og undervisningsmateriale i princippet alle værker, der kan distribueres i et digitalt format i stedet for i et analogt fast format. Med de digitale teknologier har værkerne mistet deres krop og er blevet til binær kode, som danner grundlag for et væld af formater, der kan distribueres via flere forskellige teknologiske platforme og apparater f.eks. pc er, mobiltelefoner, mp3-afspillere og snart også bærbare filmafspillere og digitalt tv. De digitale formater har gjort det meget lettere at kopiere og distribuere indhold, uden at kvaliteten forringes. Denne udvikling er betegnet ved en konvergens, hvor teknologiske platforme smelter sammen, f.eks. pc en og tv et, og værker vil kunne gøres tilgængelige på flere slags teknologiske platforme. F.eks. ser man allerede salg af musik i ét format på cd er og andre formater via internettet til brug på bærbare afspillere - lige som bibliotekerne udlåner musikværker både på cd er og via internettet. Denne konvergens finder sted inden for alle brancher, der har med formidling af informationer at gøre: Forlag, aviser, tv og radio er alle begyndt at benytte digitale distributionskanaler. Tidligere beskrivelser af denne udvikling kan man finde i bl.a. Konvergens i netværkssamfundet (udgivet i 2001 af det daværende IT- og Forskningsministerium og Kulturministeriet) og i Ting der tænker om pervasive computing (udgivet af Videnskabsministeriet i 2003). Med de digitale teknologier har borgerne fået hidtil usete muligheder for direkte at kommunikere og udveksle informationer via internettet. I 2005 har 79% af danskerne adgang til internet fra hjemmet 1, og samtidig vokser udbredelsen af stadig hurtigere trådløse distributionskanaler, f.eks. 3G-mobiltelefoni, der åbner for udveksling af bl.a. musik og film. For rettighedshaverne giver den teknologiske udvikling nye muligheder. Nye og billigere distributionskanaler og lavere produktionsomkostninger ved fremstilling af mange eksemplarer åbner for nye måder at sælge og distribuere information, kunst og kultur, underholdning, lærebøger m.v., både for uafhængige kunstnere og for offentlige og private formidlere. Samtidig møder rettighedshaverne nye udfordringer med at forhindre uretmæssig distribution af deres værker. For at imødegå en sådan uretmæssig distribution er der i de senere år foretaget ændringer af de ophavsretlige regler blandt andet i forbindelse med indførelsen af EU s Infosoc direktiv. Desuden foregår der en stadig udvikling på markedet af digital kontrolteknologi eller tekniske beskyttelsesforanstaltninger. Det er sådanne teknologier, som også går under navnet Digital Rights Management DRM - som har til formål at hindre uønsket distribution af og adgang til værker. Det forventes, at markedet for DRM-teknologer vil vokse voldsomt i de kommende år, men der knytter sig betydelig usikkerhed til denne forventning. Et andet perspektiv er udsigten til, at næste version af verdens mest udbredte styresystem Windows (der anvendes på over 90 procent af alle pc er) bliver udstyret med DRM-teknologi til kontrol af software. DRM-systemer bruges i dag bl.a. af onlinebutikker og i produkter som cd er og dvd er - foruden af forskellige offentlige aktører, f.eks. i bibliotekernes onlineudlån. 1 Befolkningens brug af internet Danmarks Statistik. 7\n8 Ved implementeringen af EU s Infosoc-direktiv i ophavsretsloven (2002) blev effektive tekniske beskyttelsesforanstaltninger juridisk beskyttet mod omgåelse, hvilket kan omfatte DRM-systemer. Hvis en rettighedshaver har beskyttet et værk med DRM, f.eks. for at forhindre kopiering, må køberen af værket ikke uden videre omgå den tekniske beskyttelse. Fra flere sider bl.a. forbrugergrupper og forskere lyder bekymringen, at DRM både amputerer forbrugernes omgang med et værk og forringer muligheden for innovation og videreudvikling af digitale teknologier med mindre konkurrence til følge. DRM-teknologier er både geografisk grænseoverskridende og af grundlæggende betydning for den fortsatte udvikling af de digitale forretningsmodeller og distributionskanaler. Derfor nedsatte EU i 2004 en såkaldt High Level Group om DRM - bl.a. med henblik på at afklare, om det er hensigtsmæssigt med en standardisering af DRM-teknologierne. EU s High Level Group har påpeget, at anvendelsen af DRM også kan få en række negative konsekvenser for forbrugernes mulighed for at få adgang til lovligt erhvervede værker, for brugernes privatlivsbeskyttelse og for adgangen til kulturarven i det omfang den digitaliseres og beskyttes med DRM-teknologi. EU s High Level Group lægger vægt på at udviklingen af systemer til digital rettighedsforvaltning (DRM) bør have alle berørte parters accept, herunder forbrugernes. Udbredelsen af DRM og den digitale rettighedsforvaltning udgør en afgørende ny situation for alle aktører i den digitale distribution af informationer: ophavsmænd, udbydere, formidlere og slutbrugerne. Alle parter i den digitale fødekæde skal nu til at revurdere og måske genforhandle udnyttelsesaftaler, licenser og andre formelle vilkår for adgang til og distribution af værker i digitale formater. Hvad kommer de nye digitale teknologier og de nye ophavsretlige bestemmelser til at betyde for rettighedshavere på den ene side - og for borgere, kunder og brugere på den anden? Og hvad kommer udviklingen til at betyde for de mellemled i fødekæden, f.eks. biblioteker, som hidtil har stået for at distribuere værker videre fra ophavsmænd til brugerne? Borgernes adgang til information Det er på baggrund af ovenstående problemstillinger, at man skal se Teknologirådets projekt Digitale rettigheder i informationssamfundet. Projektets opgave er at analysere muligheder for løsninger, der tilgodeser både brugere og rettighedshavere. Sådanne løsninger skal indrettes, så de både kan sikre at rettighedshavere kan udnytte de nye muligheder for forretningsmodeller samt forhindre uretmæssig distribution af deres værker, og samtidig sikre at samfundet og borgerne kan få mest mulig gavn af de nye muligheder for let og hurtig adgang til information. I et forsøg på at komme bagom det gængse billede af rettighedshavere og brugere som interessentgrupper med helt igennem modstridende interesser antager projektet, at alle parter har en fælles interesse i at finde løsninger, der tilgodeser både brugere og rettighedshavere. Som rapporten viser, er der dog interessemodsætninger på afgørende punkter, desuden er der fortsat kun et spinkelt erfaringsgrundlag som baggrund for at finde løsninger, der tilgodeser både brugere og rettighedshavere. Begge disse aspekter er vigtige grunde til, at arbejdsgruppen ikke direkte har kunnet pege på nye tekniske løsninger. I rapportens konklusionsafsnit peges der i stedet på nogle problemstillinger, som bør søges afklaret yderligere for at finde løsninger, som både rettighedshavere og brugere vil kunne acceptere. Udgangspunktet er altså et ønske om at sikre, at borgere har mindst lige så god adgang til informationer i digitale formater, som man hidtil har haft, når det gælder analoge værker. Den samfundsmæssige interesse må være at sikre, at borgernes adgang til informationer ikke forringes, selv om der nu benyttes nye digitale distributionsformer og nye digitale kontrolteknologier. 8\n9 Det handler dermed om at identificere, hvilke hindringer der er for at udnytte potentialet i de digitale teknologier og distributionssystemer. Uhindret adgang? Det er en afgørende forudsætning for arbejdsgruppens arbejde, at den uhindrede digitale adgang til informationer ikke nødvendigvis er en gratis adgang, men en adgang der som hidtil forudsætter betaling for brug af ophavsretsbeskyttede værker (når rettighedshaveren ønsker betaling). Betalingen kan enten ske direkte fra bruger til rettighedshaver (eller dennes repræsentant) eller indirekte som det er tilfældet, når f.eks. biblioteker og public service-udbydere formidler adgangen til informationer. Den overordnede samfundsmæssige interesse i at sikre borgerne adgang til informationer er klar: Udveksling af informationer er afgørende for oplysning, innovation og fri meningsudveksling i et moderne demokrati. Men informationer er også en vare, som sælges og købes. Medier, forlag og underholdningsbranchen driver forretning med informationer, nyheder, kunst, undervisningsmateriale osv. Både ved direkte betaling fra kunderne, men også med helt eller delvist annonce- og reklamefinansierede forretningsmodeller. I Danmark har der i årtier været aftaler og lovgivning, hvis målsætning er at sikre borgernes fri og lige adgang til information. Offentlige mellemmænd har indgået aftaler med rettighedshaverne på borgernes vegne som det er tilfældet med vores biblioteker, der har sikret udlån af mange forskellige typer medier, herunder digitalt materiale. Uhindret adgang til informationer leveres også af offentlige informationsudbydere, som leverer et bredt udbud af nyheder og underholdning, både i de gamle medier, tv og radio, og nu også via internettet. De offentlige forpligtelser Men hvilke krav er der til de informationer, som de offentlige mellemmænd skal stille til rådighed? I Lov om biblioteksvirksomhed er kravene til materialet kvalitet, alsidighed og aktualitet, der skal opfylde det overordnede formål, nemlig at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet ved at stille bøger, tidsskrifter, lydbøger og andre egnede materialer til rådighed såsom musikbærende materialer og elektroniske informationsressourcer, herunder Internet og multimedier. Der står også i loven, at Lån af materialer fra folkebiblioteket og betjening på biblioteket er vederlagsfrit for brugeren. Sådan lyder det formelle grundlag for det, man også kan kalde uhindret adgang til informationer, når det gælder bibliotekerne. Lignende krav finder man i radio- og fjernsynsloven, når det gælder den samlede public servicevirksomhed via fjernsyn, radio og internet el. lign. Denne virksomhed skal sikre den danske befolkning et bredt udbud af programmer og tjenester omfattende nyhedsformidling, oplysning, undervisning, kunst og underholdning. Der skal i udbuddet tilstræbes kvalitet, alsidighed og mangfoldighed. Der er altså ingen tvivl. De offentlige kanaler til oplysning biblioteker, tv, radio - spiller en central rolle for at skaffe borgerne adgang til informationer. For at konkretisere de nævnte problemstillinger har arbejdsgruppen valgt at se nærmere på bibliotekernes situation i den nye digitale virkelighed, hvor man både skal foretage juridiske, økonomiske og teknologiske vurderinger af de nye vilkår. Bibliotekerne er i gang med en proces, hvor de digitale distributionskanaler skal integreres i den hidtidige forretningsmodel : 9\n10 Man skal indgå nye aftaler om digitalt udlån med rettighedshavere. Man skal beslutte, hvordan man vil fordele sine ressourcer mellem analoge og digitale værkformater. Man skal vælge teknologisk infrastruktur, der skal kunne imødekomme både brugernes og leverandørenes behov, nu og fremover. Man skal vurdere, i hvilket omfang værker i digitale formater skal stilles til rådighed for borgerne, og om det skal være med eller uden digital rettighedsforvaltning (DRM). Man skal vurdere, om de hidtidige betingelser for udlån er anvendelige fremover, når værker i digitalt format ikke er underlagt eksemplarbegrænsning. Disse beslutninger kan flere offentlige aktører naturligvis blive stillet overfor i fremtiden, og arbejdsgruppen er af den opfattelse, at de beskrevne problemstillinger har betydning for offentlige kultur- og informationsformidlere generelt - foruden at de berører konkrete forbrugerinteresser. Derfor har rapporten bl.a. til formål at medvirke til debatten blandt de offentlige aktører inden for kultur- og informationsformidling, foruden politikere og øvrige interessenter på området. I rapporten beskrives især en række informationsopgaver, som i dag varetages af det offentlige. Arbejdsgruppen mener, at mange af de nævnte problemstillinger også har relevans for private informationsudbydere. For rapportens perspektiv er det ikke væsentligt, hvorvidt disse opgaver fremover varetages af offentlige eller private informationsudbydere. 10\n11 2. DRM Digital Rettighedsforvaltning Betegnelsen DRM - Digital Rights Management - er blevet oversat til digital rettighedsforvaltning og betegner rettighedshaverens mulighed for ved teknologiens hjælp at administrere og håndhæve sine vilkår for, at andre kan bruge værket - også efter at værket er overdraget til brugeren. I forbindelse med implementeringen af EU s Infosoc-direktiv til dansk ophavsretslovgivning bruges betegnelsen effektive tekniske beskyttelsesforanstaltninger, om de teknologier, som anvendes for at udøve digital rettighedsforvaltning. Der foreligger ikke en formel, udtømmende definition af DRM. Der er mange forventninger knyttet til en udbredt anvendelse af DRM - både af positiv og negativ art - men erfaringer med praktisk brug er på de fleste områder sparsomme og omdiskuterede, desuden hidrører de først og fremmest fra musikområdet. DRM er ikke en hyldevare, der i dag uden videre kan anvendes på alle de foreliggende produkter. Det er derfor væsentligt at skelne mellem eksisterende DRMteknologier og de forestillinger, der bliver gjort om fremtidige muligheder. DRM-kategorier Digital Forbruger Danmark (medlem af arbejdsgruppen) har forsøgt at kategorisere forskellige måder, som DRM har været anvendt på. Formålet med denne inddeling er at undgå, at en sammenblanding af DRM-systemer gør det sværere at drage konklusioner eller måske ligefrem resulterer i forkerte konklusioner. Der er derfor mere tale om en oplistning af måder, som begrebet DRM er blevet brugt på end en definitiv definition. De fire identificerede kategorier er: a) Adgangskontrol b) Anvendelseshæmmende systemer c) Adfærdskontrol/Trusted Computing d) Identifikationsmærkning De fire nedenstående kategorier af DRM-systemer kan i princippet kombineres på et vilkårligt antal måder i et konkret DRM-system og udelukker ikke gensidigt hinanden. I alle de nedenstående DRM kategorier, er der ofte et system, der repræsenterer information om ophavsrettigheder. Denne teknologi kaldes af nogle for DRM i sig selv, men teknologien forsøger ikke at kontrollere noget, men repræsenterer rettighedshaverinformation 2. 2 Et eksempel på rettighedsrepræsentation er ODRL (Open Digital Rights Language), der forventes at blive en åben standard. Den anvendes bl.a. i Open Mobile Alliance DRM og af Creative Commons (se LINKS). Et andet eksempel er XrML (extensible rights Markup Language) fra ContentGuard, der bl.a. benyttes af Microsoft til deres MediaPlayer DRM. 11\n12 a) Adgangskontrol Formålet med adgangsbegrænsende systemer er at sikre, at kun godkendte (f.eks. betalende) brugere får adgang til data. Når adgang er givet, er data til rådighed og brugerens anvendelse begrænses ikke af DRM. Der er naturligvis stadig uafhængigt af teknikken ophavsretlige begrænsninger på, hvordan værket må bruges. Eksempler på adgangsbegrænsende systemer Visse dagblades adgang for abonnenter til dele af deres hjemmesider. Bibliotekernes passwordbaserede adgang til videnskabelige artikler, hvor man kun ønsker, at godkendte brugere har adgang. Adgangen til InfoMedia via de fleste folkebiblioteker og forskningsbibliotekerne. b) Anvendelseshæmmende systemer Denne type anvendelse af DRM har til formål at kontrollere, eller i hvert fald påvirke, hvad forbrugere af digitale værker gør med data, efter at de har fået adgang til dem. Alternativt er formålet at besværliggøre en del af anvendelsen for at minde forbrugeren om, at der er ophavsret til værket. Teknologisk realisering: At påvirke hvad brugere gør med data, de har adgang til kræver, at man kan kontrollere den software brugeren anvender. Det kan realiseres i helt lukkede systemer, hvor data kun bruges på de måder, apparatet på forhånd giver mulighed for. Men er der derimod tale om åbne systemer, hvor software kan udskiftes som f.eks. på almindelige computere, men også efterhånden på lommecomputere, mobiltelefoner og mp3-afspillere, er det vanskeligt at kontrollere, hvilken software, der bruges til at behandle data (værket). Det er forsøgt gennem lukkede dataformater at forbeholde adgangen til data til udvalgte programmer. Konsekvensen af denne metode er, at man reelt forhindrer afspilning med andre end de autoriserede afspillere. Eksempler på anvendelseshæmmende systemer Kopibeskyttelse af musik cd'er og Content Scrambling System (CSS) der anvendes på dvd-film. Bibliotekernes Netmusik anvender en type DRM, der forsøger at forhindre andre anvendelser end afspilning ved, at værkerne tilbydes i et lukket format. Musikken kan dog kun afspilles via Windows Media Player under Windows, hvilket udelukker brugere, der anvender andre platforme som f.eks. Apple, Linux eller portable afspillere som fx ipod eller visse produkter fra Creative. TV2 s bredbåndskanal Sputnik, hvor man (mod særskilt betaling) kan se tv-udsendelser og film, benytter Windows Media DRM, hvilket betyder, at man skal anvende en pcplatform med Windows Media Player. Musik købt i musikbutikken itunes kan kun afspilles med Apples produkter (samt evt. fremtidige licenstagere). ITunes-programmet tillader dog brugerne at lægge værkerne på en musik-cd. 12\n13 c) Adfærdskontrol/Trusted Computing Formålet med denne type systemer er i store træk det samme som anvendelseshæmmende systemer. Man ønsker at kontrollere, hvordan værket anvendes efter køb. Forskellen består i, at man ønsker sikkerhed for, at man har fuldstændig kontrol med, hvad brugeren kan gøre. Teknologisk realisering: Kun fuldstændigt lukkede systemer, hvor interoperabilitet på tværs af producenter er unødvendig og værkerne ikke skal formidles over internettet, muliggør fuldstændig kontrol med data. På åbne systemer, hvor softwaren er udskiftelig, kan man kun kontrollere softwaren med hjælp fra hardwaren. Det gøres ved at hardwaren Eksempel på adfærdskontrol/trusted Computing Det mest markante eksempel på Trusted Computing er Trusted Computing Group (TCG), som en lang række af verdens største it-virksomheder deltager i. TCG giver mulighed for, at man via internettet kan spørge f.eks. en computer om den kører godkendt software. Man kan således undlade at udlevere digitale værker til computere, der kører uautoriseret software. I det nuværende TCG system kendes hardwarens digitale signatur kun af producenten - og ikke af ejeren/brugeren af computeren. Trusted Computing i denne form betyder altså, at det er overladt til producenten, at identificere og godkende software. overvåger, at der kun startes godkendt software. Dette kan gøres ved almindelig kryptografi indbygget i hardwaren. Hver software-komponent har i princippet sin egen digitale signatur. Princippet kaldes officielt Trusted Computing. d) Identifikationsmærkning Formålet med denne slags DRM er udelukkende at håndhæve ophavsretten, ved at kunne dokumentere oprindelsen af et digitalt værk uden at påvirke, hvordan det kan bruges. Teknologisk realisering: Vandmærkning er en kryptografisk disciplin, der ikke påvirker det anvendte dataformat, men blot skjuler en besked i den primære information/data. Den skjulte besked kan f.eks. indeholde identiteten på den oprindelige køber af et værk. Eksempel på identifikationsmærkning På nuværende tidspunkt sælger online musikbutikker mp3-filer (f.eks. fra musik.dk) med identifikationsmærkning. Identifikationsmærkningen hverken forhindrer eller påvirker anvendelsen af mp3-filen. Identifikationsmærkningen består i en besked, der ligger gemt i lyden altså i det akustiske signal og den påvirker ikke den digitale anvendelse, hvorfor det er muligt f.eks. at tage en privat kopi. Denne besked bevares ved omformatering. 13\n14 DRM til mobile platforme I fremtidens digitale mediekonvergens er også de trådløse teknologier en meget vigtig faktor mobiltelefonen ikke mindst. Med de mobile teknologier er det efterhånden muligt at udveksle digitalt materiale (tekst, billede, musik) og i fremtiden vil endnu bedre og mere kraftfulde forbindelser gøre telefoner og andre bærbare, trådløse teknologier til vigtige platforme for udveksling af digitalt materiale. Starten på denne udvikling kan ses med 3G-telefoner, der kan sende og modtage levende billeder. Derfor er nogle af verdens største aktører på mobiltelefonmarkedet i fuld gang med at udvikle DRMteknologier. OMA Open Mobile Alliance hedder sammenslutningen af omkring 200 firmaer, som udvikler fælles DRM-standarder til markedet for mobile og trådløse teknologier. DRM deler vandene På en workshop, afholdt af Teknologirådet som led i projektforløbet, fremsatte mange deltagere, som repræsenterede de berørte brancher, støtte til brugen af DRM og forståelse for nødvendigheden af at bruge DRM til at beskytte værker omfattet af ophavsret. Men blandt andre deltagere var der skepsis over for og kritik af DRM-systemerne. Argumenterne for og imod DRM kan oplistes således: Argumenter for DRM: Øget sikkerhed mod piratkopiering og illegal distribution. Muliggør teknisk håndhævelse af rettighedshaverens betingelser for brug af værk. Mulighed for individuel afregning efter forbrug. Mulighed for at lave direkte distribution til slutkunden fra en udbyder/producent/ophavsmand. DRM kan på sigt afløse (fordyrende, besværlige) kollektive udnyttelsesaftaler. Digital rettighedsforvaltning kan mindske behovet for (kostbar, tidskrævende) retlig håndhævelse. DRM kan skabe grundlag for nye typer forretningsmodeller, hvor man kan prissætte dynamisk efter, hvordan en kunde ønsker at bruge et værk. Argumenter imod DRM: DRM kan forhindre, at brugeren der lovligt har anskaffet sig et værk kan udnytte den mulighed for f.eks. privat kopiering, der ofte gælder ved ikke-drm beskyttede værker. Mange nuværende DRM-systemer udelukker, at man kan flytte værker mellem platforme, hvilket modarbejder interoperabiliteten og muligheden for at brugeren selv kan vælge teknologi. Den juridiske beskyttelse af DRM kan stække innovation og forskning i digitale teknologier og dermed konkurrencen på dette marked. Hardwarebaseret DRM, f.eks. Trusted Computing, kan medføre, at brugere f.eks. forhindres i at afvikle programmer, der ikke er godkendt af DRM-leverandøren. DRM kan ikke afløse kollektiv forvaltning, for så vidt angår præ-eksisterende værker, fx musik. DRM - en nødvendighed? Det overordnede mål med DRM er at beskytte ophavsretten, hvad enten den forvaltes og håndhæves kollektivt eller individuelt. Ved at regulere brugen af værkerne er DRM noget nær forudsætningen for at kunne opbygge digitale forretningsmodeller, lyder det fra dem, som støtter brugen af DRM. De ser DRM som muligheden for teknisk at kunne håndhæve de betingelser, der er knyttet til brugen af værket. 14\n15 Hos Dansk Industri og ITEK (medlem af arbejdsgruppen) mener man, at DRM-teknologierne er klar til brug, og kan blive et vigtigt element i de nye digitale forretningsmodeller sammen med effektive micropayment-systemer. Ikke mindst hvis man sætter brugervenligheden i højsædet, så forbrugerne ikke opgiver undervejs. Nogle DRM-teknologier kan muligvis omgås, men det er ikke noget argument for ikke at bruge dem, mener Dansk Industri. Der vil altid være nogen, som vil prøve at bryde beskyttelsen, men flertallet vil ikke, og derfor kan DRM godt fungere i praksis. Hos DI og ITEK ser man DRM som en mulighed for generelt at forbedre beskyttelsen af ophavsretten. Der skal være konkurrence på DRM-området, så det også bliver muligt for mindre virksomheder at investere i teknologien. Markedskræfterne vil medvirke til, at de mest brugervenlige og fleksible systemer vil vinde kampen om kunderne. Heller ikke Danske Dagblades Forening (medlem af arbejdsgruppen) mener, at man skal stile efter det ultimative DRM-system, da ét system næppe vil kunne fungere tilfredsstillende på alle områder. Man bør derfor acceptere, at der er forskellige systemer, men tilstræbe at de er kompatible, hvilket peger på en standardisering, og det bør man tage højde for ved fremtidig lovgivning på området. Jørgen Blomquist, WIPO, fremførte på workshoppen det synspunkt, at markedet selv kan klare den opgave at sortere mellem DRM systemer, fordi brugerne vil efterspørge de løsninger, der bedst imødekommer deres ønsker og behov. DRM-teknologien kan altså blive et positivt konkurrenceparameter, som vil give kunderne de bedste produkter, mener nogle. Men spørgsmålet er, om man kan opstille nogle objektive krav til DRMsystemer, hvis de skal anvendes af de offentlige informationsformidlere? Et konkret eksempel er overvejelserne ved etableringen af Bibliotekernes Netmusik. Her blev en dansk DRM-leverandør valgt fra, fordi firmaet ikke kunne tilbyde den DRM-teknologi, som rettighedshaverne (pladeselskaberne) repræsenteret af Phonofile ønskede, nemlig DRM fra Microsoft: I de indledende analyser af hvem, der skulle være den danske musikbranches tekniske samarbejdspartner blev ProSafe analyseret som en mulig teknologileverandør. ProSafe kvalificerede sig imidlertid ikke til at gå videre, da deres downloadteknologi ikke var anerkendt af de store pladeselskaber. Det entydige krav fra pladeselskaberne var, at musikken skulle distribueres via Microsofts DRM, der er det mest benyttede system inden for digital musikdistribution 3. Frygt for monopol Men frygten for, at Microsoft skal komme til at kontrollere DRM-markedet på samme måde som firmaet dominerer markedet for styresystemer og kontorpakker til pc er, er udbredt. EU har bl.a. undersøgt Microsofts mulige overtagelse af Contentguard, en af de førende DRM-leverandører. Netop den frygt for endnu et monopollignende marked kan resultere i, at DRM-markedet bliver præget af en række proprietære systemer i stedet for et marked præget af åbne standarder og reel konkurrence. 3 Phonofile s direktør til Folketingets kulturudvalg, februar\n16 Forbrugerne og DRM Et grundlæggende problem med DRM-teknologier er, at de ikke kan tage ophavsretlige beslutninger, mener Digital Forbruger Danmark, som ser på DRM som et forsøg fra rettighedshaveres side på at kontrollere softwaren, da man ikke kan kontrollere brugernes adfærd. DRM kan ikke tage stilling til, om brugeren der lovligt har anskaffet sig et digitalt værk er i gang med en lovlig eller ulovlig handling. Hvis DRM-teknologien forhindrer kopiering, tager den ikke hensyn til, hvorvidt privat kopiering er tilladt. Der vil altså være situationer, hvor det bliver DRM-teknologien, snarere end lovgivning, der bestemmer, om køberen i givet fald vil kunne udnytte eventuelle undtagelsesbestemmelser i loven. DRM-teknologien kan kun gøre, som den på forhånd er programmeret til at gøre. DRM-systemer kan aldrig gøres 100 procent sikre. Det mener bl.a. professor Edward Felten, Princeton University 4, der var med til at bryde vandmærkningen af digitale musikfiler det såkaldte Secure Digital Music Initiative. Han knækkede koden, som deltager i en konkurrence, udviklerne af vandmærket havde udskrevet, for at vise at deres teknologi var sikker. Secure Digital Music Initiative blev herefter sat på standby. Professor Edward Felten siger, at der altid vil være hackere, som kan bryde DRM-beskyttelsen, og der vil derfor altid være illegale kopier i omløb. På den måde vil der også altid være et illegalt alternativ til det legale marked, hvilket stiller store krav til udformningen af de lovlige, kommercielle løsninger. Med DRM risikerer man nemlig at gøre adgangen til og brugen af lovligt erhvervede værker mere besværlig end uden DRM. En sikker form for DRM kan måske opnås gennem Trusted Computing, som beskrevet på side 11, men Trusted Computing er, i følge den anerkendte sikkerhedsekspert Bruce Schneier, et tveægget sværd, der kan få alvorlige konsekvenser for forbrugerens mulighed for frit at kunne bruge sin computer. "Den grundlæggende ide er at bygge en sikker computer op fra grunden med hardware kaldet "Trusted Platform Module" eller TPM. Programmer kan dermed afvikles sikkert på computeren, kommunikere sikkert med andre programmer og deres ejere og sikre, at ingen uautoriserede programmer har adgang til deres data eller kode. Det lyder godt, men det er et tveægget sværd. Det samme system, der forhindrer orme og vira i at angribe din computer, kan ligeledes forhindre dig i at bruge lovlig software, som din hardware- eller operativsystemleverandør simpelthen ikke bryder sig om. Det samme system, der beskytter mod, at spyware får adgang til dine datafiler, kan ligeledes forhindre dig i at kopiere lyd- og videofiler. Det samme system, der sikrer at alle de programopdateringer, du downloader er ægte, kan også forhindre dig i, ja, snart sagt hvad som helst.", siger Bruce Schneider. 5 For kunstnere og andre ophavsmænd betyder den digitale teknologi, at de får mulighed for selv at publicere på nettet men hvis den tekniske platform hos brugerne kun kan håndtere bestemte DRM-formater, kan det tvinge kunstnerne og udbydere til at købe bestemte tekniske løsninger. Det kan være en økonomisk hindring og samtidig betyde, at man kun kan udgive til specielle segmenter af markedet, som bruger samme DRM-platform, lyder et andet kritisk argument. Digital Forbruger Danmark har udformet en liste med krav til anvendelsen af DRM-systemer: 1. Ordentlig varedeklaration: forbrugeroplysning om DRM. 2. Anvendelse af åbne standarder i kommunikationen mellem borgerne og det offentlige, inkl. biblioteker og public service. 4 Interview med professor Edward Felten, Department of Computer Science, Princeton University. Se\n17 3. Politisk stillingtagen til "trusted computing". 4. Bekræft at ophavsretslovens 12 (retten til at lave private kopier) kan udnyttes, når formålet er afspilning i privatsfæren. 5. Eksplicitte forbrugerrettigheder. DFD mener, at en forbruger, der lovligt har købt et digitalt værk, skal være sikret følgende rettigheder: At kunne afspille værket inden for privatsfæren hvornår, hvor og hvordan vedkommende vil, at kunne tage en privat kopi, samt benytte den nødvendige teknologi for at udnytte disse rettigheder. DRM, tv og radio På Teknologirådets workshop fremlagde EBU European Broadcasting Union også deres synspunkter på brugen af DRM, med særlig henblik på konsekvenserne for de offentlige tv- og radiostationer: Public service-stationer skal leve op til forpligtelser om alsidighed, beskyttelse af sproglig og kulturel egenart, være uafhængige af økonomiske interesser, og udsendelser skal kunne udsendes på flest mulige platforme. Overordnet skal public service-stationerne skabe, koproducere, købe, sælge, udsende og distribuere højkvalitetsprogrammer til så mange seere og lyttere som muligt. Derfor er det ifølge EBU vigtigt, at den lovlige bruger ikke udsættes for DRM-løsninger, der gør adgangen til public-service-programmer dyrere, mere besværlig eller bryder privatlivets fred. EBU kan ikke acceptere DRM, der ikke tillader muligheden for at lave lovlige kopier inden for privatsfæren, f.eks. brug på flere platforme, pc, tv, sommerhus, bil, mp3-afspiller. DRM må heller ikke afskære anvendelsen af lovhjemlede aftale- og tvangslicenser. DRM må ikke stille krav om kodning. DRM må ikke registrere, hvilke radio- og tv-udsendelser den enkelte borger ser og hører. EBU mener, at DRM bør være baseret på en åben standardløsning, som bedst baner vejen for fortsat teknologisk udvikling. Kravene bør også omfatte mærkning af digitale værker, så brugerne ved, at værkerne er beskyttede. Desuden må man acceptere, at DRM ikke beskytter mod professionelt pirateri. Blandt broadcasterne advarer man også om utilsigtede konsekvenser af DRM: DRM-systemer må ikke kunne bruges til at udhule de særlige undtagelsesregler vedrørende broadcastere i ophavsretsloven. DRM-systemer må ikke påvirke kvaliteten af det udsendte signal. DRM-systemer skal fremme og lette rettighedsclearing ikke skabe hindringer. Broadcastere har behov for at kunne cleare rettigheder til præ-eksisterende værker ét sted, i form af kollektiv forvaltning. I øvrigt er vurderingen fra EBU, at risikoen for ulovlig kopiering og distribution af værker er relativt mindre, når værkerne er nået frem til sidste led i fødekæden, f.eks. almindelig, reklame- eller licensfinansieret tv-distribution. Her er nyhedsinteressen for værket væk - og risikoen for piratkopiering derfor relativt mindre. I DVB - The Digital Video Broadcasting Project (et europæisk konsortium af over 260 public servicemedier) - prøver man at udvikle internationale standarder for udsendelse af digitale broadcastprogrammer. Ét initiativ er CPCM Content Protection & Copy Management - som skal sikre autoriseret brug og distribution af digitalt indhold (video, audio, tekst og data) og forhindre illegal spredning af dette indhold. 17\n18 CPCM er et forsøg på at lave et DRM-system, som på samme tid sikrer brugerne deres hidtidige rettigheder, f.eks. ret til privat kopiering og adgang til digitalt indhold på forskellige platforme, men samtidig udelukker videredistribution over f.eks. internettet. DRM og beskyttelse af personoplysninger Udover de ophavsretlige problemstillinger kan DRM-systemerne også have betydning for privatlivsbeskyttelsen af de personer, som anskaffer sig værker gennem DRM-systemer. BEUC, den europæiske sammenslutning af forbrugerorganisationer, beskriver problemstillingen således: DRM-systemer giver indholdsudbydere teknisk mulighed for at overvåge den private anvendelse af indholdet, rapportere om brugen og lave brugerprofiler inden for privatsfæren i en hidtil uset grad. Hvis man systematisk indsamler personhenførbare oplysninger, skal det ske under hensyn til bestemmelserne i Lov om behandling af personoplysninger. Heri er beskrevet de betingelser, som gælder for indsamling og registrering af personfølsomme oplysninger. For at leve op til lovens krav bliver lånerdata på bibliotekerne anonymiseret, når materialet er afleveret tilbage. Herefter bliver udlånene til statistik. EU interesserer sig også for risikoen for privatlivskrænkelser ved brugen af DRM-systemer, og har i foråret 2005 gennemført en høringsrunde for at indhente synspunkter og danne sig et billede af de risici for misbrug af persondata, der måtte være ved anvendelse af bl.a. DRM. Udgangspunktet er, at DRMsystemer skal tilstræbe anonymisering af brugere:...i de tilfælde hvor DRM teknologier anvendes for at beskytte specifik information, bør der anvendes redskaber, der beskytter brugerens anonymitet. Der bør derfor være et større fokus på privatlivsbeskyttende teknologier (privacy enhancing technologies PET), når DRM teknologierne udvikles... 6 Et overordnet spørgsmål er naturligvis, om lovgivningen i Danmark og EU-reglerne tager højde for en situation, hvor persondata via DRM-systemer flyder på tværs af landegrænser. Allerede i dag er situationen, når det f.eks. drejer sig om e-handel, at udenlandske e-butikker har mulighed for at opbygge databaser med oplysninger om danske kunder. Selv om kunden ved en handel skal give samtykke til at vedkommendes data må registreres, ser BEUC alligevel en risiko for, at der sker en registrering og brug af data, som ikke lever op til de europæiske lovgivninger om behandling af persondata. Derfor henstiller BEUC til, at EU får lavet effektive, fælles regler på området, hvilke ovennævnte høring måske er første skridt på vej til. 6 Working document on data protection issues related to intellectual property rights. 18\n19 3. Bibliotekerne i en digital verden Den altafgørende konsekvens af den digitale teknologi er for bibliotekerne, at de bevæger sig fra collections, samlinger af fysiske værker, til connections, direkte online-adgang til værker og informationer i digitalt format. Man kan også sige, at hvor bibliotekerne har været drevet efter just-in-case-princippet, skal de nu også kunne honorere just-in-time-princippet. Hvor bøgerne hidtil kun har stået på hylden og ventet på lånere, eller været udlånt og ikke tilgængelige for andre, kan værkerne nu også være tilgængelige i digital form, uanset hvor låneren befinder sig, og uanset hvornår læseren efterspørger værket. Fordelene ved digital distribution/udlån er: data altid til rådighed ingen eksemplarbegrænsning minimale distributionsomkostninger færre udgifter til opbevaring og fysisk håndtering intet slid bedre søgemuligheder, f.eks. på tværs af biblioteker potentiel udligning af regionale forskelle i udvalget af materiale. Digitaliseringen af værker bevirker, at det i mange tilfælde ikke længere er relevant at tale om lån af et værk. Der er i kraft af digitaliseringen ikke nødvendigvis længere nogen eksemplarbegrænsning og derfor ingen reservationskøer. Disse muligheder gør, at det kan være mere hensigtsmæssigt at tale om adgang frem for lån. Omvendt kan disse muligheder udfordre den hidtidige rollefordeling mellem biblioteker og private informationsudbydere, idet forskellen mellem at have adgang og at eje måske er mindre, når det digitale værk ikke skal afleveres tilbage. Dette må tænkes ind i vilkårene for fremtidens onlineadgang og udlån og de DRM-løsninger, man eventuelt vil anvende. Online-adgang er slået igennem på forskningsbibliotekerne, hvor tallene for 2003 viser, at 62 procent af udlånene er digitale i form af download af artikler. I dag er der op imod (primært udenlandske) titler, bl.a. tidsskrifter, som er elektronisk tilgængelige for lånere på de danske forskningsbiblioteker. Ansatte og studerende ved læreanstalter kan i vid udstrækning også få adgang hjemmefra til de databaser, som forskningsbibliotekerne har licenser til. Folkebibliotekernes lånere skal normalt opsøge biblioteket for at få adgang til digitalt materiale, f.eks. cd er og dvd er. Der er også adgang til nogle af de informationsdatabaser, som bibliotekerne abonnerer på. Men derudover er der visse typer online-adgang på folkebibliotekerne nogle dog kun på forsøgsbasis på udvalgte biblioteker hvor man låne hjemmefra via internettet: Bibliotekernes Netmusik Det måske mest kendte eksempel på online-adgang til værker i digitalt format er Bibliotekernes Netmusik. Her kan lånerne via internettet hente musik hjem til deres computer. Der er ca tilgængelige album. Ved en opgørelse i december 2004 blev der downloadet 800 numre om dagen. Det er muligt at låne én dag eller syv dage. Herefter kan musikken ikke længere afspilles. Man kan ikke downloade hele album ad gangen, men skal hente numrene enkeltvis. I følge Phonofile arbejdes der dog aktuelt på at udvikle netop en funktion, hvor brugerne kan hente de krævede licenser på én gang. Der er anvendt DRM fra Microsoft, som kræver at computeren henter en tilladelse, hver gang man downloader 19\n20 et stykke musik. Licensen muliggør, at nummeret kan spilles og sørger for, at nummeret ikke kan kopieres og ikke længere kan spilles ved lånetidens ophør. Det er kun muligt at afspille musikken på en pc med Windows Media Player. Brugere af andre afspillerprogrammer, Linux- og Apple-styresystemer kan således ikke anvende Bibliotekernes Netmusik, lige som musikken heller ikke kan høres på bilstereoen, musikanlægget i stuen eller en mp3-afspiller. Det er forhold som dette, der ofte henvises til, når nogle kritiserer udviklingen for at medvirke til konkurrenceforvridning på markedet for afspillere, da lånerne tvinges til at afspille værkerne på en computer, som er udstyret med noget bestemt software. Denne måde at lytte til musik på, ligger fjernt fra de fleste menneskers normale lyttevaner, ligesom der heller ikke tages hensyn til at flere og flere bruger bærbare musikafspillere. Det kan måske være en del af forklaringen på, at brugen af Bibliotekernes netmusik forsat kun ligger på omkring 2 promille af cdudlånet 7. Downlaan.dk På forsøgsbasis er etableret downlaan.dk, hvorfra man kan downloade omkring 400 bogtitler i fuldtekst. For at benytte denne tjeneste, skal man benytte læseværktøjet Adobe Reader, som også skal DRMaktiveres. Hermed prøver man at sikre sig mod viderekopiering af det udlånte materiale. Beskyttelsen omfatter også en såkaldt Timebomb, der "ødelægger" materialet hos den enkelte bruger efter en vis periode - f.eks. 30 dage eller 600 minutters læsetid. Desuden er det ikke tilladt at kopiere teksten og indsætte den i andre dokumenter, ligesom DRM-beskyttelsen kun tillader et enkelt udprint af teksten. Downlaan.dk opererer med en betalingsmodel, hvor forlaget får et beløb pr. downlaan af hel bog og et mindre beløb pr. kapitel (10 kr. henholdsvis 2 kr. i nuværende forsøgsperiode). Betalingsmodellen bygger altså på, at der afregnes, når biblioteket udlåner værket, til forskel fra at der afregnes når biblioteket køber værket og frit kan udlåne det. Bibcast.dk Også film kan man nu få adgang til via en internetløsning kaldet Bibcast.dk foreløbig som en forsøgsordning med et begrænset antal biblioteker tilknyttet. Af sikkerheds- og rettighedsmæssige årsager skal man bruge Windows Media Player og filmen bliver afspillet streamet så man kun se den, mens den afspilles. Her er altså tale om en slags her-og-nu-udlån, hvor man kun har adgang til værket, mens det afspilles, idet Windows Media Player ikke tillader brugeren at gemme streamet materiale. Danske tidsskrifter Biblioteksstyrelsen og COPY-DAN har i 2004 indgået en aftale om vilkårene for, at statslige biblioteker nu kan udlåne danske, videnskabelige tidsskrifter i digitalt (indscannet) format, som supplement til de hidtidige aftaler om at kunne sende dem med fax. Der er en række restriktioner for, hvordan udlånet skal foregå, men der er ikke krav om anvendelse af DRM-teknologi. Det digitale udlån sker typisk i form af tekster i pdf-format. Aftalen løber foreløbig til 31. august Aftalen omfatter kun artikler fra bestemte videnskabelige tidsskrifter og kun på maks. 35 sider. Aftalen omfatter ikke artikler fra aviser, fagblade, samleværker eller uddrag af bøger. Rettighedshaverne får et beløb pr. artikel svarende til portoen for at sende artiklen med posten. 7 Søndag Aften - 20\nDigitale rettigheder i informationssamfundet\nKulturudvalget, Udvalget for Videnskab og Teknologi KUU alm. del - Bilag 22,UVT alm. del - Bilag 14 Offentligt Digitale rettigheder i informationssamfundet muligheder og udfordringer for borgernes adgang


Thorning-minister forlader dansk politik: Har fået job i stort dansk mediehus - Avisen.dk\nThorning-minister forlader dansk politik: Har fået job i stort dansk mediehus\nHelle Thorning-Schmidt præsenterer SR-regeringen i 2014, da SF havde forladt regeringen. Manu Sareen ses i forreste række. (Foto: Foto: Keld Navntoft/ Ritzau Scanpix/arkiv)\n24. august 2018 06:36\n- Det er første gang siden 1997, at jeg ikke er medlem af et parti. Jeg må indrømme, at det er en lidt mærkelig følelse.\n51-årige Manu Sareen begrunder sit farvel til partiet og politik med, at han fra 1. januar næste år skal bruge meget af sin tid "i et stort dansk mediehus".\nDen nu forhenværende politiker oplyser ikke, hvilket mediehus der er tale om, eller hvad hans job kommer til at være. Men, skriver han, i forbindelse med det nye arbejde vil han gerne "starte uden politiske bånd".\n- Især har jeg mødt rigtig mange, der har sørget for at holde partierne i Danmark "i live". De hænger plakater op og deler flyers ud, uanset hvordan vejret er (...) Jeg er virkelig taknemmelig over jeres indsats og ildhu, skriver Sareen på Facebook.\nDengang som nu understreger Sareen, at han vil fortsætte med at kæmpe for sin "hjertesag", medicinsk cannabis.\nManu Sareen har meldt sig ud af Alternativet og vender dansk politik ryggen. Jens Nørgaard Larsen/arkiv/Ritzau Scanpix


rødt dieselforbud | AMCS-gruppen\nSådan kan affalds- og genanvendelsesvirksomheder afbøde de ekstra omkostninger ved det røde dieselforbud med ruteoptimering\nApril 2022 vil affaldshåndteringsselskaber i Storbritannien ikke længere få lov til at bruge rød diesel i deres køretøjer, hvilket betyder stigende brændstofomkostninger.\nI sit budget for marts 2020 meddelte det britiske finansministerium, at kun landbrugs-, gartneri-, fiskeopdræts- og skovbrugssektoren kunne bruge den rødfarvede diesel, der ikke tiltrækker den samme højere brændstofafgift.\nTidligere havde genbrugs- og affaldshåndteringsselskaber kunnet bruge denne billigere diesel i deres køretøjer. Men finansminister Rishi Sunak meddelte i finansloven, at almindelig hvid diesel eller biobrændstof skulle bruges i stedet. Begge er underlagt den fulde brændstofafgift, der betales til regeringen, når du fylder et køretøj.\nGrunden hertil var at tilskynde til brug af mere bæredygtige køretøjer eller brændstoffer, men virkeligheden er, at det også betyder flere penge til det britiske finansministerium.\nUdgifter til genanvendelse og affaldshåndtering\nDen afgift, der betales til den britiske regering for hver liter hvid diesel, er 57,95 p/l, mens rød diesel har ret til en rabat på 48,81 p/l, hvilket giver den en effektiv toldsats på 11,14 p/l.\nPå tidspunktet for meddelelsen sagde Environmental Services Association administrerende direktør Jacob Hayler: "Stigningen i tolden på rød diesel er et slag for genanvendelses- og affaldshåndteringssektoren, som er afhængig af dieselolie for at holde genanvendelses- og affaldsbehandlingsfaciliteterne kørende effektivt.\n"Vores sektor er lige så vigtig for samfundet som landbrug, jernbane og fiskeri, så ikke omfatter sektoren i den tilbageholdte nødhjælp er en klar kontrol af regeringen og en snub til en industri, der siden begyndelsen af 1990'erne, har reduceret sin kulstofemissioner med over halvfjerds procent.\n"I øjeblikket er der ikke noget levedygtigt lave- eller co2-neutralt alternativ til meget af de specialiserede maskiner, der anvendes af vores sektor, så disse nye skatter udgør intet andet end en straf til industrien og vil uundgåeligt øge serviceomkostningerne for skatteyderne og virksomhederne."\nDerudover sagde Sammenslutningen for Vedvarende Energi og Ren Teknologi, at dens medlemmer anslog, at et skift til hvid diesel sandsynligvis vil koste sine affaldsmedlemmer mellem £ 1,20 og £ 2,70 pr. ton ekstra i driftsomkostninger - i mange tilfælde repræsenterer dette deres nuværende fortjenstmargen.\nFor at føje til elendigheden er den gennemsnitlige pris på diesel ifølge RRR steget fra 1,20 £ pr. liter i marts 2020 til 1,50 £ pr. liter i januar 2022.\nHvordan kan du afbøde de stigende udgifter til brændstof til genanvendelses- og affaldshåndteringsselskaber?\nHvis du ikke optimerer dine køretøjsruter, spilder du brændstof.\nI AMCS-platformen beregnes dine ruter automatisk af vores klassens bedste intelligente optimeringssoftware for at sikre, at dine køretøjer kører de mest effektive ruter.\nTypiske fordele opnået af vores kunder ved at bruge dette er:\n5-25% reduktion i kilometertal, CO2-emissioner og køretid\nMarkant forbedret kundeservice og besøg nøjagtighed.\nVores agile og responsive løsning gør det muligt for din virksomhed at tilpasse sig i realtid, mens du stadig optimerer ruten. Hvis en virksomhed f.eks. har brug for en nødindsamling, kan den indarbejdes i en indsamlingsplan så effektivt som muligt.\nDerudover gør brug af telematik og AMCS-platformen det muligt for genanvendelses- og affaldshåndteringsselskaber at overvåge chaufførstil og bruge coaching til at fremme effektiv acceleration, bremsning og reducere den tid, motoren tomgang.\nMed udgifterne til brændstof allerede skyhøje, og et stort spring i brændstofafgift indstillet til at ramme genanvendelse og affaldshåndtering virksomheder i april nu er det perfekte tidspunkt at undersøge måder at reducere eller endda fjerne denne indvirkning på din virksomhed gennem effektivitetsbesparelser.\nAMCS er ideelt placeret til at hjælpe dig med dette på grund af mere end 30 års erfaring med at forstå genanvendelses- og affaldshåndteringsselskaber, og hvad der driver deres fortjenstmargen.\nVed at bruge AMCS-platformen kan vi ikke kun gøre dit brændstofforbrug mere effektivt, men vi kan også få dine forretningsprocesser til at fungere mere effektivt. Det betyder, at du skal automatisere manuelle processer, der sparer dine medarbejdere tid, så de kan fokusere på mere rentable aktiviteter.\nAMCS-platformen får din virksomhed til at fungere smartere, mere problemfrit og digitalt.


Køb 4 eller flere til 149,00 pr stk.\nFarve: Vælg farve Grå / orange / pink / rød Gul og lyseblå nuancer Pink og rød\nSolcelle guirlanden giver et smukt, gyldent afdæmpet lys gennem de fine 10 bomuldsbolde, der hver er 6cm i diameter. Den oplades automatisk om dagen og begynder at lyse ved mørkets frembrud.\nVarm hvid er desværre udsolgt.\nSolcelle Guirlande (vælg mellem flere farver)\n10 fine bomuldsbolde (6cm. diameter) giver et hyggeligt, varmt hvidt lys\nSolcellen kan placeres op til 1,5m væk fra guirlanden i en god position til at samle sollys.\nSolcelle Guirlanden lyser ca. 5-6 timer på en fuld opladning.\nBegynder automatisk at lyse ved mørkets frembrud.\nGuirlande med dekorative bomuldsbolde på solcelleenergi\nSolcelle guirlanden giver et smukt, gyldent afdæmpet lys gennem de fine 10 bomuldsbolde, der hver er 6cm i diameter. Den oplades automatisk om dagen og begynder at lyse ved mørkets frembrud. Guirlanden hænger smukt som en lyskæde, men er også super yndig som en "klase" af lysende bolde, der hænger ned som vindruer i f.eks. en patio.\nDen lange ledning til solcellepanelet muliggør at man kan bruge lyskæden i et overdækket område, som et skur, patio, udestue, hvor solcellepanelet placeres lidt væk fra lyskæden med frit indfald af lys fra solen.\nEnkel opsætning, grøn energi og ingen vedligeholdelse\nSolcelle guirlanden er lige til at sætte op på minutter, med alt du har brug for inkluderet (også batteri). Det separate solcellepanel kan placeres op til 1,5m væk fra selve lyskæden, så det bliver ramt bedst muligt at solskin. På en fuld opladning lyser Solcelle Guirlanden 5-6 timer.\nGuirlanden er hovedsageligt til brug mellem april og september, og bør tages ind i vinterhalvåret.\n10 dekorative stofbolde (6cm diameter)\n300mAh batteri er inkluderet\nIP44 beskyttelse mod vind og vejr\nSolcelle Guirlande og solcellepanel\nStygge Allan 27/08/2019\nSuper gode til prisen, vil dog fraråde dem som analkugler da det er bomuld..


Enden – er ikke altid god |\nEnden – er ikke altid god\nPosted on 28. november 2011 by Christina Skarø\nIdag har vi hold afslutning for Ida i dagplejen. Det er med vemod, at Ida har taget hul på de sidste 3 dage. Jeg har så svært ved at acceptere, at vores dagplejer L. ikke længere skal være den del af Ida´s hverdag, som hun reelt er. Ida er meget glad for hende. Mere end vi nok egentlig forestiller os. Det bliver så hårdt for hende at starte i børnehaven.\nIkke selve starten i børnehaven – men savnet…\nJeg kan mærke, at Ida begynder at få en fornemmelse for, at der skal ske et skift.. En blanding af spænding, ondt i maven, ked-af-det-hed og nysgerrighed – forfølger hende i disse dag. Her for lidt siden spurgte hun mig lidt bestemt – “Mor – du går ikke uden mig i børnehaven, vel?”.\n– Nej det gør jeg så ABSOLUT ikke de første par dage. (det rammer mig lige i maven).\nPuha – de er nok mere robuste end man lige forestiller sig, ikke?\nThis entry was posted in Børn, Bukser, Ida, Piping, Posebukser. Bookmark the permalink.\n12 thoughts on “Enden – er ikke altid god”\n28. november 2011 at 16:37\nDet lyder hårdt, men jo, jeg er sikker på lille men stærke Ida nok skal klare den, og der er nogle søde pædagoger i børnehaven, som nok skal være der for hende når I ikke er der.\nHeld od lykke med det:)\n28. november 2011 at 17:22\nHej Tine – selvfølgelig – der er også voksne der, der er glade for hende… men puha – hun er pludselig lidt lille igen.. 😉\n28. november 2011 at 18:16\nVildt, at hun er så ‘reflekteret’, og har forstået, at hun skal sige farvel til sin dagplejer.\nØglen glæder sig max til at komme i børnehave (på torsdag), og selv om jeg har forsøgt at forklare hende, at hun så ikke skal hen i sin elskede vuggestue mere, så virker hun helt ligeglad. Så enten er hun vitterligt klar til at komme videre, eller også – og den tror jeg mest på – har hun ikke heeeelt fanget, hvad det er, der rammer hende fra på torsdag. Puha – og du har ret; de er jo så små!\nHeld og lykke med børnehavestarten!\nIda skal nok blive glad for børnehaven Christina, men det kan godt være der lige skal lidt tilpasning til, men hun vil blive glad for det.\n28. november 2011 at 19:49\nHun er rigtig reflekteret – og jeg tror, at hun forstår meget mere end man lige regner med…\nMichael – selvfølgelig klarer hun den… hun glæder sig helt vildt… 🙂\n28. november 2011 at 20:38\nKan fandme godt forstå, at du er lidt betænkelig ved situationen! Jeg gruer for den dag, min datter skal ‘overføres’ til børnehaven. Især fordi vores kommune har i sinde at fyre 5 ud af de 13 pædagoger, der er fordelt i byens 4 børnehaver!\nJeg vælger at tro på, at de små hoveder er mere robuste, end man lige skule tro, for ellers kan jeg næsten ikke klare tanken.\nHeld og lykke med det hele, og manner, nogle fede bukser!!!\n28. november 2011 at 21:05\nTrine – bare tanken om at de skal give vores små børn så ringe vilkår er så grotesk ! 5 pædagoger ud af 13.. Det er jo helt vildt!\n28. november 2011 at 21:32\nDet truer med at rive hjertet ud på en. Og der er stor risiko for, at man får ridser i hjertet, hvis det ikke går glat. For det er bare hårdt. For alle. Håber at det går så godt og smertefrit, som det kan.\nPS. Bukserne er totalt fede. Tak for lige at sprede idéen med drengebukserne til tøsepigerne…;-)\n29. november 2011 at 6:38\nÅh jeg kan godt forstå dig.. jeg gruer allerede for når Daniel skal starte i børnehaven til sommer. Tror måske bare det er mere mig end ham der bekymrer sig over det hjemme hos os.. det skal såmænd nok gå Christina, som du selv siger er de nok mere robuste end man tror.\nBukserne er lækre, dem tror jeg jeg skal afprøve i en drengemodel.\nMarthe og Lars , says:\n30. november 2011 at 13:33\nHvordan går det mon med dine egne chinos?\nEr så spændt på at høre/se nærmere om resultatet.\nEr næsten på vej efter mønster og fløjl 🙂\n30. november 2011 at 15:19\nHej Marthe – jeg er næsten færdig.. du ved 3 børn og ingen ledige timer? Jeg lover dig, at de kommer på inden længe.. Promise\n2. december 2011 at 13:51\nFuld af tålmodighed, venter jeg med glæde.


Test af sikkerhedsprodukter | Se mere her | Northguard\nNorthguard er anmelderrost, og vi er både e-mærket og har en Trustpilot score på 9.6/10. Vi er meget stolte af vores høje score på Trustpilot, fordi det er vores kunder, der bedømmer os her, og for os er det allervigtigste, at de er tilfredse. Den høje score viser, at vi er en troværdig virksomhed med kvalitets-computerprogrammer med en høj grad af kundeservice, og vi vægter altid vores kunders tryghed meget højt. Vi tilbyder forskellige programmer og services for at bidrage til, at du kan bruge dine digitale enheder trygt og optimalt på internettet. Vi tester og opdaterer alle vores pakkeløsninger løbende, så vores kunder altid får det bedst mulige produkt. Nedenfor kan du læse om vores forskellige pakker, og om hvordan de kan gavne dig og få din computer til at køre på bedste og sikreste vis.\nUltimativ beskyttelse – Sikkerhedspakken\nDenne pakke giver dig ren beskyttelse af dine private enheder. Denne løsning er for dig, der har styr på det tekniske, men som samtidig tager din internetsikkerhed alvorligt. Sikkerhedspakken giver dig den ultimative beskyttelse, som sikrer dig og dine personlige data imod udefrakommende trusler, og den forsvarer dig mod vira, ransomware, og mange andre typer af malware. En af fordelene ved Sikkerhedspakken er desuden, at computerens ydeevne ikke bliver påvirket af antivirusprogrammet. Mange antivirusprogrammer gør brugerens computer langsommere, og derfor undlader mange at installere et antivirusprogram i frygten for at gøre deres computer ubrugelig. Men dette er ikke tilfældet med Sikkerhedspakken.\nDerudover tilbyder Northguard Sikkerhedspakken 2-vejs Firewall, hvilket vil sige, at du er ekstra beskyttet sammenlignet med andre antivirusprogrammer. En 1-vejs firewall beskytter dig kun mod udefrakommende trusler ved at blokere alt, som ikke er tilladt. Men man kan ved et uheld nemt komme til at tillade ødelæggende programmer eller filer, når man downloader noget fra nettet. En 2-vejs firewall beskytter dig derimod både mod udefrakommende malware og malware, der allerede ligger på din computer, og på den måde er du dobbelt beskyttet med Sikkerhedspakken.\nSikkerhedspakken blokerer desuden automatisk al onlineregistrering af dine oplysninger, når du bruger netbank og handel på nettet. Pakken tilbyder prisvindende sikkerhed, og alt foregår let, enkelt og på dansk.\nFor os er sikkerhed på en computer en topprioritering, og derfor har vi testet og sammenlignet Sikkerhedspakken med andre sikkerhedsprogrammer. Det har vi gjort fordi, at vi hos Northguard gerne vil levere det bedst mulige sikkerhedsprodukt til alle.\nSupport – PC-hjælp\nMed vores tilbud om PC-hjælp tilbyder vi total hjælp til dig, som har brug for hjælp til flere enheder. Du får ubegrænset hjælp via fjernstyring af din computer, og du kan kontakte os døgnet rundt via mail, chat eller telefon. Vi svarer så hurtigt, vi kan, og du får altid svar inden for 24 timer, hvilket er et meget højt serviceniveau sammenlignet med mange andre support-tilbud. Vi står altid klar med hjælp til dine problemer eller svar på dine spørgsmål. Northguard er blandt andet kendt for vores meget høje serviceniveau, og vi gør alt for at vejlede dig på bedste vis – forklaret på en måde som alle kan forstå.\nMed vores PC-hjælp slipper du for at sidde med alle dine tekniske spørgsmål og problemer helt alene. Med denne løsning kontanter du (og resten af din husstand) blot vores teknikere, og I kan gøre det ubegrænset udenfor vores almindelige åbningstider. Har du problemer med printeren, vil din computer ikke gemme dine dokumenter, eller har du et helt tredje teknisk problem eller spørgsmål? Så kan du med PC-hjælp altid kontakte os, så fikser vi dine problemer.\nVi bruger et anerkendt og gennemtestet fjernstyrringsprogram ved navn ConnectWise. For at vores teknikere kan hjælpe dig, skal fjernstyringsprogrammet hentes ned på din enhed, men din session vil altid være krypteret, og du skal altid selv give os adgang til din computer, hver gang du har brug for vores assistance. Vi har testet og sikkerhedsgodkendt den krypterede forbindelse, og stort set umuligt for vedkommende at følge med i sessionen. Vores teknikere kan desuden ikke komme og gå som de vil, og de har meget stramme regler for, hvad de må gøre på din computer. De vil naturligvis ikke tilgå dine billeder, mapper, eller andet personfølsomt under processen uden din accept, og ved os er du i trygge hænder under hele forløbet. Hvis vores teknikere sidder og ordner dit problem alene, vil teknikeren altid ringe dig op til slut for at sige pænt farvel. Sådan ved du altid, hvornår vi er ude af din computer igen. Vi tester også løbende for at sikre os, at alting fungerer som det skal.\nAntivirus og support – Tryghedspakken\nMed denne pakke får du både Antivirus og PC-hjælp samlet i én pakke, og den tilbyder dig beskyttelse og ubegrænset support, som giver dig tryghed over hele linjen. Med Tryghedspakken får du ubegrænset hjælp og den ultimative sikkerhed på din computer, så du undgår ubehagelige vanskeligheder på din enhed.\nTryghedspakken tilbyder ubegrænset hjælp via fjernstyring af din computer, og du kan kontakte os døgnet rundt via mail chat eller pr. telefonen. Sikkerheden er den som i Sikkerhedspakken prisvindende, og den tilbyder både antispam og antivirus. Desuden beskytter programmet din e-mail, og den giver dig en 2-vejs Firewall, som beskytter dig dobbelt så godt som mange andre antivirusprogrammer.\nDenne løsning er for dig, der ønsker den ultimative beskyttelse og gerne vil have mulighed for ubegrænset hjælp på din husstandens enheder.\nNorthguard er en 100% dansk virksomhed med danske medarbejdere, værktøjer og programmer. Det betyder, at vores service og beskyttelse foregår på et sprog, du kan forstå, og vi gør altid vores bedste for, at du får den rette hjælp af de rette personer. Vi servicerer danskere i alle aldersgrupper, og ligegyldigt om det handler om børnenes computerspil eller bedsteforældrenes e-mail, så hjælper vi meget gerne, hvis der opstår problemer. Vi har forsøget så vidt muligt at udvikle tjenester og pakkeløsninger, som alle kan få glæde af. Der er som sagt allerede en masse tilfredse kunder, som har testet og anmeldt vores produkter, og vi er stolte af de venlige kommentarer vi får med på vejen.\nKontakt os gerne, hvis du har det mindste på hjertet. Vi er både interesserede i ris og ros, og hvis du kontakter os med et spørgsmål eller et problem, gør vi alt, hvad vi kan for at løse det. Vores kunders tilfredshed er det vigtigste for os, og vores fornemmeste opgave er at hjælper den danske befolkning med sikkerhed og beskyttelse af deres personlige data, når de begår sig på nettet.


Bond-pigestil i casinoet – Kasinolivsstil\nBond blev aldrig set uden en køn pige ved armen, og det gjorde hans modstandere heller ikke. En smuk kvinde blev ofte opfattet som en slags lykkeamulet, udover at blive brugt som en smuk distraktion overfor modstanderne i et forsøg på at gøre dine egne chancer for at vinde bedre. Hvis du er en stilfuld dame der ofte besøger casinoer, spekulerer du måske på hvordan du kan få den meget eftertragtede, glamourøse Bond-pigestil. Du behøver ikke lede mere- du er kommet til det rette sted.\nLad aldrig dit hår være sjusket eller uvasket. Klassiske Bond-pigers hår var lige så skinnende som diamanterne om deres hals. Sørg for en dyb konditionering af dit hår før du styler, for at give det den ekstra glans, og prøv at undgå at bruge høje temperaturer på hårtørrere, hårglattere og krøllejern.\nNår det kommer til stil, er noget af det mest populære elegante, tilbagelænede stilarter. Prøv at justere den almindelige “knold”, tilføj nogle løse, krøllede hårlokker foran som omkranser dit ansigt på en pæn måde. Det er en enkel stil der ikke kræver det store arbejde, men ser glamourøst ud og sørger for at dit hår ikke falder henover dit ansigt på en rodet, skolepige-agtig måde.\nSom et alternativ kan du lade håret hænge løst, langt og bølgende på en forførende måde. Brug et krøllejern på lav varme for at lave store løse krøller, saml derefter alt håret til den ene side, over skulderem og sæt det på plads med hårnåle der matcher farven på dit hår. Dette “kastet over skulderen” look er igen enkelt at udføre men det ser utrolig glamourøst ud.\nVælg altid en kjole når du træder ind på et casino, specielt i Bond-pigestilen. Ingen nederdele eller bluser, ingen buksedragter- klæd dig perfekt og gå hele vejen med en smart kjole.Tænk på, hvilken kjole ville passe bedst til lejligheden. Hvad nu hvis du vinder jackpot? Alle vil ville tage et billede med dig!\nDet handler om at se glamourøs men forførende ud. Sexet, men ikke billig. Bond-piger hang tit på Bonds arme i tætsiddende, velsyede kjoler der fulgte hver en kurve på deres krop og gav deres barm et lille løft- og altid lange kjoler. Denne stil er utrolig sexet og vil sikre at du er klædt på til rollen! Hvis du føler dig utilpas ved at vise barmen frem, prøv i stedet at finde en kjole med et sexet split op langs benet i stedet! Kun lige nok til at få en mands tanker til at vandre…\nGlem ikke den vigtige regel- vis din barm eller dine ben, men aldrig begge dele! Bond-piger har klasse og efterlod altid noget til fantasien, som gjorde dem den lille smule mere eftertragtede!\nHvis du ikke er glad for hverken at vise dine ben eller din barm, er der stadig forførende alternativer du kan prøve! Prøv kjoler der har lav ryg, udringet ryg eller halterneck. Mindre stof men uden at vise noget intimt…hvor ville en mand som Bonds tanker gå ud af kontrol!\nNår det kommer til farver, holder de fleste Bond-piger sig til to farver- rød eller sort. Hvis du vælger rød, prøv at styre væk fra klare røde farver, men gå efter dybere, mørkere og mere sensuelle farver. De vil være flatterende for din skikkelse og se mere stilfulde ud end den røde farve i en julemandsdragt. Andre farver der nogle gange bruges omfatter hvid/cremet, grå og mørk lilla. Farver som rød og mørk lilla antyder rigdom, rød og sort er mere sexede, cremet og grå er de mindst spændende af farverne, men kan piftes op med tilbehør for at give glamouren ved antrækket et skub opad.\nValg af tilbehør er alt når det gælder et antræk- særligt med Bond-pigestilen i tankerne, vil du gerne se elegant og stilfuld ud og du vil heller ikke overdrive det! En ting at tænke på med hensyn til tilbehør er- guld eller sølv?\nGuld giver et mere ligefremt indtryk og udtrykker rigdom- sølv er mere diskret og mere sensuelt. Hvis en kjole er rød, er guld ofte den foretrukne mulighed, med sølv som den foretrukne mulighed for sort. Hvis en kjole er højhalset, er det en god ide at fokusere på nogle udtryksfulde øreringe, nogle få udtryksfulde ringe og et armbånd. Hvis kjolen har lav hals, bør du gå efter diskrete øreringe, en udtryksfuld halskæde der fungerer som ‘midtpunktet’ og noget enkelt på hænder og håndled. Til langærmede kjoler er udtryksfulde ringe et must.\nSkoene må ikke glemmes til maxi-kjolen og hæle er et must til det glamourøse Bond-pige-look. Stroppede stillethæle med åben tå er det mest populære valg, enkelt men sofistikeret. Metallisk guld og sølv fremhæver smykker på en fin måde og samler et antræk godt, men med en sort eller hvid kjole, vil du måske foretrække at vælge røde hæle der vil tilføje noget va va voom til dit look.\nHvis du har valgt en kjole med et split op langs benet, vil du måske nedtone smykkerne og bruge nogle udtryksfulde sko i stedet- knæhøje, blonde hæle er meget stilfulde, forførende og giver bestemt et meget sejt udtryk.\nSminke fuldfører det mesterværk som er dig, når det kommer til et stilfuldt Bond-pige-look. Mens du måske har været lidt flamboyant med resten af dit antræk, er det bedst at tage den mere simple vej med din sminke. Mørke, smoky øjne skaber et forførende, elegant aften-look, så gå efter mørke gråfarver, måske med noget sølv for at highlighte øjnene under de der casino spotlights og en smule sort til det inderste af dine øjenkroge.\nSort mascara bør påføres jævnt, uden at efterlade klumper, eller du kan gå efter falske øjenvipper. Hvis du gør det, så vælg ikke nogle store buskede vipper, der får dig til at se ud som om du er en udstødt fra en episode af Towie, men vælg tyndere, lange og sofistikerede vipper der vil gøre mænd fortabt i dine øjne!\nFor at færdiggøre looket, er røde læber et must. Hvis du ikke føler dig sikker på at du kan klare et røde læber-look, behøver du ikke at bekymre dig- der er tusindvis af forskellige nuancer at vælge imellem, så du kan være så ligefrem eller diskret som du vil.\nNår du har fået alt dette på plads, kan du være sikker på at du har stylet dig selv til at være lige så lækker og glamourøs som nogen Bond-pige. Glem bare ikke at stikke den pistol i din hofteholder for uventede møder, naturligvis…\nTop tips til foråret rengøring din garderobe\n8 Outfit Ideer til en tur til Casino


Her kan vi hjælpe dig | IT-Branchen\njuni 30, 2017 09.18 - Offentlig digitalisering\nEr du interesseret i at deltage i udvalget eller høre mere om, hvad de konkret arbejder med lige nu, kan du kontakte Martin Jensen Buch, mjb@itb.dk.\nDu kan allerede nu tilmelde dig Udbudsoverblikket 2018, så du kan komme med helt fremme, når det handler om fremtidens udbud. Du kan også se og læse lidt om Udbudsoverblikket 2017 her.\nEr du i tvivl om reglerne og procedurer for udbud, kan du som medlem altid kontakte vores kyndige udbudsjurister som f.eks. chefkonsulent Louise Høgh von der Heide, loh@danskerhverv.dk. Vi vejleder og rådgiver gerne om den nye udbudslov samt giver fif til f.eks. dialogbaserede udbud.


Sønderjylland - Pianist til fest - Book festpianist online på Eventzonen\nBook festpianist i Sønderjylland her\nLeder du efter en af landets mest spændende og største bookingportaler, så er Eventzonen det rette valg, kort sagt alle væsentlige typer underholdning indenfor arrangementer, fester og events for privatpersoner såvel som for virksomheder, unge som gamle.\nIdeén bag denne bookingportal er at skabe et samlingspunkt for spændende entertainere indenfor enhver relevant underholdningskategori, så danskere på jagt efter perfekt musik og underholdning kan lede efter det de søger ét sted og det uden at det medfører ekstra administrationsomkostninger eller andre gebyrer relateret til bookingen. Vi er ikke et bookingbureau, Eventzonen.dk er derimod en portal hvor alle mulighederne samles. Kunstnerne har selv besluttet at registrere sig hos os, fordi vores portal tiltrækker mange relevante kunder, der i tillæg vælger at komme tilbage og booker vores dygtige entertainere.\nVores udvalg strækker sig fra børnemusik til interessante foredragsholdere indenfor politik og samfund der kan fortælle til, provokere og inspirere alle. Derudover har Eventzonen et bredt udvalg af bands indenfor enhver relevant kategori, og det lige fra klassiske solister, DJ’s og enmandsbands til større bands med op til 12 personer, der virkelig kan skabe glade dage på en scene.\nDet er Mogens Birk, der står bag bookingportalen. Han har arbejdet indenfor underholdningsbranchen i over femten år og har derfor stort kendskab til booking af alle slags underholdning. Mogens Birk har det mål at skabe Danmarks foretrukne system til booking af underholdning, og Eventzonen er meget mere end samlingspunktet, som forbinder kunder med kunstnere, der er også tilknyttet både videomuligheder via YouTube og en blog, hvor man kan finde ideer til alt indenfor events og fester. Vi har også et voksende community af besøgende på Facebook, der følger Eventzonen og vores mange tilknyttede entertainere.\nHvis du gerne vil booke en kunstner via Eventzonen så kan du søge hvilken type kunstner du ønsker, under hvilket postnummer, i hvilken prisklasse og inden for den kategori du ønsker så alt passer til eventet eller festen. Det er vigtigt at huske på, at der bookes direkte hos kunstneren, når du booker via Eventzonens portal, så udover at der ikke er et fordyrende mellemled, så er det muligt på forhånd at drøfte ekstra tilpasninger og specielle ønsker til kunstnerens standardoptræden, så du får nøjagtig det du ønsker dig.\nHvis du som entertainer ønsker at blive oprettet på Eventzonen.dk, så er der først og fremmest god sandsynlighed for, at du oplever stigende interesse. Dernæst tilbyder vi dig vores betalingsprofil helt gratis de første 2 måneder, hvor du har mulighed for at uploade en udvidet profiltekst, videoer, billeder og lydklip til din kunstnerprofil. Har du videoer på din personlige profil, så kan interesserede kunder se hvordan du optræder og lynhurtigt kunne fastslå, om netop du matcher deres arrangement. Vi laver automatisk din betalingsprofil om til en gratis profil, såfremt du ikke vil have en betalingsprofil.\nUanset om du leder efter den bedste underholdning til dit næste arrangement eller du er entertainer, så er Eventzonen det rette sted, og det er der tre klare grunde til:\nDet er meget billigt – Som kunstner betaler du kun et beskedent beløb per måned og du betaler kun det entertaineren koster, hvis du ønsker at booke via Eventzonen.dk. Ingen ekstra gebyrer til bookingen.\nEvents med god underholdning, som sætter kolorit på tilværelsen, er det vi brænder for, og via vores blog og Facebook-community tager vi meget gerne spændende emner op efter ønsker fra vores Facebookfans og kunder.


Fredericia har fokus på pårørende | Nyheder | fredericia.dk\nFredericia arbejder for at færre bliver syge af at være pårørende\nLær at tackle-kurserne i Fredericia har stor effekt for deltagerne på kurserne. En evaluering af kurserne viser, at kursisterne får det markant bedre efter kurset. Stanford-kurserne har hidtil haft fokus på udsatte borgere, men sidste efterår tilbød Fredericia Kommune et Lær at tackle-kursus til pårørende.\n”Vi ved, at næsten hver anden pårørende til en langtidssyg føler sig deprimeret, og én ud af tre føler sig stresset. Med Lær at tackle-kurserne tager vi hånd om vores pårørende med en forebyggende indsats. De yder en enorm indsats i hverdagen, men vi skal passe på dem og lære dem at passe på sig selv”, siger Susanne Bjerregaard Mørck, formand for Senior- og Handicapudvalget.\n”Lær at tackle hverdagen som pårørende” er målrettet pårørende til langvarigt syge og giver deltagerne redskaber til at passe på sig selv, så de undgår at blive syge på grund af ekstra belastninger i hverdagen.\nFredericia Kommune har allerede afholdt 2 kurser, og men nu sikrer satspuljemidler, at kurset vil fortsætte i de kommende år.\n”Det er en kæmpe gevinst, at vi fortsat kan tilbyde kurser til pårørende, for vi oplever, at der er et behov. Vi skal hjælpe de pårørende, for ofte så har de pårørende svært ved at hjælpe sig selv, før de hjælper andre. På kurset får de redskaber til at passe på sig selv, bevare de sociale relationer og ikke mindst lærer de, at det er okay at bede om hjælp”, siger formanden for sundhedsudvalget, Susanne Eilersen.\nPå de kommende kurser vil der være fokus på at inddrage pårørende generelt. Kommunens to koordinatorer vil i løbet efteråret komme rundt forskellige steder i byen og fortælle mere om Lær at tackle-kurserne for alle, der har interesse.\nUdover Standfordkurserne så har Fredericia Kommune også andre, nye tilbud, som pårørende kan have glæde af. Bl.a. starter demensrådgivning i sundhedshuset i juni og kræftrådgivningen til september.\nVil du gerne høre mere om kurserne, så er du velkommen til at ringe på 7210 6050 eller læse mere på fredericia.dk.\n”Lær at tackle hverdagen som pårørende” er målrettet voksne pårørende til mennesker med langvarig sygdom eller funktionsnedsættelse. Det kan være ens partner, forældre, søskende eller nære venner, der er ramt af sygdom, f.eks. depression, hjerneskade, KOL eller demens. På kurset får deltagerne konkrete redskaber til at passe på sig selv, bede om hjælp og bevare sociale relationer, som er med til at øge deres trivsel. Desuden har de stor gavn af at møde andre pårørende, der forstår deres udfordringer og problemer.\n”Lær at tackle”-kurserne for pårørende har netop modtaget Satspulje-midler, så kurserne er sikret i Fredericia de kommende år.