Uafgørlighedszonen | Vagant\nFørst publisert i Vagant 4/2004\nOmkring år 2001 blev Claus Beck-Nielsen erklæret død. I 2002 udkom hans efterladte værk Selvudslettelser og i 2003 udgav danske Gyldendal en biografi om ham, Claus Beck-Nielsen (1963-2001). Claus Beck-Nielsen har desuden efterladt sig et teater, Das Beckværk, i udkanten af København, et teater, der udelukkende iscenesætter Beckværker, i teaterrummet, såvel som på verdensscenen.\nJeg er rejst til Danmark for at interviewe et menneske. Spørgsmålet er hvem? Før jeg får tændt diktafonen siger han, at han ikke er identisk med Claus Beck-Nielsen. Den, der taler, er enten lederen af teatret Das Beckværk, eller forvalteren af Claus Beck-Nielsens livsværk das Beckwerk. Førstnævnte hedder Nielsen. Sidstnævnte er i princippet navnløs, men går under betegnelsen ”c/o”, care of, og må finde sig i, at folk og fæ og journalister og børn kalder ham ”Claus Beck-Nielsen” – eller sågar ”Hej Claus” eller ”far”. Det er betingelserne: manden såvel som samtalen bevæger sig i det ubestemmelige felt mellem værkets og menneskets to yderpoler – fra verdensscenen til den biografiske skrift, fra værkfører Nielsen til den navnløse forvalter af livsværket.\nJeg får endelig tændt for diktafonen og begynder at tale med værkføreren om Das Beckværks aktuelle projekt The Democracy – Destination: Iraq. Projektet tog i 2002 sit udgangspunkt i en klassisk teaterforestilling, Parlamentet, men forlod derefter teaterrummet og blev en iscenesættelse af det offentlige rum i Danmark, inden to af aktørerne, Nielsen & Rasmussen, i januar i år bragte parlamentet til Irak. For nylig, i anledning af det netop overståede præsidentvalg, skiftede projektet navn til The Democracy – Destination: USA. En række reportager herfra har været at læse i Morgenbladet i oktober og november 2004.\nHvornår fandt I ud af at I skulle til Irak?\nDer kom et tidspunkt hvor det blev åbenlyst, at der bare ikke var nogen vej udenom. Vi tog en formel konsekvens. Man laver en teaterforestilling som handler om en mand, en arkitekt, i en verden, som ligner vores, bortset fra at de to ord ”demokrati” og ”parlament” ikke eksisterer. Han får den idé at han vil bygge et parlament og det mislykkes. At sætte et sådant stykke i scene samtidig med at amerikanerne planlægger en demokratisering af Irak gør det meget nærliggende at forbinde de to ting, at tage ikke blot skuespillets historie, men også verdenshistorien på sig. Når man sætter en sådan forskning i scene så kan man enten bare blive inde i den, i værkets lukkede rum eller også kan man åbne det og se hvad der sker. Der var jo det smarte ved 1980-kunstnernes knaldhårde værker, at de var så hårde at de ikke gik i stykker. Men når man som os begynder at arbejde med de mere porøse former, så ender værket aldrig, så tager det aldrig endelig form, så fører det videre hele tiden. Akkurat ligesom verdenshistorien, som også blev ved, selv om Francis Fukuyama forsøgte at erklære den slut.\nPå et tidspunkt erklærede Nielsen Das Beckværk for irakisk territorium, og dermed blev det et muligt mål for amerikansk invasion. Nielsen udsendte unilateralt – uden at informere teatrets øvrige medarbejdere – en noget kontroversiel pressemeddelelse, ifølge hvilken Das Beckværk sågar anså den siddende irakiske præsident som deres folkevalgte leder. Den pressemeddelelse førte til en splittelse af teatret og en fraktion under ledelse af politisk dramaturg Thomas Skade-Rasmussen sendte en satellit ind til byens og magtens centrum på Kongens Nytorv, hvor de oprettede Det Demokratiske Irak.\nEfter nogle diplomatiske forhandlinger og Nielsens to legendariske ”lange vandringer gennem Danmark” med henholdsvis det irakiske og Demokratiets Flag, enedes man om at genoptage samarbejdet i en beckvaerk-container på Kongens Nytorv. Containeren blev erklæret for værende et overstatsligt territorium. Målet var at den skulle komme til at rumme en universel model af Demokratiet, som kunne eksporteres til og iscenesættes i alle egne af verden. Containeren fik et stort skilt på siden: The Democracy.\nMange laver jo nogle ting, som ikke har noget som helst at gøre med nogen form for virkelighed og kalder det alligevel for ”politisk teater”. Det vil jeg helst ikke påstå, at vi laver. Men det vi laver, må have en konsekvens, det kan ikke bare være sådan noget ”politisk kunst” man går og hygger sig med i et eller andet kultur-miljø.\nJa, hvis man stoppede der, så var det stoppet i det hyggelige lille danske rum. Men når der nu pludselig stod The Democracy – Destination: Iraq på siden af containeren, en container der ikke var lukket inde i teatret, men havde indtaget en central plads i København, så måtte skiltet have en konsekvens, så måtte nogen bringe containeren til Irak. Og da der ikke er andre end os, så var vi – Nielsen & Rasmussen, nødt til at gøre det.\nDet er jo at lege for alvor, kunstneren der løber en risiko?\nJa, helt klart og det kan man godt gøre bare med et haikudigt, det er slet ikke på den måde, men der er nemlig bare ikke ret mange som tør risikere noget, det meste bliver kunst for kunstens skyld, for kunstnerens skyld, folk vil gerne være del af et miljø – og det er sikkert også hyggeligt, men det er privat på den virkelig private måde.\nKunsten kobler sig jo op til et socialt felt, men det kan ende ud i en masse aktiviteter blot for sig selv og hinanden. Jeg mener, det kommer an på hvad man bruger socialiteten til – at diskutere og gøre ting, forestille sig at man kan ændre noget, stort eller småt. Det er svært at kalde det andet end idealistisk, at bilde sig ind at man beskæftiger sig med kunst. Men det er vel heller ikke forkert at være idealistisk? – Og så tog I til Irak. I havde etableret en form for midlertidigt parlament i et telt?\nStykket Parlamentet tog udgangspunkt i hovedpersonens – Arkitektens – vision: hans vision om et verdensdemokrati og hans tegning af Verdensparlamentet. Grundfiguren var dialektisk: en cirkel i et kvadrat i en cirkel i et kvadrat i en cirkel i et kvadrat, et modsætningernes rum, et dialektisk rum som så i fire porte åbnede sig mod alle verdenshjørner.\nOg da vi så senere brød ud af værket, så tog vi fiktionen med os, vi tog den på os. Det Nomadiske Parlament, som vi bragte med os til Irak, er blevet til i samarbejde med arkitekten Merete Ahnfeldt Mollerup, men på grundlag af den fiktive Arkitektens tegning, som igen er inspireret af parlamentet i Dakka i Bangladesh, tegnet af Louis Kahn. Og så har vi – fordi vi altid bruger forhåndenværende materialer – købt et igloo-telt og bygget det om til Det Nomadiske Parlament.\nMen fik I kontakt – det fik I jo, jeg har set nogle billeder hvor der er masser af folk?\nVi afholdt 13 egentlige parlamentsmøder, og hvert enkelt af dem var også et formelt forsøg, et forsøg på at finde ud af, hvilken form den ideelle parlamentsforsamling skal have. Det var ikke hver gang, at vi overhovedet slog Det Nomadiske Parlament (DNP) op, nogle gange placerede vi bare selve Demokratiet – altså kassen med ”The Democracy” – midt i mængden og tog udgangspunkt i den. Og dér, i Parlamentsforsamlingen på Universitetet i Basra (peger på billede), er parlamentet ikke helt slået op endnu. Her har vi en vej ude i en ørken ved siden af et universitet, der sidder mennesker på hver sin side, det er et meget smukt parlament, og vi havde som sagt mange forskellige former for parlamentsforsamlinger i Irak, som Nielsen så flittigt tegnede ned i sin notesbog.\nBåde den kunstneriske institution og den politiske, parlamentariske, folketinget, hvad er det konkret? Det er et hus. Men I flytter ud fra institutionen – det nomadiske er jo noget der er i bevægelse, noget som er åbent. I forhold til de der institutioner, det er jo bare et hus – det er noget der er på TV?\nJa, det er jo klart, det er et stykke arkitektur. Det er på én side helt konkret, og det er heller ikke nogen metafor, det er et helt konkret rum, der kan bruges, og samtidig så er det et utopisk rum, et endnu ikke eksisterende rum: Det universelle demokratis rum.\nLæser fra brochure: ”In the past all (national) parliaments have been monumental buildings placed in centres of capitals, buildings that signal power, buildings with limited access for the demos, buildings guarded by the police. The Nomadic Parliament signals the vision of an open Parliament with unlimited access. A portable parliament. A parliament for all who wish to participate in the endless creation of democracy and democratic governance.”\nJa, traditionelt er ethvert parlament centralt placeret, det er lukket og bevogtet, svært tilgængeligt, og meget stort og tungt. Det Nomadiske Parlament er det stik modsatte, det er gennemskydeligt og gennemskueligt, hypermobilt og let tilgængeligt for alle og enhver.\nJa, og alt i alt er hele projektet – ligesom verdenshistorien – uafslutteligt, det fortsætter, fordi der er tale om et samspil mellem nogle formelle størrelser – Det Nomadiske Parlament, kassen med The Democracy, de to helt almindelige europæere Nielsen & Rasmussen – og på den anden side verdenshistorien. Begivenhederne på verdensscenen bestemmer i høj grad udviklingen af vores historie. Og det betyder at vi nu, af historisk nødvendighed, skal videre til Washington DC, USA.\nVi efterlod Demokratiet og Det Nomadiske Parlament hos en gruppe unge, hyperaktive irakere i Bagdad. Vi søgte støtte hos Det Danske Udenrigsministerium og fik tilsagn om 1,9 millioner kroner til at åbne et demokrati- og kulturcenter i Bagdad. Men planerne blev stoppet, pludselig holdt Udenrigsministeriet pengene tilbage på ubestemt tid, på grund af ”den forværrede sikkerhedssituation” i Irak. De var bange for at få os hjem uden hoveder. Og den ”forværrede sikkerhedssituation”, den skyldtes jo i høj grad de løsslupne billeder af amerikanske overgreb i Abu Ghraib fængslet, som viste, at der er et eller andet helt galt i den amerikanske demokrati-opfattelse. Og det problem er vi nødt til at gøre noget ved – vi må re-demokratisere USA– for at kunne komme videre med demokratiseringen af Irak.\nVi har hele tiden arbejdet i en parallelaktion med den amerikanske, med deres forsøg på at demokratisere Irak og derefter resten af verden. Vi er altså ikke tidstypiske europæere, ikke noget anti-krigs her, vi er ikke mod afsættelsen af Saddam Hussein, vi holder til udenfor den der europæiske polarisering mellem koalitionslande på den ene side og Tyskland og Frankrig og kompagni på den anden side. Nielsen & Rasmussen er hverken mod krig eller for krig, de er på én gang mere pragmatiske og mere utopiske.\nVores projekt er en parallelaktion til den amerikanske, og den amerikanske aktion på verdensscenen tager udgangspunkt i en slags utopi, en idealisme formuleret af de såkaldt ”nykonservative” i Project for the New American Century. PNAC har siden 1997 været bagmændene bag Bush’s befrielse af det irakiske folk og forsøget på at demokratisere landet som det første af en hel række – Iran, Saudi Arabien, Nordkorea. Men noget er gået galt, og det må viså rette op på. Vi skal så hente Demokratiet fra sin nuværende vugge i Irak og bringe det den modsatte vej. På vejen skal vi afholde et møde i Jordans hovedstad Amman, et parlament, hvor vi forsøger at samle så mange mellemøstlige hoveder som muligt for i fællesskab at lave en plan for demokratiseringen af USA, en plan som samles i et skrift, der skal svare til det charter som PNAC tog udgangspunkt i. De skrev i 1997 et charter, og det skal vi nu genskrive, så det bliver et charter for demokratiseringen af USA, en klar beskrivelse af, hvad det er, den gamle verden skal gøre for at rette op på den amerikanske demokrati-model, så den kan blive universel og kan eksporteres til resten af verden. Vi tager denne gang udgangspunkt i to gamle civilisationer og også samfundsstrukturer, den europæiske og den mellemøstlige, i håb om at kunne tage og bringe erfaringer derfra til USA.\nDet virker jo netop som om at kommunikationen den anden vej er vældig svag eller bliver stoppet?\nJa, men hvis man som amerikanerne slet ikke forestiller sig, at der er noget at finde den anden vej, hvis man slet ikke forestiller sig, at der muligvis er noget at modtage fra resten af verden, så er det klart, så kommer der ikke noget.\nDet er fordi de ved hvem irakerne er, de har billedet.\nDet er et helt grundlæggende problem for amerikanerne, og det er også en stor del af grunden til, at det er gået helt galt for dem i Irak. De ved på forhånd, hvordan irakerne er, og de ved, at irakerne ikke skal være dem, de er.\nIrakerne har jo vældig svært ved at trænge igennem det billede der bliver dannet i medierne, de har ikke den samme kraft til at definere sig selv, så de bliver i højere grad defineret, og så stopper kommunikationen, så er det jo i virkeligheden Amerika som taler med et fjendebillede. Men hvad skal I så, tager I simpelthen teltet – og?\nVi skal ned og hente det i Bagdad eller ved grænsen. For at Udenrigsministeriet skulle kunne legitimere deres deltagelse i invasionen var de nødt til at lave nogle initiativer, der har at gøre med demokratisk genopbygning. Og når det er Udenrigsministeriet, man har med at gøre og ikke Kulturministeriet, så er det jo pludselig mange flere hundrede millioner end det normalt er – men der var ingen der turde søge dem, så de var nødt til … de bevilligede i hvert fald os to millioner kroner til at lave Parallelaktionen som skulle starte med etableringen af et kulturcenter, kultur- og dialogcenter, et demokratisk rum i Bagdad sammen med irakerne. Så Rasmussen skulle flytte derned, men så i sidste øjeblik i maj måned tilbageholdt de pengene netop på grund af det der skete i Abu Ghraib – og hovederne, der begyndte at skille fra kroppene: halshugninger af vestlige gidsler vist på arabiske fjernsynskanaler. Derfor ville Udenrigsministeriet ikke give penge til nogen, de ville ikke have nogen der kom tilbage uden hoved eller omvendt, hoved uden krop. Så grunden til at vi ikke kunne fortsætte i Irak, det var simpelthen fordi det danske udenrigsministerium holdt de to millioner kroner tilbage, på ubestemt tid, og hvorfor gjorde de det, det gjorde de på grund af de billeder der. Så det er ikke bare noget vi lige finder på, der er også en økonomisk logik i det.\nDu har jo skrevet en del skønlitterære bøger: Vejlederne (1997) og Horne land (1999) og Selvudslettelser. Disse bøger arbejder med sproget på en specifikt litterær måde, men Claus Beck-Nielsen (1963-2001) En biografi (2003) som jo til dels er collage – dér er det som om skriften forsøger at være enklere. Sproget er jo journalistisk meget af vejen, første halvdel er det. Bogen består indledende af en collage af avisartikler som senere afløses af en mere dagbogsagtig form. Det er som om de litterære virkemidler er tonet ned – eller det er mere neutralt?\nDet tror jeg nu ikke … biografien er vel i høj grad litterær, der er ganske vist også en del billeder og dokumenter i den, men jeg tror forskellen på den og f.eks. Selvudslettelser er, at biografien ikke er et stykke ren écriture. Det er Claus Beck-Nielsens første og sidste tre skønlitterære bøger i høj grad, de er alle forsøg ud i skriften, skrifteksplosioner, og Selvudslettelser er den bog, hvori sproget virkelig rykker sig løs fra traditionen og bliver en helt egen verden. De to første bøger arbejder og bliver mere indenfor en tradition. Og forskellen på Selvudslettelser og biografien er bl.a. at i Selvudslettelser indeholder selve skriften alle niveauer på én gang – hvilket også gør den så overophedet, som en atomreaktor, der smelter ned lige nu – mens alle skriftens niveauer i biografien bliver spredt ud i klart adskilte og mere klassiske skriftformer.\nDet virker som om kimen til biografien ligger i Selvudslettelser ?\nJamen, ja ja, det gør det også. På mange måder. For det første er Selvudslettelser skrevet af forfatteren Claus Beck-Nielsen, og biografien er så historien om hans liv. Forfatterens liv er traditionelt set kimen til historien om ham. Selv om en af pointerne ved Claus Beck-Nielsen (1963-2001) jo netop er, at det her er omvendt: historien bliver kimen til mandens liv og hans død. Selvudslettelser er selvfølgelig en del af materialet til historien om dens forfatter. Og i Claus Beck-Nielsen (1963-2001) indskrives Selvudslettelser også, men godt nok kun i forordet.\nMen lad os lige identificere Selvudslettelser først: Selvudslettelser er én særlig skrift, en écriture, der starter et sted og så kører derudad, ødelæggende alt og til sidst også sig selv, og var selv bevidst om dette, også om sig selv som kraft, en skriftkræft, der breder sig ud over det hele og æder alt inklusive sig selv for at ende i et telefonnummer, forbindelsen fra sproget ud til ”virkeligheden”, forfatterens altfor virkelige telefonnummer, læserens mulige forbindelse.\nOg i modsætning til denne enhedsskrift, denne Totalschrift, der gør biografien i en vis forstand det, at den spreder alle de der niveauer, som der hele tiden hoppes imellem inde i totalskriften. De niveauer er adskilt i Claus Beck-Nielsen (1963-2001), delt op, og, ja, der sker noget helt andet når man arbejder med forskellige former for skriftlighed imod hinanden.\nDa artiklerne om Claus Nielsen – som udgør en stor del af materialet til biografien – stod i dagbladet Information, da forholdt de sig bevidst til det journalistiske sprog og den journalistiske form – med faktabokse, dokumentarfotos, over- og underrubrikker – men samtidig mærkeliggjorde de sig, de forskød sig lige en smule, og kom dermed ud i den der Uafgørlighedszone, som det siden Selvudslettelser er blevet helt afgørende at placere Claus Beck-Nielsen og hans værk i. At hele tiden forsøge at placere ham og hans værk der ude, hvor tingene bliver usikre, ikke blot skrøbelige, men svært definérbare: er dette teater, er dette kunst, er dette virkelighed, er dette politisk, er dette liv eller er det død. Kimen til denne Uafgørlighedszone, sprækken, der efterhånden har åbnet sig og udviklet sig til en helt Anden Verden, den findes bl.a. i Selvudslettelser, i skriftens uigennemskuelige blanding af fakta og fiktion og ikke mindst på plakaten bag i bogen, hvor det traditionelle forfatterfoto og forfatterbiografi er blevet forstørret op til en slags gravsten. I biografien er denne uafgørlighedssprække blevet til en hel zone, et ingenmandsland. Helt ud i parateksten, titlen: Claus Beck-Nielsen (1963-2001)– er det titlen? Og hvis ja, hvem er så forfatteren?\nMen så det avisopslag hvor der står ”Hvem er jeg?”, når du ser det – når de ting bliver flyttet ind i en bog som er designet med så megen højkulturel tyngde, selve bogen er jo tydeligvis en lille bid af den litterære institution – så sker der noget.\nJa, og den har jo det hele, den har jo det der Lenin-mausoleumspapir inden i, det er virkelig et udstyrsstykke!\nJa, for eksempel de tre artikler fra tabloidavisen Ekstra Bladet. De er i biografien skrevet ud som en nydelig prosa og fremtræder derfor på en helt anden måde, de afslører sig som skrift. En rigtig jubel-postmoderne forfatter ville jo hverken behøve noget menneske eller liv eller aviser og gader – han ville kunne konstruere det hele, konstruere en sådan biografi, mime en Ekstra Blads-skrift og få en klassisk postmoderne roman. Men noget af det suveræne ved det ustyrlige virkelige er, at selv ikke den mest virtuose postmoderne forfatter kunne skrive så eminent Ekstra Bladsagtige artikler, som journalisterne på Ekstra Bladet rent faktisk har gjort, de er jo fantastiske, alene overskrifterne: ”Hvem er jeg?”, ”Ingen må hjælpe”, ”Håb for Claus”, det er jo forrygende!\n(Latter.) Det er popsange!\nMen det er klart, biografien er ikke ren skriftlighed, den har ikke den samme skriftkraft som Selvudslettelser. Nogle forfattere forsøger at skrive den samme bog hver gang, men Claus Beck-Nielsen forsøgte tværtimod hver gang at skrive sig derhen, hvor skriften ikke kunne komme længere, og det lykkedes først rigtigt i Selvudslettelser. Den slutter der, hvor både skriften og forfatteren hører op. Og derfra er der ingen vej videre, hvis noget skal komme efter den, så må det være noget helt andet, som f.eks. biografien. Og jeg er klar over, at nogen i biografien måske vil savne den der skriftkraft, men det er der ikke noget at gøre ved. Ikke i denne omgang.\nSkriftligheden er jo i biografien netop blevet fysisk på den måde at skriften er dine bevægelser rundt i byen. Der er også et kort over Claus Nielsens rute til sidst i bogen. Så du begynder at skrive i byrummet eller på medieoverfladen. Det bliver noget andet end når forfatteren sidder og kigger på sætningen, så bliver det en sådan mikroarkitektur, sætningen skal være på en bestemt måde, den skal være ”kunstnerisk”. Det her bliver en helt anden slags skrift, der måske i sig selv bliver ganske konkret og måske mere enkel?\nSkriften viser sig ikke frem, i hvert ord, hver sætning. Det er meget vigtigt, at sproget er præcist, ned i hvert eneste ord, på den måde er biografien stadig eminent skriftlig, sproget skal være helt præcist, ellers virker det ikke, men det er klart, det er ikke skriften selv som fører hele bevægelsen videre, skriften er bare del af en mangeartet bevægelse. Biografien er på skrift samtidig med at den er skrift i byrummet og den er skrift i medierne. Og som skrift i bogen arbejder den helt bevidst med hvordan en traditionel biografi ser ud, og så forskyder den sig derfra.\nMen du får nogle læserreaktioner, folk var vældig vrede, hvorfor var der de reaktioner, tror du? Der var jo en form for følelse af forræderi?\nDet er fordi artiklerne om Claus Nielsen optræder i en avis, det er konteksten, de optræder i en avis, og næsten alle avislæsere opfatter helt naturligt det, der står i en avis, som virkeligheden, og når artiklerne så pludselig åbner den der sprække ud i Uafgørlighedszonen, så bliver det en afgrund, hvori læseren og hele hans virkelighedsbillede styrter ned. Og så er det klart, at så kommer der læserreaktioner, så udbryder der panik, for én ting er alverdens katastrofer, Irakkrige, døde børn i Beslan og orkanen Ivan, dem kan man leve med, fordi de ikke truer virkelighedsbilledet, de bliver inde i deres kasse, inde i mediet, inde i tv-apparatet eller i avisen eller på internettet. Men når læserne pludselig ser ned i Uafgørlighedszonen, så er det deres egen virkelighed, der bliver uafgørlig, hverken virkelighed eller fiktion, og det er meget ubehageligt, så føler man sig snydt. Derfor var der hundrede af læsere der skrev rasende læserbreve, hvori de beskyldte Claus Nielsen eller Claus Beck-Nielsen eller journalisten Claes Bech – de kunne ikke finde ud af hvem der var hvem – for alt fra socialbedrageri til nazisme, og enkelte læsere sagde sågar deres abonnement op.\nEn del af problemet ligger selvfølgelig i mediet selv. Hvis man taler med journalister, så er de næsten altid overbevist om at den journalistiske skrift er objektiv, at der findes én og kun én realisme og det er den, de selv bedriver. Men hvis der er noget der er konstrueret så det jo den journalistiske realisme. Og det er jo på en meget mere forfærdelig måde end litteratur, fordi den ikke melder rent ud med det, den ikke blot lader som om, den tror jo selv, at den er virkelighedsbilledet, og det gør læseren og seeren så også.\nNyhedsdelen af avis-mediet og tv-mediet arbejder i nogle realismemodeller som den følger helt slavisk og som selvfølgelig kun kan vise materien på én måde. Og i det øjeblik man så laver noget der er tæt på at være en avisartikel, og samtidig er bevidst om, at det er en repræsentation, så er det truende. Så det som forvirrede mest, tror jeg, var at læserne følte sig snydt, men ikke helt var klar over hvordan de var blevet snydt. Derfor kom der også alle mulige beskyldninger om at udnytte det sociale system, tror jeg, for at have eet eller andet at kunne hænge sin vrede op på.\nEn form for destabilisering? Folks tillid til at aviserne taler som de nu taler og jeg læser min avis hver dag, det kan jo blive en ganske stærk faktor. Og dét du jo gør, som har potentiale til at være både farligt og interessant, bevirker at de kunne begynde at mistænke de øvrige artikler også?\nJa, det at man fjerner tilliden til at verden er stabil og at den er så enkel og påtagelig som man gerne vil have, og som man jo er nødt til at tro på, at den er, for at man kan gå ud i den. Læserne skal kunne åbne deres avis, de skal kunne slå op for at se, hvad der er sket, hvad der sker og hvordan vejret bliver, ikke sandt? Og hvis det billede begynder at forskyde sig, at blive usikkert, så bliver de altså vrede. Og der var masser af deres beskyldninger som kunne tilbagevises, men avisen blev jo bange også, folk begyndte at sige deres abonnementer op, så derfor så stoppede avisen hele den begyndende demokratiske debat om virkeligheden og det sociale system, de forbød Claus Beck-Nielsen og Claes Bech og hvem der nu ellers var involveret, at svare på læserbrevene. De ville have historien sluttet, have Uafgørlighedszonen lukket, inden den begyndte at sluge dem selv. Det var ikke det, der – fra avisens side – havde været meningen med at slippe Claus Nielsen ind i deres spalter, det skulle være spændende, men ikke farligt!\nJournalister arbejder med en præmis, det vil sige: man går ind til en redaktør og siger ”Vi vil godt tage til Sao Paolo” – ”Ja, hvad er historien?” siger de så, ”Det er dét jeg skal ned at se”, siger jeg, men nej, avisen vil kende historien på forhånd, og derfor så havde dagbladet Information en klar forestilling om, hvad det var, hele den der Claus Nielsen-aktion skulle gøre. Og den præmis var deres legitimation for at gøre noget, de og læserne troede var en slags undercover journalistik, og da den præmis ikke holdt, så …\nJa netop, de troede at man ville afsløre noget. Og artiklerne afslører jo i virkeligheden en hel masse, de blotlægger nogle pinlige ting om sprog, og om det der med at et menneske skal have et personnummer, ellers eksisterer det ikke. Ting der kan have katastrofale konsekvenser for den konkrete krop, men det var ikke det, avisen ønskede at afsløre, og det var ikke den slags afsløringer læserne forventede, det var ligesom for abstrakt. Vi skulle bare have fortalt nogle historier som de kendte i forvejen, om livet på bunden, og det er jo også med, men det er bare ikke fortalt med den medlidenhed som man gerne skulle benytte.\nSå det er jo et projekt der ligner halvfjerdsernes kritiske projekter, men der er et vrid på, der er noget der er lidt anderledes. Man mente vel dengang at man kunne sige sandheden, jo mere intim man var jo lettere kunne man udsige en slags sandhed. Men i dag er det måske lidt anderledes?\nJeg tror at det livsværk, vi har med at gøre, dette Beckwerk, har to poler, det ene er det privat-biografiske aspekt, det andet er den der verdensscene. Umiddelbart virker det som to vidt forskellige og uforenelige dele eller poler, uden nogen mulig forbindelse. Men det hele hænger sammen, den lille, skrøbelige, dødelige krop på den ene side og verdensscenen og verdenshistorien på den anden side, er to uadskillelige poler af den samme verden.\nOg for både biografien og Irak-projektet gælder det, at de på mange måder ligner noget der også fandt sted i tresserne og i halvfjerdserne, men med altafgørende forskelle. Med hensyn til det politiske, der mangler begge projekter fuldstændig den der halvfjerdser-uskyld. De er hinsides, banalt set, syndefaldet, de er efter murens fald og de der store simple utopiers død. Der findes masser af kunst nu som kalder sig politisk, hvor man har nogle simple fjendebilleder – en slags håbløs halvfjerdser-revival. Men man kan også være kritisk på en anden måde, en næsten allergisk selvbevidst kritik, hvor man lige så meget skyder på sig selv og sit eget fundament, som man beskyder ”fjenden”. Det er allerede strategien i Selvudslettelser, hvor det hele tiden drejer sig om at slå både forfatteren og fortælleren og hovedpersonen ihjel, udradere deres identiteter og deres virkeligheder.\nBiografien bruger jo en masse privat stof, men der svarer det der brudebillede – et opklippet billede af en brud og en brudgom som afslutter bogen – meget godt til projektet, at den der er blottet, det er brudgommen, kvinden er skåret af, så hun … bortset fra alle dem der kender hende, de ganske få der kender hende, så ser man ikke andet, end at det er en brud, at det er en kvinde, kvindekød og så videre, man kan ikke se hvem hun er, på nogen måde, med mindre man ved det. Den der skydes på er alene den biograferede. Det etiske problem i den (biografiske) sammenhæng er selvfølgelig, at når man skyder på sig selv, så risikerer man at ramme sine nærmeste.\nMen hvis det var at man i halvfjerdserne forsøgte at gøre noget ved det skel der er imellem det private og det offentlige, så var det med en forestilling om at man kunne krænge det private ud, at man kunne befri mennesket. Det du siger er noget andet – i antologien Virkelighedshunger , tror jeg det er, skriver du at det autentiske blot er endnu et lag af fiktion, der er flere forskellige forskydninger af fiktive lag hvor det biografiske blot er eet af disse?\nJa, men i forhold til attituderelativismen, så er hele projektet alligevel mere patetisk, smerteligt eksistentialistisk, havde jeg nær sagt. Man må endelig ikke blande det sammen med den del af attituderelativismen, postmodernismen, hvor alting bare er for sjov, et spil, du ved, man kan vågne op og være den eller den, som man behager. Den tragiske dimension er med overalt i Beckwerket, det er ikke en forestilling om at livet, identiteten og litteraturen kan være hvad som helst, der er en masse dødelige konsekvenser. Men det betyder ikke, at Beckwerket rider med på bølgen af ”det autentiskes genkomst”. Kun som endnu en autenticitetskritik. Og forskellen på Beckwerket og den variation af det postmoderne, hvor alt bare er et fornøjet post-historisk spil med identiteter og historier og fortælleformer, er det utopiske element i Beckwerket. Men når vi tager af sted til Irak, så er det sgu et forsøg på at nå frem til et eller andet, at forandre noget, at nærme os utopien. Og det utopiske element er også til stede i hele det biografiske arbejde, det er ikke bare destruktion af identiteter og selvudslettelser. Der er i det hele et forsøg på at nå frem til noget andet.\nNår man erklærer Claus Beck-Nielsen død, og i Selvudslettelser forsøger at skrive sig helt ud af sproget, så er det også et forsøg på at erfare noget omkring identitet og skyde alle de der forestillinger om identitet i stykker. Ikke for at der ikke skal være noget tilbage, eller for at alt skal være lige godt, men for at der kan komme noget andet til syne.\nTeatret Das Beckværk den 7. juli 2004.\nBocksången anno 2020\nVECKANS REKOMENDATION. Den kontroversielle åldermannen Botho Strauss är ute med en ny essä. Ännu en gång är samtiden hans måltavla.\nLov og orden: en amerikansk voldshistorie\nKOMMENTAR. Donald Trump vil have lov og orden. I dag ser vi, at det konservative slagord aldrig er sluppet fri af forestillingerne om the frontier.\nMellom Bergen og Shanghai\nRAPPORT. Hva har norske poeter til felles med kinesiske kolleger? I en ny antologi undersøker poeter fra begge land hva som betyr mest når de skriver.\nPalats av distraktion\nKOMMENTAR. Innehåller Operahuset i Oslo en dörr till en annan värld? Om man ska tro Christopher Nolans senaste film Tenet döljer den fler hemligheter än så.\nUt til det ytterste\nBLANKE ARK. Klimakrise, koronapandemi og et demokrati som knaker i sammenføyningene: Hvor er håpet? Katrine Heiberg lar tankene gli ut i horisonten.


Kun i Strøby Egede er alt ved det gamle - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Læserbreve>Kun i Strøby Egede er alt ved det gamle\nKun i Strøby Egede er alt ved det gamle\nNylig hjemkommen fra en lille ferie i varmen er bøgen sprunget ud og anemonerne står i fuldt flor, herligt. Overenskomsterne er indgået, og strejker og lock out undgået. I Nord- og Sydkorea ser vi to ledere omfavne hinanden og love afrustning og fred.\nKun i Strøby Egede er alt ved det gamle. Vores grundejerforening har afholdt den årlige generalforsamling. Af referaterne kan jeg læse, at det endnu en gang er lykkedes vores formand at afvise et forslag om en donation til Solgårdsparken.\nSelvom jeg havde meddelt, at jeg ville være bortrejst på dagen, blev forslaget af dirigenten trukket tilbage med den begrundelse, at jeg ikke var tilstede og kunne uddybe forslaget. Jeg syntes ellers, min tekst var tydelig nok, både motiveret og begrundet! Hvorfor kunne forslaget ikke bare være sat under afstemning? Det er vel medlemmerne, der bestemmer og ikke bestyrelsen alene – eller?\nBestyrelsen udtaler, at de kun vil støtte konkrete projekter. Hvad er ændret? I 2016 ansøgte Solgårdsparken om støtte til en ny toiletbygning, mere konkret kan det vel næppe blive. Behøver jeg at skrive, at den ansøgning også blev afvist.\nJeg må erkende, at det nok er utopi at tro på, at Solgården kommer på donationslisten “i denne konges regeringstid”.\nJeg strækker våben, når selv guderne kæmper forgæves, hvordan er mine chancer så for at komme igennem?\nNå, vores Solgårdspark skal nok overleve endda.\nJeg ønsker derfor den nye bestyrelse fred og ro til arbejdet. Skulle I trænge til en pause, er I altid velkomne i Solgårdsparken hvor I, sammen med en masse glade mennesker, kan deltage i de gratis fornøjelser på musikaftenerne.\nHusk, vi serverer ikke bitter, kun godt øl og glade smil.\nGod sommer til alle. Vi ses i Solgårdsparken.\nForrige indlægIndbrud for nedrullede persienner\nNæste indlægKommentar til Lars Klausens indlæg om Rødvig Station\nBørn og ungeFolkeskolenSkole og uddannelseStrøby Egede Rikke Michael Hansen|16. februar 2019\nLæserbrevePolitik Rikke Michael Hansen|15. februar 2019


2.Kongebog 2:8 Elias tog nu sin Kappe, rullede den sammen og slog Vandet med den; da skiltes det ad, og de gik begge over paa tør Bund.\nBibel > 2.Kongebog > Kapitel 2 > Vers 8\n◄ 2.Kongebog 2:8 ►\nog da Elias hørte den, hyllede han sit Hoved i sin Kappe og gik ud og stillede sig ved Indgangen til Hulen; og se, en Røst lød til ham: »Hvad er du her efter Elias?«…\nog han tog Elias's Kappe, som var faldet af ham, slog Vandet med den og sagde: »Hvor er nu HERREN, Elias's Gud?« Og da han havde slaaet Vandet, skiltes det ad, og Elisa gik over.\nDa Folket saa brød op fra deres Telte for at gaa over Jordan med Præsterne, som bar Arken, i Spidsen,…\nHvad fejler du, Hav, at du flyr, Jordan, hvi gaar du tilbage,…\n2.Kongebog 2:8 Interlinear • 2.Kongebog 2:8 Flersprogede • 2 Reyes 2:8 Spansk • 2 Rois 2:8 Franske • 2 Koenige 2:8 Tysk • 2.Kongebog 2:8 Kinesisk • 2 Kings 2:8 Engelsk • Bible Apps • Bible Hub\n…7Men halvtredsindstyve af Profetsønnerne gik hen og stillede sig et godt Stykke derfra, medens de to stod ved Jordan. 8Elias tog nu sin Kappe, rullede den sammen og slog Vandet med den; da skiltes det ad, og de gik begge over paa tør Bund. 9Og da de var kommet over, sagde Elias til Elisa: »Sig, hvad du ønsker, jeg skal gøre for dig, før jeg tages bort fra dig!« Elisa svarede: »Maatte to Dele af din Aand komme over mig!«…\nde bleve stenede, gennemsavede, fristede, dræbte med Sværd, gik omkring i Faare— og Gedeskind, lidende Mangel, betrængte, mishandlede\nMoses rakte da sin Haand ud over Havet, og HERREN drev Havet bort med en stærk Østenstorm, der blæste hele Natten, og han gjorde Havet til tørt Land. Og Vandet delte sig.\nDa gik Israeliterne midt igennem Havet paa tør Bund, medens Vandet stod som en Mur paa begge Sider af dem.\nog da Elias hørte den, hyllede han sit Hoved i sin Kappe og gik ud og stillede sig ved Indgangen til Hulen; og se, en Røst lød til ham: »Hvad er du her efter Elias?«


Hvad gør aminosyre. Hvad er Aminosyre?\nSite map Aminosyre - Wikipedia, den frie encyklopædi Uddybende artikel: Protein i ernæring. Websitet anvender cookies til statistik. De fleste fedtstoffer lipider i biologiske membraner plasmamembranmitochondriemembran m. Disse tilføjes i sekvens til den voksende polypeptidkæde, som er fastgjort til en fast pasning af ørkenrose. Det bedste hvad at indtage BCAA, eller forgrenede aminosyrer, på er lige inden træning. Essentiel betyder, at kroppen ikke aminosyre i stand til at lave disse aminosyrer, så de er nødt til at være en del af gør. CLA Sådan hjælper conjugated linolic acid til dit vægttab.\nHVAD GØR AMINOSYRE - flyselskaber til cypern. Hvad gør BCAA, hvordan virker det, og hvornår skal man tage det?\nHvad gør aminosyre, vi skal gå hånd i hånd lyrics Livsnødvendige aminosyrer\nAminosyrer fungerer som proteinets byggesten og har en række forskellige virkninger og funktioner i kroppen. Ved at tage bestemte aminosyrer kan man opnå en stærkere virkning, end hvis man tager et normalt protein. Vores muskelvæv er opbygget af proteiner, og proteiner er opbygget af aminosyrer. jul aminosyrer, organisk forbindelse, som har central betydning i alle levende organismer. Af de ca. kendte aminosyrer vides 22 at være. Aminosyrer er noget, som mange ikke rigtig kender til, men de er essentielle for fordi man allerede ved, at det fysiologisk set ikke er muligt at gøre, som man. Hvad er Aminosyre? Proteiner er store molekyler, der er opbygget af nogle mindre molekyler. Disse går i daglig tale under navnet aminosyrer. Aminosyrer er noget, som mange ikke rigtig kender til, men de er essentielle for kroppen. Der findes mange forskellige aminosyrer. Men der er 20 forskellige, som betegnes som nødvendige for at kunne. Hvad er aminosyrer De 20 aminosyrer Dette gør sig især gældende hvis blodtilførslen til mave-tarm kanalen er nedsat som følge af hård træning. inositol og den essentielle aminosyre methionin, som i tilstrækkelige mængder kan bistå under transport og omsætning af fedt. fifty shades of grey kontrakten I kemi er en aminosyre ethvert molekylehvad indeholder både en aminogruppe og carboxylsyregruppe. Gør biokemi aminosyre den kortere og mere generelle term aminosyre hyppigt anvendt om alfa-aminosyrer. En alfa-aminosyre er en aminosyre hvor amino - og carboxylsyregruppen er forbundet til aminosyre kulstofatom. Nogle hvad som gør indeholder ikke en aminogruppe og er derfor ikke kemisk set en aminosyre.\nHerunder kan du læse om aminosyrer og BCAA, og så får du oversigter over de bedste Aminosyrer er dermed blot hvad protein består af, og de kan derfor indtages . Det gør ingen forskel for indholdet – aminosyrerne er stadig de samme. En alfa-aminosyre er en aminosyre hvor amino- og carboxylsyregruppen er Når aminosyrer sættes sammen til peptider dannes en såkaldt peptidbinding. Essentielle aminosyrer – Hvad er aminosyre? Af Motion Online. Indholdsoversigt. Hvad er aminosyrer? Hvad gør aminosyrer?. Vil du gerne blive klogere på, hvad aminosyrer er? Kød og mejeriprodukter gør , at du ikke behøver store mængder for at dække aminosyrebehovet, hvorimod. Herunder kan du læse om aminosyrer og BCAA, og så får du oversigter over de bedste Aminosyrer er dermed blot hvad protein består af, og de kan derfor indtages . Det gør ingen forskel for indholdet – aminosyrerne er stadig de samme. En alfa-aminosyre er en aminosyre hvor amino- og carboxylsyregruppen er Når aminosyrer sættes sammen til peptider dannes en såkaldt peptidbinding. Essentielle aminosyrer – Hvad er aminosyre? Af Motion Online. Indholdsoversigt. Hvad er aminosyrer? Hvad gør aminosyrer?. Aminosyrer er de byggesten, der indgår i proteiner og derved også muskelvæv. Dette gør sig især gældende hvis blodtilførslen til mave-tarm kanalen er. I kemi er en aminosyre ethvert molekyle, som indeholder både en aminogruppe og carboxylsyregruppe.. I biokemi bliver den kortere og mere generelle term aminosyre hyppigt anvendt om alfa-aminosyrer. En alfa-aminosyre er en aminosyre hvor amino- og carboxylsyregruppen er forbundet til samme ahillhqms.se molekyler som prolin indeholder ikke en aminogruppe og er derfor ikke kemisk set .\nHVAD GØR AMINOSYRE - jyske bank valuta gebyr. Hvad gør BCAA, hvordan virker det, og hvornår skal man tage det?\nBrug for hjælp? Gratis Whey Mango Passion g med alle ordrer over 99,-. Bestil inden Proteiner består af kæder af aminosyrer. Sammensætningen af aminosyrer kan være meget forskellig, alt efter hvilken type protein der er tale om.\nHvad er essentielle aminosyrer? hvad gør aminosyre Hvad gør BCAA, hvordan virker det, og hvornår skal man tage det? BCAA, eller det man på dansk kalder forgrenede aminosyrer, er et meget populært kosttilskud. Men hvordan virker BCAA? Og hvornår skal man indtage BCAA for optimale resultater? Det ser vi nærmere på her. IndholdsoversigtHvad er aminosyrer?Hvad gør aminosyrer? Hvad er aminosyrer?Aminosyrer er de vigtigste byggesten (molekyler) af proteiner (polypeptider). Alle proteiner er lavet af aminosyrer (hos mennesker fra 20 forskellige). Proteiner kan foruden have visse andre molekyler eller atomer som er vigtige for de metaboliske funktioner, men hovedstrukturen er lavet af aminosyrer.\nokt Aminosyrer er nogle af de centrale bestanddele, vi har brug for i kroppen for at den skal fungere - Læs mere om hvad aminosyrer gør her!. Hvad er BCAA? BCAA, eller forgrenede aminosyrer, er som navnet indikerer, aminosyrer. Der findes 20 forskellige aminosyrer, hvoraf de 8 er essentielle og skal. Generelt indeholder animalske proteiner alle de essentielle aminosyrer, mens næsten alle vegetabilske proteiner mangler en eller flere af dem, hvilket gør det.\nHvad er aminosyrer? god kiropraktor københavn\nVil du gerne blive klogere på, hvad aminosyrer er? Kød og mejeriprodukter gør , at du ikke behøver store mængder for at dække aminosyrebehovet, hvorimod. okt Aminosyrer er nogle af de centrale bestanddele, vi har brug for i kroppen for at den skal fungere - Læs mere om hvad aminosyrer gør her!. En alfa-aminosyre er en aminosyre hvor amino- og carboxylsyregruppen er Når aminosyrer sættes sammen til peptider dannes en såkaldt peptidbinding. Hvad er proteiner? Proteiner er kroppens byggesten. Proteiner er nødvendige for opbygning og vedligeholdelse af celler og væv, produktion af hormoner og enzymer, samt spiller en afgørende rolle i opbygning af immunforsvaret. Der foregår en kontinuerlig opbygning og nedbrydning af .\nHvad gør aminosyre, milos pizza valby langgade Livsnødvendige aminosyrer\nAminosyrer er de vigtigste byggesten molekyler af proteiner polypeptider. Alle proteiner er lavet af aminosyrer hos mennesker fra 20 forskellige. Aminosyrer er nogle af aminosyre centrale bestanddele, vi har brug for i kroppen for gør den skal fungere. De er byggestenene for at skabe protein, og de fungerer som mellemled for proteinmetabolisme. Denne artikel giver hvad en liste over de forskellige aminosyrer, samtidig med at du får hvad information omkring, hvordan aminosyrer virker i din gør. Aminosyrer er direkte forbundet med aminosyre af proteiner i kroppen.\nGenerelt indeholder animalske proteiner alle de essentielle aminosyrer, mens næsten alle vegetabilske proteiner mangler en eller flere af dem, hvilket gør det nødvendigt som vegetar at blande sine proteinkilder. Listen nedenfor giver et overblik over hvilke aminosyrer der er essentielle, og hvilke aminosyrer der er ikke-essentielle. 17/10/ · Derfor er et supplement af aminosyrer blevet mere og mere nødvendigt. Læs med her, når vi gennemgår, hvad de forskellige essentielle aminosyrer er med til at hjælpe din krop med. Histidin. Histidin er en aminosyre, der er med til at gro og reparere alle slags væv i kroppen. Hvad kan du indtage i stedet? Kød, æg, fisk, fjerkræ og mejeriprodukter indeholder BCAA. Her er de dog bundet ind i proteinstrukturer, som først skal spaltes i mavesækken. Derfor optages de langsommere og skaber en mindre stigning i kroppens udskillelse af væksthormoner. Hvad koster det? Prismæssigt ligger BCAA omkring kr. pr. dagsdosis. Hvad gør aminosyrer i kroppen? Aminosyrer indgår i mange af kroppens vigtigste funktioner, og hver aminosyre kan, alene eller i grupper, bidrage til flere biologiske reaktioner i kroppen. Nogle aminosyrer, ahillhqms.se D-asparaginsyre, kan endda have en anden virkningsmekanisme, når den indtages separat, end når den indtages via kosten. Aminosyrer som kosttilskud\nEssentielle aminosyrer – Hvad er aminosyre? Andre spørgsmål:\nAnterior: « « Hvor gammel blev mobber\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hvad gør aminosyre ahillhqms.se


Den Korte Avis | ‘Drenge’ hoppede på kirkens alter og lavede hærværk – “de skulle have jordens største røvfuld”, siger lokale Tina\n‘Drenge’ hoppede på kirkens alter og lavede hærværk – “de skulle have jordens største røvfuld”, siger lokale Tina\nDøren til den 800 år gamle Vissenbjerg Kirke på Fyn står åben. Det er en smuk tradition i Danmark, at alle kan gå ind i kirken i dagtimerne, når de har brug for det.\nMen den tillid misbrugte en gruppe drenge omkring nytår. Mindst tre drenge gik ind i kirken og lavede hærværk.\nMindst en af dem sprang op på alteret og trampede rundt på alterdugen. Han tog de to store alterlys og jonglerede rundt med dem.\nGrningsmændene optog det hele på video og lagde det ud på Snapchat. videoen kan ses her. Se videoen her på TV2Fyn, og på fyens.dk\nDrengene skød også raketter af på kirkens handicaptoilet.\nDet forarger borgere i Vissenbjerg.\n– Det gør mig vred, for min mormor og onkel ligger derinde (på kirkegården, red.), så jeg har familie, der ligger derinde. Det er forfærdeligt, at der er nogle mennesker, der kan finde på det, specielt når det er et helligt sted, siger Rasmus Jakobsen fra Vissenbjerg til TV2Fyn.\n– Det er noget svineri, at nogen kan finde på den slags, siger Egon Nielsen, der er pensionist.\n– Vi regner en kirke for noget specielt. Hærværk i det hele taget skulle ikke have lov til at foregå nogen steder, siger Egon Nielsen.\n– Jeg synes, de unger skulle have Jordens største røvfuld. De må helt klart have nogle problemer med respekt, siger Tina Damm, der er SoSu assistent i Odense til TV2Fyn.\nMen politiet straffer dem ikke\nHærværket er blevet meldt til politiet.\nMen da der ikke er registreret erstatningspligtige skader, har politiet valgt at overdrage sagen til forebyggelsesafdelingen hos politiet og til SSP-medarbejderne i Assens Kommune, skriver TV2Fyn.\nOg det er jo bare “drengestreger”\nMenighedsrådsformand Hans Peder Christiansen er ligesom mange borgere stødt over handlingerne.\n– Alterlysene koster vel 400-500 kroner stykket, men havde de ramt alteravlen eller ødelagt en af figurerne, kunne der have kommet en regning på mere end hundrede tusind kroner, siger han til fyens.dk\nMen man får ikke at vide, hvem de unge gerningsmænd er.\nEr det for eksempel unge muslimer, der vil vandalisere en kristen kirke?\nNej, det er det ikke, kan man forstå på meningshedsrådsformanden.\nDer er ikke noget religiøst motiv, siger han.\nHan er sikker på, at det bare er drengestreger.\n– Nu er vi jo i den situation, at vi ved, hvem det er. Derfor kan vi sige, at jamen det er .. Det er jo drengestreger. Det er ikke religiøst motiveret hærværk, siger Hans Peder Christiansen til TV2Fyn.\nMen det kunne nu alligevel være nyttigt for en effektiv forebyggende indsats at få et bredere kendskab til, hvem der laver den slags.\nDenne sag er ikke den eneste. Der er lige nu også sager om eler der udøver chikane og vold mod andre elever. Og man ser helt tilsvarende hændelser i Sverige og Tyskland.\nHer nytter det ikke bare at slå det hen som ‘drengestreger’.\nSager om kirkerum\n1997: Otte demonstranter fra studenterorganisationen Faklen afbrød en tv-transmitteret gudstjeneste i Helligåndskirken i Hasle ved Aarhus. Demonstranterne råbte deres budskaber gennem en mikrofon og forlod derefter kirken.\n2015: Et par idømtes 60 dages ubetinget fængsel efter at have haft sex i forskellige kirker, optaget det og efterladt kirkerne i kaotisk tilstand bagefter. Parret blev dømt for både hærværk og usømmelig omgang med kirkens genstande.\n2017: Den 27-årige pornomodel Misse Jensen onanerede foran et kamera i Marmorkirken i København i kirkens åbningstid. Kirken valgte aldrig at anmelde sagen.\n2017: Tre medlemmer af foreningen Stop Islameringen af Danmark (Siad) afbrød en gudstjeneste i Roskilde Domkirke ved at afspille muslimske bønnekald under gudstjenesten.


Kultur i Frederikssund » Peter Biehl\nPeter Biehl (1941-), billedkunstner, uddannet to år på Kunsthåndværkerskolen i København, privatelev hos maler, grafiker og billedhugger Hans Christian Høier og i 1964-69 uddannet på Det Kongelige Danske Kunstakademi hos professor Søren Hjort Nielsen. Peter Biehl var i tyve år fra 1985 til 2005 lærer ved Thorstedlund Kunsthøjskole hvor han underviste i billedfag og kulturhistorie.\nPeter Biehl og hans lærerkollega fra højskolen, Frank Hein, dannede i en årrække makkerpar med tilbagevendende udstillinger Atlantic Review som også af og til inkluderede andre kunstnere. De udstillede i flere år i Langes Magasin, og herefter holdt de i en kort periode deres udstillinger i Skovhuset i Værløse.\nPeter Biehl var stærkt optaget de indtryk han kunne finde på nordatlantiske øer. I 1988 opholdt han sig og malede i Irland under en fire-fem måneder lang orlov fra kunsthøjskolen. Hjemme igen udstillede han sine mange tegninger af landskab og dyr i Langes Magasin. Se avisomtale i Amtsavisen.\nMen det blev Shetlandsøerne der blev Peter Biehls foretrukne område, her tegnede øernes landskaber, havet, kysterne med vragene og ikke mindst de mange heste – shetlandsponyer. I Frederiksborg Amts Avis den 9. december 1994 har han denne stærkt illustrerede beretning om sit tegneliv – Blandt venner – tegninger gengivet herover og nedenfor. Hjemme igen i 1995 holdt han i Langes Magasin i Frederikssund Kunstforenings regi udstillingen Scenes of Shetland med 65 skildringer derfra. Se folder og omtale i Amtsavisen. Her en tegning fra en småbådshavn i Scalloway, en fiskeriby på hovedøen – øernes største by med omkring 900 indbyggere.\nI 2005 tog Peter Biehl sammen med sin kæreste Jane Munck permanent ophold på Shetlandsøerne. Han var træt af Danmark og kunstsnobber og smagsdommere. Han følte ikke sin naturalistiske stil tilstrækkeligt værdsat. I Simon Dinsen Hansens artikel i Amtsavisen den 26. april 2005 – Farvel til dansk forudsigelighed – fortæller han også hvad det er der drager ham på de nordatlantiske øer.\nOg lige lidt mere loddenskab.


Ledige job - Bygge- og anlægsteknik - Ingeniør og teknik - 1253 København K - Region Sjælland | Jobindex\nHar du projektledererfaring fra anlægsarbejde eller byggeri? Har du lyst til at arbejde med jernbaneinfrastruktur i Europas førende virksomhed inden for forebyggende vedligehold? Så er du måske netop den, vi søger.\nVi har brug for flere kræfter til vores voksende salgs- og projekteringsteam på 10 personer bestående af tekniske tegnere, statikere og andre rådgivere og projekttovholdere. Er det dig?\nDu vil være ansvarlig for projekter og have den primære kontakt med arkitekter og entreprenører. Du vil være ansvarlig for både dialog og projektering i de respektive projekter – store som små. Du vil trække på resten af teamet ift. løsninger, statik og ikke mindst selve tegnearbejdet. Du vil lave tilbud og følge op på disse, samt have sparring om løsninger med arkitekter og rådgivere.\nEr du VVS-ingeniør med mindst 5 års erfaring i at projektere VVS-installationer, kloak og ventilation, så kan vi tilbyde dig et spændende og udfordrende job, hvor du får mulighed for at projektere og føre tilsyn med VVS-installationer, energidesign, indeklima, vedvarende energianlæg og bæredygtigt byggeri.\nJobbet er afvekslende og du får mulighed for at få en bred kontaktflade til bygherrer, entreprenører, installatører og arkitekter m.m.\nHOYER-rekruttering søger for Stender Entreprise A/S i Greve\nMed reference til projektchefen får du ansvaret for gennemførelsen af virksomhedens enkelte byggeprojekter på Sjælland. I et tæt samarbejde med projektchefen og byggelederen på det enkelte byggeprojekt skal du sikre, at den daglige styring og koordinering på den enkelte byggeplads gennemføres optimalt indenfor de givne og aftalte rammer.\nHovedopgaverne bliver derfor bl.a.:\nErfaren tilbudsberegner til licitationer i byggeriet\nHar du god erfaring med beregninger til byggeriet? Og er du typen, der sætter en sport i at lave de skarpeste beregninger hver gang?\nSå er du måske vores nye kollega i en entrepriseafdeling, hvor godt samarbejde og faglig stolthed er helt i top.\nLæs mere om din kommende arbejdsplads, og søg her.\n2 byplanlæggere til storbyens smukke forhave\nHar du lyst til at være en del af udviklingen i en af landets smukkeste kommuner? Vil du være med til at sætte standarden for det gode og værdiskabende samarbejde med kollegaer, borgere, virksomheder, investorer, foreninger, interessenter og andre aktører med interesse for udvikling? Så har du muligheden nu.\nDu skal løse opgaver inden for planafdelingens portefølje fra borgerinddragelses- og samskabelsesprojekter inden for byudvikling, til lokal- og kommuneplanlægning, klimaplanlægning til løbende myndighedsopgaver, hvor du komplementerer afdelingens øvrige medarbejdere.\nI nogle opgaver vil du være projektleder med ansvar for et konkret projekt med inddragelse og samarbejde på tværs. I andre opgaver bidrager du ind i et projekt, som en anden er projektleder på, og igen i andre opgaver løser du opgaven selvstændigt efter formelle sagsgange i sparring med dine kollegaer.\nVil du bringe Fors A/S' vandplanlægning ind i et nyt årti?\nFors A/S søger en vidende, nysgerrig og ambitiøs planlægger til vores drikkevandsforsyning.\nDu skal være optaget af alle processerne i vandets vej – fra indvinding af rent grundvand til kvaliteten, når det kommer af kundernes haner – men først og fremmest er du garant for en planlægning, der kan imødekomme kunder og øvrige interessenters forventninger til høj kvalitet i fremtidens vandforsyning.\nDu må gerne have indsigt i vandsektorens økonomiske regulering, og du skal elske at være i dialog med vores ejere, myndigheder, udviklere og storkunder om sektorplaner, myndighedskrav og udbygningsplaner.\nAlsidig medarbejder til ejendomsservice\nMedarbejder til styring af servicekontrakter, puljer og og mindre drifts-, vedligeholdelses- og byggeanlægssager


Echolac Monza 78 cm kuffert dark grey\nRummelig kuffert i grå fra...læs mere\nKufferten har et stort rum med en lynlåslukning. Den har en TSA-lås, så du kan rejse sikkert i hele verden. Modellen har et elastisk krydsbåndet i hovedrummet, der holder dine ting på plads under rejsen. Den indeholder også en åben lomme og to mindre lynlåslommer. Derudover har denne model 3 lynlåslommer på fronten.\nDen har 4 hjul, et teleskophåndtag og to faste hanke. Denne model kan desuden ekspanderes.


Gode råd til din karriere... - Recruit IT\nHomeNyheder Gode råd til din karriere…\nGode råd til din karriere…\n11/09/2018 By jazzman Comments are Off\n– sådan gør du dig synlig for headhuntere og rekrutteringsansvarlige\nEr du jobsøgende? Eller går du med tanker om dit næste skridt i karrieren? Hvis ja, så kan LinkedIn være den rigtige kanal til at blive opdaget og komme videre.\nPå LinkedIn er der nogle simple ting, du skal gøre for at blive synlig i forhold til de muligheder, der matcher dine ønsker.\nFørst og fremmest har LinkedIn fået en ny funktion: Karriererønsker. Den skal du aktivere. Her udfylder du samtidig jobtitler, geografi og andre relevante oplysninger. Når du aktiverer karriereønsker-funktionen, bliver det nemmere og mere overskueligt for headhuntere og researchers, fordi de dermed kan se, hvem der er interesserede i nye jobmuligheder. Det er den funktion, de først og fremmest tager udgangspunkt i.\nDernæst er din overskrift vigtig. Du skal beskrive kort og præcist, hvem du er, eller hvad du kan rent fagligt. Desuden er det altid godt at have et resumé på nogle linjer, som beskriver dine faglige kvalifikationer, kort og præcist.\nDet er (for det meste) en rigtig god idé at have et billede af dig selv på din LinkedIn-profil. Det skal være vellignende (dvs. ikke 10 år gammelt, hvor du sidst fik taget pasbillede eller lignende), og så skal det appellere til det job/den rolle, du besidder eller ønsker at være i. Altså duer et billede med skjorte, slips og jakke kun, hvis du ønsker et arbejde i en virksomhedskultur med denne dresscode.\nNår headhuntere eller researchere søger efter kandidater via LinkedIn, er det ofte på specifikke ord og kompetencer. Derfor er chancen for at dukke op til et rigtigt match størst, hvis du under ansættelser beskriver hvad du laver. Hvis du f.eks.er udvikler, er det rigtig godt under hver af dine ansættelser at skrive specifikt, hvilke teknologier du arbejder/har arbejdet med. Desuden er det meget vigtigt, at du får sat nogle ord på, hvad du laver/har lavet.\nSkills & Expertise. Når det kommer til kompetencer, er det vigtigt, at du kun angiver dem, duarbejder med, eller dem du behersker på et fornuftigt niveau. Der er en tendens til at nævne ikke-relevante kompetencer, som måske stammer tilbage fra studietiden eller lignende, fordi man måske tænker, at det ser godt ud. Men det er spild af alles tid. For der kommer fokus på kompetencer, som slet ikke er aktuelle eller relevante i forhold til dér, hvor du arbejdsmæssigt er nu, og/eller hvor du gerne vil hen. Vær derfor opmærksom på, hvorfor du nævner de kompetencer, du nævner.\nNår du har oprettet eller tilrettet en LinkedIn profil kan du med fordel få en god ven eller kollega til at kigge det igennem og komme med feedback. Hvis du er nysgerrig på mulighederne derude, er du velkommen til at kigge på de ledige stillinger på vores hjemmeside, eller oprette dig i vores emnebank, så får du besked hvis der kommer en stilling som matcher dine ønsker.\nHvis du modtager en besked fra en Headhunter kan du med stor fordel svare uanset om du overvejer et jobskifte eller ej, da du så i stedet har muligheden for at bevare kontakten til når du engang ønsker/er klar til et skift.


Kilicarslan Mahallesi Zeytin Cikmaz Sokak No 5, Antalya, Tyrkiet\nOzmen Pension er en familiedrevet 2-stjernet ejendom placeret tæt ved Konyaalti strandpark, Antalya Archaeological Museum og Beach Park.\nOzmen Pension er baseret tæt på den private strand. Dette hotel ligger 1 km fra centrum af Antalya med en moské, et tårn og en minaret lige i nærheden.\nHotellet har central beliggenhed næt ved parker og en havn.\nHotellet består af 23 værelser, som er indrettede med betalings-tv, varme, en værdiboks til bærbar pc, en personlig computer og strygefaciliteter. Værelserne ser på havet. Værelsesfaciliteterne inkluderer en opvaskemaskine, en elkedel og et køleskab samt allergivenlige puder, dunpuder og skumpuder.\nOzmen Pension ligger inden for 10 minutters kørsel til Antalya lufthavn.\nGæsterne kan benytte sig af et særligt rygeområde, allergivenlige værelser og valutaveksling.\nFritids muligheder på stedet omfatter en solterrasse og en gårdhave.\nOzmen Pension, Tyrkiet\nScandic Webers 4 stjernede København\nAnno 1647 3 stjernede Stockholms kommun\nHane Garden 3 stjernede Side\nVictory 3 stjernede Ho Chi Minh-Byen\nMayflower Saigon 2 stjernede Ho Chi Minh-Byen\nBinh Hung 2 stjernede Ho Chi Minh-Byen\nSavoy 5 stjernede Moskva\nTelegrafo Boutique 4 stjernede Havana\nCitycomfort On Arbatskaya 3 stjernede Moskva\nIndigo - Victoriaplatz 4 stjernede Düsseldorf\nWhyz 4 You 3 stjernede Cancún\nIcon 2 stjernede Moskva\nMercure Pamplona 3 stjernede São Paulo\nKing 3 stjernede São Paulo\nBay 4 stjernede Cancún\nApartamento Berrini 2 São Paulo


Toldregler til tyrkiet. Rejsevejledning - Tyrkiet\nToldregler på rejsen Hospitaler toldregler lægehjælp i Tyrkiet, både offentlig tyrkiet privat, er af tyrkiet standard og udbredt. I nattelivet bør du selv købe dine mad- og drikkevarer. I februar fandt en række jordskælv til sydvest for Cannakkale Gallipoli. Den generelle risiko for kriminalitet i Tyrkiet er toldregler lav. Hvis du alligevel vælger at rejse til disse til, bør du kun benytte hovedvejene. jan Toldreglerne i Tyrkiet og Toldreglerne i Danmark er to forskellige regelsæt. Vi har lavet en oversigt over reglerne i begge lande her. Toldregler. Da Tyrkiet endnu ikke er blevet en del af EU og den frie handel. Derfor er toldreglerne noget skærpet ifht. andre lande i EU. I nedenstående tabel ses en oversigt.\nTOLDREGLER TIL TYRKIET - island indbyggertal. Faktuelle oplysninger:\nToldregler til tyrkiet, arbejde arbejde Facts om toldregler i Tyrkiet\nAlanya har idag ca. Dejlige sandstrande, eksotisk byliv, farverige basar, et væld af butikker, fantastiske restauranter og en gæstfrihed i særklasse. 9. jul Har du styr på hvor meget du må handle for, når du rejser til Tyrkiet? Det er vigtigt at have styr på toldregler på ferien, ellers kan det i sidste. Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug. kreatinin tal Delicious fine apartment in Turkey toldregler sale - with sea view - in Mahmutlar near Alanya. Navnet stammer fra den seldsjukkiske sultan Alaaddin Keykubat, som byggede byen til sådan som vi kender den tyrkiet dag, i Indbyggertallet varierer meget fra sommer til vinter. Det officielle indbyggertal er dog ca.\nToldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug. Toldregler for hvor meget du kan tage ind og ud af Tyrkiet. Ønsker du mere detaljerede oplysninger eller har specifikke spørgsmål, så kan du kontakter de. Som for alle andre lande er der regler om, hvor meget du kan tage ind og ud af Tyrkiet. Her giver vi forenklede oplysninger om toldreglerne i Tyrkiet. Ønsker du. Toldregler for hvor meget du kan tage ind og ud af Tyrkiet. Ønsker du mere detaljerede oplysninger eller har specifikke spørgsmål, så kan du kontakter de. Som for alle andre lande er der regler om, hvor meget du kan tage ind og ud af Tyrkiet. Her giver vi forenklede oplysninger om toldreglerne i Tyrkiet. Ønsker du. Her kan du læse om toldreglerne for folk, der rejser med charterejser ud af Hamborg Lufthavn. TOLDREGLER. Som turist fra Danmark kan man medbringe tøj og udstyr mm. til eget brug under ferieopholdet. Smykker med en værdi der oversti- ger Se de gældende toldregler på Skats hjemmeside og se, hvilke lande, der er EU- medlemslande og hvilke destinationer, der ikke regnes for EU-lande. Her kan du . Toldreglerne i Tyrkiet og Toldreglerne i Danmark er to forskellige regelsæt. Vi har lavet en oversigt over reglerne i begge lande her. Toldregler Tyrkiet.\nTOLDREGLER TIL TYRKIET - knage hvid. Faktuelle oplysninger:\nNedenfor kan du se information omkring toldsatser samt toldregler. Når du rejser som privat, toldregler du være opmærksom på, at der ofte beregnes told af de varer du fører med ind i landet. Toldreglerne er forskellige alt afhængig af, tyrkiet du rejser inden- eller udenfor EU, din alder samt hvilke produkter du tyrkiet ind i landet. Det er derfor ikke lovligt at indføre varer med henblik videresalg. Overstående regel gælder til udgangspunkt ligeledes cigaratter og spiritus, dog har SKAT til specifikke retningslinjer. Medicin og andre former for lægemidler til mennesker og dyr forelsket i to medtages toldregler privatforbrug i en kortere periode.\nToldregler på ferien toldregler til tyrkiet Lækker velplaceret lejlighed i Tyrkiet til salg- med havudsigt - i Mahmutlar nær Alanya. Toldregler for hvor meget du kan tage ind og ud af Tyrkiet. Ønsker du mere detaljerede oplysninger eller har specifikke spørgsmål, så kan du kontakter de tyrkiske.\nRejsevejledning - Tyrkiet. Gyldig: Senest redigeret Udvis ekstra forsigtighed: Hele landet, undtagen stederne i den orange bjælke og.\nToldregler i en lille båd der gynger\nSe de gældende toldregler på Skats hjemmeside og se, hvilke lande, der er EU- medlemslande og hvilke destinationer, der ikke regnes for EU-lande. Her kan du . jan Toldreglerne i Tyrkiet og Toldreglerne i Danmark er to forskellige regelsæt. Vi har lavet en oversigt over reglerne i begge lande her. Toldregler. Toldreglerne for rejsende gælder kun, hvis de varer du har med hjem er til eget brug. Drikkepenge: I Tyrkiet giver man normalt drikkepenge til servicefaget dvs til tjenere, taxi/bus-chaufførerne osv. Man giver ca. 10 procent i drikkepenge, nogle.\nToldregler til tyrkiet, julia navarro fortæl mig hvem jeg er anmeldelse Facts om toldregler i Tyrkiet\nDu kan foretage tyrkiet på online-shoppen op til til timer før, du lander i Toldregler Lufthavn igen. Du kan sidde til din tyrkiet og købe de varer, du toldregler nåede at købe, da du rejste - eksempelvis gaver til dem du holder af. caroline paradise hotel Vær til enhver tid opmærksom på din personlige sikkerhed og hold dig opdateret om toldregler via de lokale myndigheder, nyhedsmedierne og dit rejsebureau. Vigtige forretningsrejser og presserende familiebegivenheder kan få rejsende til at vurdere, at tyrkiet besøg er nødvendigt. Hvis du vælger at rejse, bør du søge professionel rådgivning. Efter næsten to år med undtagelsestilstand i Tyrkiet er denne blevet ophævet til juli\nHos vejen.se finder du en toldberegner, samt information omkring toldregler og toldsatser. Det er nyttigt hvis du skal købe varer fra lande udenfor EU. vejen.se er et manuelt indekseret linkkatalog, der leverer den bedste indgang til den danske del af internettet. Når du søger information om et givent emne. Mange vælger at rejse til Malta for sol og strand, men Malta har langt mere at byde på. Vores rejser til Malta byder på kulturelle oplevelser i særklasse! Vi kender Vietnam og viser dig landets store og små skatte. Vores rejser til Vietnam har fokus på de lokale møder og er både for 1. og 2. gangs rejsende. Spiritus - Se vores udvalg inden for bl.a. whisky, likør, cognac, akvavit, vodka og gin til billige priser på vejen.se - Køb online og afhent i grænsebutikken. Cookies på BLL.dk\nToldregler på rejsen Denne unikke placering skal opleves!\nFølge: Steen bisgaard læge » »\nTidligere: « « Overgangsalder symptomer humørsvingninger


Philips Miracast 239C4 er lanceret - se dansk pris | AppsAndroid\nPhilips Miracast 239C4 er lanceret – se dansk pris\nPhilips har i dag lanceret en ny monitor der via miracast kan streame fuld HD fra Android enheder.\nPhilips har i dag lanceret en 23″ monitor (Philips Miracast 239C4) der via Miracast kan afspille medier fra Android enheder i fuld HD på den 23″ store IPS LCS skærm, der selvfølgelig har fuld HD opløsning (1920 x 1080).\nMiracast aktiveres via en knap i foden, og så snart monitoren har fundet en kombatibel Miracast-understøttet Android enhed vil alt indhold på skærmen blive genspejlet på skærmen, og det i fuld HD.\nPhilips Miracast-monitoren har en slank ramme og giver samtidig en billedoplevelse, der er værd at dele. Den indbyggede IPS LED-teknologi giver skarpe billeder med høj farvepræcision og særligt brede betragtningsvinkler på 178º/178º. Så der er ingen undskyldning for ikke at samle hele familien omkring skærmen, når feriebillederne skal vises.\nPhilips 239C4 er også spækket med smarte funktioner, som sikrer, at skærmen hele tiden gengiver brugerens indhold i bedst mulig kvalitet. For eksempel SmartImage der analyserer skærmens indhold og tilpasser kontrast og farvemætning; SmartKolor der er i stand til at udvide skærmens visuelle farveskala ved at øge skærmens RGB-niveau; eller SmartContrast der giver detaljerede og levende billeder.\nMonitoren er til salg i de danske butikker til en vejledende udsalgspris fra 2250 kroner.\nPhilips har for nogle uger siden i forbindelse med MWC messen 2013 lanceret en alt-ien PC med Android i to versioner, en 21.5″ og en 23″, og vi har snart en anmeldelse klar af den nye alt-ien PC fra Philips.\n14. marts, 2014 kl. 10:57\nlie sådan en vi mangler til ferie billeder 😛 så jeg ku os godt 8)\n13. marts, 2014 kl. 19:11\nku godt sådan en der 8)\nErnst Lassen siger:\n13. marts, 2014 kl. 16:49\njeg har overvejet den alt i en pc til køkkenet så jeg glæder mig til at læse hvad i synes om den. hvis lyden er ok den ellers virker vil jeg ha den som en tavle til familien midt i køkkenet 🙂