De europæiske GPS-satellitter er brudt sammen: Flere dages nedetid - Computerworld\nDet europæiske svar på det amerikanske GPS-positioneringssystem, Galileo, er nede for femte dag i træk.\n16. juli 2019 kl. 11.30\nDen europæiske pendant til det amerikanske GPS-system oplever massive driftsforstyrrelser.\nSiden torsdag 11. juli har den europæiske konstellation af lokaliseringssatellitter, kaldet ’Galileo’, været ude af drift hovedsageligt grundet ’et teknisk uheld i systemet jordbaserede infrastruktur’, oplyser organisationen bag det europæiske globale navigationsatellit-agentur, GSA.\n”Eksperter er i færd med at reetablere systemet så hurtigt som muligt. En undersøgelsesgruppe er øjeblikkeligt blevet grundlagt til at identificere og analysere årsagen til fejlen og til at implementere en løsning,” lyder beskeden fra agenturet.\nDriftsnedbruddet betyder, at systemet i øjeblikket er reduceret til kun at tilbyde ’search and rescue’ service (SAR), som kan benyttes til at lokalisere nødsignaler i ufremkommelige områder blandt andet til søs eller i bjerge.\nSe også: GPS-systemets indstillinger rulles 20 år tilbage: Kan føre til bivirkninger\nGalileo-systemet blev igangsat i 2016 for at give blandt andre europæere langt mere præcise og nøjagtige positioneringsoplysninger. Flere smartphones fra blandt andet Apple, Google og Samsung benytter i dag oplysninger fra Galileo-netværket.\nModsat lignende systemer som det amerikanske GPS-system, det russiske GLONASS eller det kinesiske Beidou-system drives det europæiske system af en civil organisation fremfor de militære rødder, der findes hos de konkurrerende systemer.\nGalileo-systemet er i øjeblikket i pilotfasen indtil 2020, hvor det vil være fuldt operationelt. Det består af 26 satellitter i omløb om jorden, heraf leverer de 22 satellit-positioneringer.\nDe enkelte satellitters driftsstatus kan følges på denne hjemmeside.


Hotel Pałac Krasków Kraskow, hotel Polen. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Hotel Pałac Krasków\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Hotel Pałac Krasków: Check ind :\nHotel Pałac Krasków - Beskrivelse\n6 minutter til fods sydøst for bycentrum på Krasków 12, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Kraskow.Hotellets 35 værelser spænder over Room til Room. Hotel Pałac Krasków har værelser fra 1 641 Danske kroner.Hotel Pałac Krasków er et firestjernet hotel i kategorien luksus med følgende faciliteter: Restaurant, Roomservice, Bar, Vask, Fri parkering.Ekstra plus: have.Hotellet har hurtig internetadgang.Bemærk:Hotellet har privat parkering.\nHotel Pałac Krasków type(r):\nHotel Pałac Krasków faciliteter og service\nFri parkering(Find andre hoteller med Parkering i Krasków)\nTrÃ¥dlÃ¸st internet(Find andre hoteller med Internetadgang i Krasków)\nHotel Azyl har 15 værelser i alle kategorier (fra Room til Room), hvoraf de billigste starter fra 1 865 Danske kroner.Dette trestjernet hotel i Katy Wroclawskie hører ind under kategorien familie. Her\nHotellets 29 værelser spænder over Room til Room. Delta In har værelser fra 1 112 Danske kroner.Dette trestjernet hotel i Dzierzoniow hører ind under kategorien familie. Her findes adskillige facilite\nCheck priser og tilgængelighed for Hotel Pałac Krasków: Check ind :


Dæk Toyo NanoEnergy 3. Priser, test, sammenligne, hvor kan man købe Toyo NanoEnergy 3\nToyo NanoEnergy 3. Beskrivelse om Toyo NanoEnergy 3 dæk på rezulteo. Sammenligne priser, test, bedømmelser og detaljerad beskrivelse.\nStartside > Toyo dæk > NanoEnergy 3 dæk\nSommerdæk til små og mellemstore biler.\nPositiv indflydelse på brændstofforbruget.\nForbedret vejbeliggenhed i regnvejr.\nBeskrivelse af Toyo NanoEnergy 3 dækket\nTekniske specifikationer for Toyo NanoEnergy 3 dækket\nHjuldiametre: 13’’, 14’’, 15’’, 16’’, 17’’, 18’’\nTilgængelige dimensioner for dækket TOYO NanoEnergy 3\nSkjul de viste dimensioner for dækket TOYO NanoEnergy 3\nHvor sælges Toyo NanoEnergy 3 dæk\nPræstationer for Toyo NanoEnergy 3 dækket\nAlt om præstationer for Toyo NanoEnergy 3


Karriere | Mindweiss\nMINDWEISS har en unik approach til dit nye job, hvad enten det er hos en af vores kunder, eller hos os selv.\nUnder Ledige Stillinger finder du stillinger fra alle de spændende kunder, vi i øjeblikket arbejder for.\nNogle af vores stillinger er anonymiseret af konkurrencemæssige hensyn, og vores kunder har derfor ønsket fortrolighed. I andre opslag vil du kunne se virksomheden, der søger.\nEr der ingen opslåede stillinger, der passer på din profil, modtager vi gerne dit CV. Du kan uploade dit CV i vores CV-bank, så kan vi kontakte dig, såfremt vi får en stilling, der matcher din profil.\nUnder Job hos os finder du karrieremulighederne i MINDWEISS.\nI MINDWEISS finder du en særlig ekspertviden på vores 2 primære forretningsområder; Rekruttering og Udvikling. Vi betjener en meget forskellig, men særdeles spændende kundeportefølje.\nI vores kultur og miljø siger vi ”We leave no one behind”, og med det mener vi, at vi redefinerer, hvad det betyder at være engageret og kompetent. Alle i og omkring MINDWEISS er lidenskabelige og “nysgerrige” omkring det de gør, og alle arbejder hårdt for at gøre en forskel. For kunden, for vores virksomhed og for sig selv.\nKombinationen af ekstraordinært talent og spændende mennesker skaber et konkurrencedygtigt, men uformelt miljø – og en god platform at udvikle sig på. Hos os er der ”no bullshit” eller smarte floskler. Vi er yderst ydmyge over for vores egen succes, men i særdeleshed over for vores kunders udfordringer.\nDu vil drage fordel af gode netværksmuligheder og få chancen for at lære af kolleger, der er blandt de allerbedste inden for deres område.\nEn karriere hos MINDWEISS følger ikke et fast mønster eller en lige opadgående stige. Vi tror på at udvikle mennesker, ikke prototyper, så alle karrieremuligheder udvikles med det formål at hjælpe dig med at realisere dine og selvfølgelig vores ambitioner.\nHvem søger vi i øjeblikket?\nVi søger altid de rigtige mennesker med den rigtige baggrund og holdning, og derfor er du altid velkommen til at sende en uopfordret ansøgning, hvis du er blevet inspireret af vores firma og kultur.


Jubilæumsskrift by Sæby Hallenslev Friskole - issuu\nNedlagt fabrik ombygges til friskole\nI 1983 begyndte det hele i gamle fabriksbygninger, hvor Friskolen\nholdt til det første år. Aktive forældre brugte deres sommerferie på at\nklargøre Reska-bygningen på Bødkervænget 11A.\nDen 9. august kunne Friskolen slå dørene op for de 43 indskrevne\nelever i 1.,2., 3., 4. og 5. klasse.I 1984 flyttede Friskolen ind i den tomme skolebygning på Skolevej 6.\nHer holder vi stadig til.\nI mange år boede Friskolen til leje, men i 2005 lykkedes det os at købe bygningerne af Høng Kommune på gunstige betingelser.Hvem er vi?\nSĂŚby Hallenslev Friskole er en lille skole, der lader sig inspirere af de\nFriskolen har plads til 110 elever fra bh. klasse til 9. klasse\nVi tilbyder Folkeskolens AfgangsprĂ¸ver.\nTil Friskolen er der tilknyttet en velfungerende\nskolefritidsordning, som vi kalder Oasen.\nHele skolen fotograferet den 17. august 2007. Billedet er taget fra skolens tag.Bestyrelsesformænd gennem 25 år\nI løbet af skolens 25-årige historie har følgende personer beklædt\nposten som formand for skolens bestyrelse.\nJørn B. Jacobsen\nErik Voss Pedersen\nPia Birkvald9/3 1983 – 13/9 1988\n13/9 1988 – 14/4 1994\n14/4 1994 – 19/4 2001\n19/4 2001 – 17/4 2002\n17/4 2002 – 22/4 2004\n22/4 2004 – 24/4 2006\n24/4 2006 -Eksterne forældrevalgte tilsynsførende gennem 25 år\nForældrekredsen skal vælge en eller flere personer til at føre tilsyn\nmed elevernes standpunkter. Undervisningsministeren kan fastsætte\nnærmere regler om valget af den eller de tilsynsførende.\n2002-Skoleledere gennem 25 år\nListen over skoleledere ved Sæby Hallenslev Friskole er kort og vidner om stabilitet.\nTorben Gregersen, konstitueret\n1997-Fakta om friskoler\nEn friskole er en grundskole, der kan tilbyde undervisning for børn\nfra børnehaveklassen til 10. klasse. I Grundlovens §76 fremgår det,\nat vi i Danmark har undervisningspligt og ikke skolepligt. Friskolerne\ner dermed et alternativ til folkeskolen og fungerer under Friskoleloven, der overordnet set bestemmer, at friskolerne „skal stå mål med\nundervisningen i folkeskolen”.\nI Danmark går friskoletraditionen tilbage til midten af 1800-tallet,\nhvor især Christen Kold og N.F.S. Grundtvig spiller en stor rolle som\nI dag afspejler friskolerne en bred vifte af skoler grundlagt på forskellige religiøse, livs- og værdigrundlag. Fælles for alle friskoler er,\nat de afgør frit, hvilke elever, de vil optage på skolerne.\nFriskoler er selvejende institutioner, der drives af en forældrevalgt\nBestyrelsen er skolens højeste myndighed og har det overordnede\nansvar for skolens drift. Bestyrelsen ansætter og afskediger såvel\nskoleleder som lærere.\nFor at oprette en friskole, skal der være en kreds af mennesker, der\nønsker det. Bag de fleste friskoler er der derfor en skolekreds, som\nbestår af et antal familier og enkeltpersoner, der sammen danner\nkreds om skolen.\nAntal frie grundskoler i Danmark\nI Danmark er der i alt cirka 500 frie grundskoler svarende til 92.000\nelever. Til sammenligning er der cirka 1700 folkeskoler i Danmark\nmed i alt 600.000 elever.\n259 af de frie grundskoler – svarende til cirka 30.000 elever - er\nmedlemmer i Dansk Friskoleforening. Den resterende andel er medlemmer i Frie Grundskolers Fællesråd. I alt 13,4% af de danske\ngrundskoleelever går på de frie grundskoler.Friskolernes økonomi\nFriskolerne modtager 75% af den gennemsnitlige folkeskoleudgift i\nstatstilskud. Hertil kommer bygnings- og fripladstilskud.\nHertil kommer så forældrenes betaling for skolegangen.\nI 2008 er taksterne for skolegangen på Sæby Hallenslev Friskole:\nMedlemskab af skolen:\nElev i bh.klasse-3. kl.\n550 kr pr.md.\nElev i 4. kl.-9. kl.\n750 kr pr.md.\n(Der betales kun for de to første børn pr. famile)\nI 1983 var skolepengene på Sæby Hallenslev Friskole:\n300 kr pr. md.\n250 kr pr. md.\nTredje barn og derover\n100 kr pr. md.\nPrøver i friskolerne\nDe frie grundskoler har lovhjemmel til at være prøvefrie. Vi har valgt\nat tilbyde Folkeskolens Afgangsprøver. Vi har dog søgt fritagelse for\nat aflægge afgangsprøver i kristendom på baggrund af skolens værdigrundlag.\nDer er nu seks niveauer af tilsyn med friskolerne: Forældretilsynet,\ndet eksterne forældrevalgte tilsyn, Undervisningsministeriets målrettede tilsyn, Undervisningsministeriets yderligere tilsyn, det særskilte\ntilsyn for friskoler, der har valgt at være prøvefrie og dernæst tilsynet\nDer er til dato lukket fire friskoler under Dansk Friskoleforening på\nbaggrund af Undervisningsministeriets yderligere tilsyn. Der er aktuelt 4 verserende tilsynssager mellem friskoler og ministeriets yderligere tilsyn.Tanker fra en skolestart\n25 års jubilæum! Hjertelig til lykke! Hvordan startede det i grunden?\nHer er min oplevelse af forløbet, set som medlem af det daværende\nskolenævn ved Sæby Hallenslev skole.\nSom i mange andre kommuner har der i Høng altid været slagsmål\nomkring skoler, når det gælder størrelsen og placeringen af disse,\nog i 1981 var den gal med Sæby Hallenslev skole. Sæby var udpeget som lokalcenter i regionplanen. Her var det første gang, at man\nved hjælp af en lokal amtspolitiker henvendte sig til indenrigs-, miljø- samt undervisningsministrene. I marts 1981 stemte skolen sig\nhjem som kommunal skole, og under disse forhold blev det allerede\ndengang nævnt af formanden for skolenævnet, at dette her kunne\nende med en friskole for området.\nI foråret 1982 bølgede det frem og tilbage og Sæby og Reerslev,\nsom blev lagt sammen til et skolenævn, fortsatte med at kæmpe for\nderes lokale skoler, men dette var vel den første skive af salamien,\nog det var året, hvor vores beboerforening opstod. Kampen om regional/lokalplan og bevarelsen af landsbysamfundet og ikke mindst\nden lokale skole, var begyndt, og her opstod også et sammenhold,\nsom skulle vise sig at blive stærkt og positivt for Sæby Hallenslev\nAugust måned 1982 var tidspunktet, hvor man ville nedlægge skoler\ni Høng, og man indkaldte skolenævnene, som nu selv skulle afgøre,\nhvilken skole der skulle lukkes. Man pegede på Sæby, som den\nstørste mulighed, idet man jo nok kunne se, at sygehusets dage var\ntalte, og at man derfor kunne bruge disse bygninger til etablering af\nen idrætsefterskole i Sæby. Det var der dog ikke den store stemning\nfor, den lokale skole skulle bevares.\nEfteråret fulgte med en masse møder med bl.a. skolenævn, forældrekreds, skolekommission, kommunalbestyrelse, politikere og tilsynsrådet i amtet.\nIntet af hvad der blev sagt og foreslået fra forældrene ved skolerne\nblev taget til efterretning. Idrætsefterskolen spøgte vist stadig, enskole i nord skulle frigøres til dette formål, og det blev som sagt Sæby Skole.\nPå kommunalbestyrelsesmødet den 7. december 1982 blev det\nvedtaget, at nedlægge Reerslev Skole pr. 1/8 1983 og delvis Sæby\nSkole, som dog ville være endeligt nedlagt pr.1/8 1986.\nDette blev forældrekredsen for meget. Man meddelte Høng kommune, at man ikke kunne acceptere den undervisningssituation, som\nkommunalbestyrelsen tilbød fra skoleåret 1983/84, hvorfor man\nvalgte at holde børnene hjemme, indtil man fik en løsning på situationen. 76 ud af 80 børn blev holdt hjemme. Her var igen tale om et\nHerefter fulgte en hektisk periode. De 7 medlemmer af forældregruppen afholdt en masse møder med de forskellige politiske personer. Der var temmelig megen presseomtale, ja faktisk var det næsten landsdækkende! Det kom så langt, at man fik kommunalbestyrelsen til at afholde et ekstraordinært møde den 28. december om\neftermiddagen, hvor en stor del af forældrekredsen deltog, men her\nblev dommen blot stadfæstet om at nedlægge skolen, hvorfor man\nvalgte at fortsætte et møde på Sæby Skole. Man fortsatte med at\nholde børnene hjemme i det nye år, og samtidig vedtog man, at den\nvalgte forældregruppe skulle undersøge og arbejde på at starte en\nfriskole. I dagene mellem jul og nytår var der en del møder med de\nenkelte kommunalbestyrelsesmedlemmer, men intet hjalp.\nDen 6. januar valgte man at lade børnene starte i skolen igen, og\novergav sagen til skolenævnet, idet vi blev hvisket i ørene, at hvis\ndet gik ad de officielle kanaler, var der måske en chance for en løsning. Forældregruppen blev dog ikke opløst, og beboerforeningen\nholdt et møde, hvor lederen af Høve Friskole kom og fortalte om det\nat drive en friskole. Det var godt, for det viste sig, at selv om det gik\nad de officielle kanaler, blev det efter høring i skolekommissionen\nigen på kommunalbestyrelsesmødet den 2. februar fastholdt at skolen den 1. august 1983 gradvis skulle lukkes og endeligt var nedlagt\n1. august 1986.\nDette blev den egentlige start på Sæby Hallenslev Friskole.\nDer blev afholdt et orienterende møde den 9. marts med en efterfølgende stiftende generalforsamling og godkendelse af vedtægter.Nu fulgte en spændende periode med ansættelse af skoleleder, lærere, udarbejdelse af budgetter og egnede lokaler. Sæby Skole forsøgte man at leje sig ind på, men det blev et klart nej. Der var 3\nklasser tilbage på skolen, så den skulle man selv bruge. Mange steder kom frem som forslag, så som overlægeboligen, huset bag præsteboligen, købmandsbutikken (blev dog i stedet åbnet som forretning). Tegninger blev udført på disse boliger, men det blev dog alderdomshjemmet i Hallenslev, som på et tidspunkt viste sig som\nbedst egnet. Muligheden for at leje skolen var dog ikke helt opgivet\nSelvom man endnu ikke havde lokaler, blev skoleleder og 3 lærere\nansat, læseplaner m.m. blev udarbejdet, og materialer til undervisning fremskaffet.Et stolt øjeblik ved åbningen af friskolen i august 1983. Skoleskilt fremvises af\nformanden Jørn Jakobsen og skoleleder Kurt Christensen for skolekredsenMidt i juni begyndte forhandlinger om leje af Reska bygningen og\ndet endte godt. V i kunne leje bygningerne, hvis ikke den gamle\nskole kunne lejes. Den 5. juli kom det endelige nej fra kommunen,\nså nu var der en arbejdsopgave for forældrekredsen, at indrettedede gamle fabriksbygninger til en brugbar skole. Der skulle være\ntoiletter, omklædning med bad, 5 klasseværelser, lærerværelse/\nkontor, hallen skulle kunne bruges som overdækket legeplads, der\nskulle males, sættes skillevægge op, branddøre fremskaffes og\nikke mindst byggetilladelse skulle der til. Rigtig mange forældre\nbrugte dette år deres sommerferie på at gøre skolen færdig til tiden.\n12. juli var skolen og bygninger endnu ikke godkendt, men efter\nmøde med undervisningsministeren ville vi ikke få problemer med\nden sene godkendelse, idet vi var så langt fremme, så vi fortsatte.\nSå sent som dagen før skolens åbning kom den sidste godkendelse, og så kunne vi starte.\nDer er mange gode timer/dage at se tilbage på. Hvem husker ikke\nvores arbejdsdage på Reska med egen kaffemaskine og de mange\nforældre/bestyrelsesmøder? Ja, det var en hård tid men også en\ntid, som jeg personligt ser tilbage på med glæde. Sjældent har man\nmødt sådan en opbakning og sådan et sammenhold, og nok blev\nskolen startet som en protest skole, men den har bevist, at det var\ndet rigtige at kæmpe for. En skole i vort lokale samfund.\nDerfor skal der lyde en tak og til lykke til dem, som igennem årene\nhar arbejdet på skolen, og ikke mindst til de forældre, som har bakket op om Sæby Hallenslev Friskole.ET STORT TILLYKKE OG HELD OG LYKKE FREMOVER I MANGE ÅR ENDNU.\nJørn B. JacobsenJeg har efter bedste evne og hukommelse skrevet dette, og har\nmed vilje ikke nævnt navne, idet jeg derved ikke har glemt nogen.\nSkulle der være enkelte ting, som ikke er nævnt eller korrekte, er\ndet ikke af ond vilje.Åbningsdag på Sæby Hallenslev\nFriskole tirsdag den 9. august\nBestyrelsesformand, Jørn Jakobsen kunne\nden 9. august 1983 byde skolekredsmedlemmer, forældre, børn og lærere velkommen til den første skoledag i friskolens historie.Forældreboykot\nForanlediget af Friskolens kommende jubilæum og lokal opfordring\ngår tankerne tilbage til tiden for nøjagtig 25 år siden, hvor vi lærere\npå skolen oplevede tre ugers forældreboykot af skolen med positivt\nfortegn. Grunden var at skolen, der netop var blevet udpeget som\nmeget velfungerende, stod for at skulle lukkes; derfor denne forældrereaktion. Det var nogle meget underlige dage, hvor alle lærerne\nselvfølgelig overholdt deres skema på skolen uden at se et eneste\nbarn. Desværre hjalp denne protestaktion ikke, hvilket medførte, at\nden sidste tid på skolen føltes lidt negativ, især den allersidste skoledag var præget af lukningen. Siden er der heldigvis i de samme lokaler genopstået en skole, der fører det gode navn videre.\nLotte og Jan Skovgaard\nTidligere lærere på Sæby SkoleÅr 1983, den 9. marts kl. 21.00Den første bestyrelse bestod af:\nTommy Frederiksen, Jørn Jacobsen, Anne Merete Møller, Ib\nAndersen, Mogens Larsen, John Kruse og Henning Nielsen\n(fraværende på billedet)En tur ned af Mindevangen\nDet er i dag 9 år siden jeg tog min 9. klasses afgangseksamen fra\nSæby-Hallenslev Friskole. Det er dermed også 19 år siden jeg blev\nindmeldt i børnehaveklassen hos daværende børnehaveklasselærer\nConnie, som med keyboard, sang og uendelig tålmodighed sørgede\nfor en mild og smidig overgang fra kommunal børnehave til institutionel skolegang for årgangens bande af små lømler og prinsesser.Min første lejrskoletur gik til Connies sommerhus\nSå vidt jeg husker, gik det rigtig fint, på trods af en mindre personlig\nkrise, som bestod i store besværligheder med addition af små tal.\nMin kammerat Esben kunne heldigvis hjælpe mig med at udøve denædle kunst. Ikke overraskende forblev Connie, for mange elevers\nvedkommende, en favorit gennem hele tiden på SHF – vi børn huskede åbenbart bedre, end man skulle tro.\nJeg er dog intet barn længere og har derfor brugt temmelig lang tid\ni ”tænke-boks”, før jeg syntes, jeg kunne sætte mig ned og skrive et\nindlæg om min tid på SHF. En snorlige tur ned af Mindevangen har\ndet bestemt ikke været. Min hukommelse lader til nærmere at have\nfundet små pakker af minder, som med jævne mellemrum er dukket\nop, når jeg har ledt efter dem. Kun få minder fra min tidlige skolegang omhandler selve undervisningen, mens jeg husker mange af\nde ting, som foregik i alle mulige andre forbindelser.\nDet drejer sig naturligvis om ting som frikvarterer, lejrskoler, julestue og temauger. Helt glemt er undervisningen dog heldigvis ikke.\nAt vi lærte alfabetet ved at hænge store ark af karton påtrykt\n’dagens bogstav’ op på en snor langs en væg og synge sange om\ndem, tænker jeg tilbage på med et smil på læben. Det var god underholdning og værdifuld lærdom. Personligt fandt jeg det noget\nsværere at få bogstaverne til at stå rigtigt på linjerne i kladdehæfterne. Da vi senere skulle til at lære engelsk, var bogstaverne og deres sammensætning til ord og sætninger os velkendte, så her var\nudgangspunktet et andet.\nJeg husker tydeligt, hvordan vi lyttede til historier indtalt på engelsk\npå lydbånd, og bagefter snakkede om historierne i klassen. Set i\nbakspejlet var det fantastisk simpelt og ligeså fantastisk effektivt.\nJeg er overbevist om, at det var et unikt redskab til at lære den engelske grammatik og sprog-konstruktion på rygraden helt anderledes effektivt end ved blot at læse i en bog. Man skulle lytte. Det\ngjorde vi så, og vi blev ret gode. Denne intuitive føling med det engelske sprog har jeg hver dag haft kolossalt stor nytte af sidenhen.\nSkolegang i Sæby var dog meget andet end seancer i klasseværelset af 45 minutters varighed. Frikvartererne i de mindre klasser gik\nnaturligvis med leg og løb i alle afskygninger hvor specielt dåseskjul var populært. Området omkring bålpladsen dannede en oplagt\nramme om dette.\nSenere blev forskellige boldspil i skolegården meget populære ogholdt ved helt frem til 9. klasse. Et specielt masochistisk spil gik\nud på frivilligt at stille sig opad en mur mens en anden person, fra\nvarierende afstand, skulle forsøge at ramme én med en tennisbold. Billedet man bør fremkalde på sin nethinde forestiller en flok\ndødsforagtende men let fortrydende teenagere stående skulder\nved skulder, mens en kammerat, med et forventningsfuldt smil på\nlæben, udvælger sit offer blandt flokken, og forbereder et stenhårdt kast med et lår eller en mavesæk som mål. Blå mærker var\nstandardudstyr. Mere fredeligt, men i højere grad konkurrencepræget, var spillet ’Rude’, ligeledes udført med en tennisbold.\nSkolegården er muligvis stadig fyldt med de firkanter spillet spilles\nindenfor. At 8.-9. klasses elever, som ellers tog sig selv temmelig\nalvorligt, brugte hver eneste frikvarter på at holde en tennisbold\nindenfor en firkant på asfalten, overgår i dag min forstand.\nDe uger som blev taget ud af skole-kalenderen og brugt på fællesaktiviteter var velkomne åndehuller, og når jeg tænker over\ndet, tror jeg virkelig at de udgjorde et af kerneelementerne i vores\nDrama-ugerne var legendariske med deres skuespil, sang og musik. Alle kunne være med, både foran og bagved scenen, og på\ndet niveau man nu mestrede.\nLigeså bød julestuen på kreativ udfoldelse og, ikke mindst, muligheden for selvstændigt at tage del i ansvaret for opbygningen af\nboder og cafeer samt salget derfra.\nDen årlige lejrskole et sted i Danmark var vel årets begivenhed\nmed vigtige sociale og Danmarkshistoriske aspekter.\nFællesnævneren for temaugerne tror jeg er de tanker om fællesskab og frihed i ligeværdighed, åbenhed og ansvarlig medleven\nsom friskolen bygger på.\nUtroligt vigtige budskaber i en tid domineret af egoisme og selvtilstrækkelighed. Jeg har altid været stolt af at gå på SHF, men i\nsidste ende er det nok disse grundtanker om vores forhold til os\nselv og hinanden, som jeg sætter størst pris på at have fået med i\nbagagen derfra.Dét, og så at jeg stadig ville kunne kende den indbyggede rytme\ni Connies keyboard, hvis jeg hørte den i dag.\nTilbage er kun at sige tusind tak for 10 gode år til alle med hverdag på skolen dengang og tillykke til Sæby-Hallenslev Friskole\nmed de 25 år.\nFor 15 år siden sendte vi balloner med små sedler op i luften,\nhvad mon det bliver i år?Tillykke med fødselsdagen\nårgang 1989-1999Skolen markerer 5 ĂĽrs fĂ¸dselsdagVores pædagogiske udvikling gennem 25 år\nI 1983 vedtog kommunalbestyrelsen at nedlægge den lille Sæby Hallenslev Skole og lade skoledistriktet sammenlægge med Buerup\nSkole. Dette var klart i modstrid med borgernes interesser, der ønskede at bevare den nære og lokale skole. En gruppe af initiativrige\nborgere oprettede således Sæby Hallenslev Friskole, som en protest\nmod kommunalbestyrelsens beslutning.\nDet lykkedes at få etableret en friskole.\nGennem årene har skolen udviklet sig på resterne af en kommuneskole med 7 årgange til nu at være en fuldt udbygget skole med børnehaveklasse og 9. klassetrin. Ved oprettelsen af friskolen blev der\nikke sat spørgsmålstegn ved institutionen, traditionen eller værdierne. Langt hen af vejen ønskede man blot at bevare skolen under de\nGennem de 25 år friskolen nu har\neksisteret, har den vist sin levedygtighed og fra at være lokalt forankret i et ønske om at bevare en\nlille folkeskole i byen, har skolen\nefterhånden bredt sig til et større\nopland og udviklet sit eget ståsted\ngennem sin egen selvbeskrivelse.\nEn lille skole, der er underlagt diverse lovgivninger, markedsøkonomiske problemer og kræfter, står hele tiden i et dilemma mellem det\nønskelige og det praktisk/økonomisk realisable. Gennem tiden har\nder selvfølgelig skulle træffes en række valg og dermed fravalg. De\nmange valg er truffet i en konstant vekselvirkning mellem den kultur,\nden var skabt i og den kultur, den har været med til at frembringe.\nGennem de 25 år har skolens vedtægter været til revision adskillige\ngange, men hver gang har den siddende bestyrelse og generalforsamlingen besluttet, at skolens formål skulle stå uforandret. Vi arbejder derfor stadig efter de målsætninger og værdier, der blev indfældet i skolens vedtægter i 1983.\nHer står der, at skolen skal opbygge et undervisningsmiljø, hvor det\nenkelte barn er i stand til at forholde sig refleksivt og lærende.\nNår vi gennem skolens formål ønsker at give plads til at forberedeeleverne til at kunne tænke kritisk, være skabende, tænksomme og\nvurderende her og nu og i fremtidens samfund og når vi vil tilgodese\nbørns forskellige faglige niveauer, børns forskellige resurser for at\nskabe og udvikle sig sammen og deres forskellige personlige tilgange til det at lære\nom verden og sig selv, må det have nogle\nkonsekvenser for måden vi indretter vores\nhverdag og i valg af indhold i skolen. Gennem vores ”tid” har vi opbygget en tradition\nfor, både fordi vi er en lille skole og fordi vi\ner på vej, at ”eksperimentere” med undervisningens indhold og form.\nVi kunne således i august 2002 præsentere vores nye undervisningsstruktur.\nVi har gennem den nye struktur bestræbt os på, at skoledagen og\nskoleåret er tilrettelagt på en sådan måde, at indholdet giver eleverne faglighed, oplevelser, udfordringer, indblik og sammenhæng.\nDen nye struktur/praksis\nDen nye struktur er et delvist opgør med det traditionelle skoleskema. Vi har valgt at udvikle bedre rammer for skoleårets tilrettelæggelse og undervisningens planlægning og indhold ved at tænke i både ugenormer og årsnormer for elever og lærere. Vi har opdelt skolens undervisning i kernestofpræget undervisning og dimensionsundervisning.\nKernestofsundervisningen tager udgangspunkt i den traditionelle lærerstyrede og fagopdelte undervisning, hvor det er tilegnelse\naf de enkelte fags arbejdsmetoder, færdigheder og faglighed, der vægtes højt. Vi har\nvalgt at bevare ugeskemaet for kerneundervisningen og det omfatter fagrækken dansk,\nmatematik, engelsk, tysk og fysik. Fra skoleåret 2005/06 også de\nnye prøvefag biologi og geografi. Ved at bibeholde den kendte\nfagrække opfylder vi ligeledes kravet om, at disse fag skal kunne\nidentificeres i skolens arbejde.\nDimensionsorienteret undervisning tager udgangspunkt i årsnormer.\nPlanlægning ud fra årsnormer betyder, at vi i stedet for at tage ud-gangspunkt i fagenes ugentlige timetal tager udgangspunkt i årstimetallet for de undervisningsopgaver, vi ønsker at gennemføre på de forskellige klassetrin. De traditionelle småfag er således\nikke identificerbare i skolens daglige arbejde,\nmen de udgør en større eller mindre del af fagligheden i de valgte emner og projekter.\nI vekselvirkning med kernestofsundervisningen\nfår eleverne gennem den dimensionsorienterede\nundervisning mulighed for at tilegne sig kundskaber og færdigheder gennem tværgående emner\nVed vekselvirkningen gives der tid til at gå både i\ndybden og bredden med stoffet og ro til både undersøgende, eksperimenterende og praktiske aktiviteter.\nFaglighed og tværfaglighed er således ikke modsætninger, men hinandens forudsætninger.\nVi har delt dimensionsundervisningen i fire hovedområder, velvidende at områderne ikke er skarpt adskilte.\nKulturel-international dimension (blå)\nPraktisk-æstetisk dimension (grøn)\nKropslig-musisk dimension (rød)\nNaturvidenskabelig- eksperimenterende dimension (gul)I opdelingen med de fire dimensioner har vi ladet os inspirere af det\nforhold, at menneskets evner og kulturens områder på mange måder\ner struktureret ens. Fag og intelligens er naturligvis noget forskelligt.\nFag er afgrænset område af viden og kun skabt gennem en kulturel\ntradition. Intelligens er et biologisk funderet potentiale i det enkelte\nmenneske.Vi har den opfattelse, at eleverne skal møde et væld at forskellige udfordringer og indfaldsvikler til deres læreprocesser. Undervisningen må befinde sig i\nspændingsfeltet mellem det individuelle hensyn og hensynet til\nDimensionsundervisningen bliver således et vigtigt element i\nvores bestræbelser på at nå\nrundt om det hele menneske.\nDette for at tydeliggøre, at vi ønsker at udvikle det hele menneske.\nDet hele menneske skal være rustet til at møde mangesidede problemer i livet og i samfundet. Der er tale om balance mellem subjektive,\nobjektive og relative sider ved kundskaben, og mellem følelsesmæssige, intellektuelle, handlingsmæssige og sociale sider ved elevernes\nJeg mener, vi gennem vores struktur og valg af indhold har vist handledygtighed og vilje til at imødekomme tidens udfordringer. Vi er tilfredse, men ikke nedsunket i selvglæde. Vi er ikke et lukket system,\nder er afvisende overfor nye udfordringer, men forstyrrelserne kan blive så store, at vi mister ansvaret for vore beslutninger. Den stigende\ntendens til indblanding fra statens side sætter dette ansvar og skolens\nkonsensus under pres.Held og lykke fremover\nskolelederSnapshot taget af Signe Holm, 7. klasse\nSæby Hallenslev Friskole er en god skole med en god stemning. Vi\nstarter dagen med at samles i klasserne og blive krydset af. Det er\nrart, at man lige kan samles og snakke om hvad vi f. eks har oplevet\ni weekenden. Der bliver fortalt om alt lige fra fodboldkampe til fødselsdage.\nHerefter går vi til morgensamling, alle 110 elever. Vi synger to sange og der bliver sagt fødselsdage.\nBagefter går vi ud i klasserne, hvor vi nu skal have dimension. Dimension er en slags ”emnetime”. Vi har meget forskellige emner.\nDe er inddelt i de blå, de gule, de grønne og de røde dimensioner,\nalt efter hvad gruppe de er i.\nEfter dimensionen, som varer to lektioner, har vi spisefrikvarter,\nhvor vi først skal spise frokost og så udenfor og holde pause bagefter.\nPå skolen har vi en skolebod. Det har vi tirsdag og torsdag. Lige nu\ner det 6.-7. klasse, der har boden, hvilket man har i to år.\nKlasserne er slået sammen to og to, som f. eks 6.-7. klasse og 8.-9.\nklasse.Vi har motionsdage, idrætsdage, fastelavnsfest, juletræsfest, juleuge, julemarked, emneuge, juleklip og mange flere ting. Alle disse\nting er rigtig hyggelige og alle er gode til at hjælpe hinanden. Til\nnogle af aktiviteterne er vi i hold på kryds og tværs af klasserne.\nLejrskolerne er også rigtig hyggelige, desværre skal vi jo ikke påsærlig mange lejrskoler mere. Både lejrskolen for hele skolen og\ndem for de enkelte klasser er rigtig gode, og man får også en masse\noplevelser.Hvert fjerde år kommet Jakob Kiørboe og laver skuespil med hele\nskolen. Det er altid super fedt at bruge omkring en uge på at arbejde\npå skuespillet. Igen er alle gode til at hjælpe hinanden, og de store\nelever hjælper de mindre med at lære stykket. Jeg tror, at alle nyder\nat arbejde med skuespil.\nSkolepatruljen har man også i to år, og man får lov til at få en tur i\nSkolen har både fisk, vandrende pinde og en skægagame. Og både\ngymnastiksal, klasseværelse, toiletter osv. er rigtig gode.\nJeg synes, at det er en rigtig god skole at gå på, og der er rigtig godt\nkammeratskab mellem eleverne.\nIsær fælles-aktiviteterne og skuespil er rigtig hyggeligt.\n7. klasseKagemanden til 10 års fødselsdagenI forbindelse med skolens 10 års fødselsdag\nblev der serveret en\nmeget lange ben til de\nKagen blev leveret af en\nbager og pyntet i samarbejde med nogle elever.Pioneråret i den gamle fabrik\nDet var med store forventninger og en vis portion sommerfugle i\nmaven, jeg d. 9. august 1983 mødte op til min første skoledag som\nnyuddannet lærer på Sæby Hallenslev Friskole. De fysiske rammer\nog måden at drive skole på var noget anderledes, end jeg havde\n”lært” under min uddannelse – men bestemt ikke mindre udfordrende!\nJeg var blevet ansat midt i sommerferien og straks blev jeg taget\nmed på råd og inddraget i alle de mange beslutninger, der skulle\ntages inden skolestarten en måned senere.\nFra den første dag følte jeg mig velkommen i Sæby og mødte her\nen venlig og imødekommende forældregruppe, der virkelig var engageret og positivt arbejdende for at få Sæby Hallenslev Friskole\netableret. Ildsjæle kunne man med rette kalde dem!\nResten af sommeren arbejdede vi 3 nyansatte lærere (Tina, Lisbeth og jeg selv) side om side med bestyrelse, forældre og kommende elever i RESKAS gamle fabriksbygning for at få lokaler og\nudendørsområder gjort skoleklar. Der blev malet, hamret, revet og\nklippet ned. Der blev holdt kaffepauser, snakket, grinet og ind imellem afholdt bestyrelses - og lærermøder, hvor de pædagogiske linier blev drøftet.\nKort før skolestart indkaldte bestyrelsen til det første stormøde, der\nvar fælles for alle skolens forældre. På mødet blev vi ansatte lærere efter tur præsenteret – og vi fik ligeledes mulighed for at mødes\nmed den samlede forældregruppe.\nInden selve skolestarten følte man sig godt klædt på til at påbegynde sit virke på skolen.\nDen store imødekommenhed, de mange fælles aktiviteter omkring\nde praktiske gøremål og det sociale fællesskab omkring etableringen af friskolen var med til at grundlægge ens ejerskab for skolen.\nDen 9. august kl. 9.30 hørtes skoleklokken for første gang i den\ngamle fabriksbygning, og vi kunne byde velkommen til 46 børn og\nderes forældre, der fulgte med i skole på denne første og noget\nVi mødtes alle ved flagstangen, hvor skolens formand Jørn Jacob-sen bød velkommen, og mens flaget gik til tops, sang vi\n”Skolesangen”, der var skrevet til lejligheden af bestyrelsesmedlem\nDerefter samledes alle ved indgangen til skolebygningen, hvor\nJørn Jacobsen klippede den røde snor over, og erklærede Sæby\nHallenslev Friskole for åben.\nResten af dagen stod i festens tegn. Først for børnene der blev\nbudt velkommen af deres lærer i klassen. Senere på dagen afholdtes der en reception, og dagen sluttede med en festlig fællesspisning i fabrikshallen. Mens flaget blev strøget stemte alle endnu engang i med” Skolesangen”. Første skoledag var slut, og en lang og\nsej kamp for bevarelse af den lokale skole var øjensynligt vundet,\nog nu var det spændende at se, om ”isen kunne bære”!\nSkoleåret og lærergerningen i den gamle fabriksbygning blev noget\nanderledes end jeg på forhånd havde forestillet mig.\nDe fysiske rammer var trange. Skolebygningens 5 klasseværelser,\nder alle var gennemgangslokaler, kunne med lidt god vilje lige nøjagtig rumme eleverne. De var hyggeligt og anderledes indrettet\nmed tomandsborde og en stol til hver elev. Andet var der ikke\nUdendørsarealerne - til gengæld - var meget velegnede til at lege\nog boltre sig i. Der var mulighed for at lege vildt i det høje græs,\nspille bold på græsarealerne. Ifølge eleverne var det allerbedste\nved skolen, at den store fabrikshal kunne bruges til både fodbold\nog leg. En overdækket skolegård - det var sagen! Godt nok dryppede det ofte fra de utætte tage, og diverse spande og fade måtte\nsættes frem for at opfange de største vanddråber, men det gav kun\nlidt ekstra kolorit på skoledagen!\nPå lærerværelset var der etableret et primitivt ”pædagogisk værksted”, hvor der stod en mindre meget simpel kopimaskine. Ellers\nvar de eneste pædagogiske hjælpemidler en lille tavle, et stykke\nkridt og så en kopiside i ny og næ!\nSkolebøgerne var kasserede eksemplarer fra andre skoler og var\nderfor temmelig slidte og lasede og virkede ikke særlig indbyden-de!\nMed de få undervisningsmidler, der var til rådighed, betød det, at\nvi lærere måtte tænke kreativt og selv fremstille materialerne til de\nforskellige fag, som vi underviste i – og jeg husker det som et\nkæmpe arbejde for den uerfarne lærer, som man jo var dengang!\nHver 14. dag gik klasserne på skift på besøg på Sæby skole for at\nbenytte folkebiblioteket. Fru Andersen var skolens bibliotekar.\nHun var hjælpsom med fremskaffelse af forskellige materialer,\nmen var især glad for at få besøg af en flok lystige børn på den\nnæsten børnetomme folkeskole!Skoleåret forløb planmæssigt med afholdelse af diverse forældremøder og andre pædagogiske – og sociale arrangementer, og\nåret blev afsluttet med en emneuge omhandlende jernalderen.\nUdendørsarealerne var velegnet til emnet, hvor det var muligt at\nleve sig ind i jernalderens livsmønster og vilkår. Der blev bygget\nhuse, snittet, kartet og vævet samt lavet mad over bål, som forældrene blev indbudt til at tage del i en aften i juni kort før sommerferien.Denne jernalderfest var samtidig afslutningen på skoleåret og afslutningen på friskolens tid i den gamle fabriksbygning.\nHøng kommune havde besluttet, at den ville leje skolebygningerne\npå Sæby skole til os med virkning fra august 1984. Dermed var\nSæby skole nedlagt, og Sæby Hallenslev Friskole kunne nu omsider tage de ønskede omgivelser i brug.\nI den ”nye” skole var rammerne anderledes og mere skoleprægede, og det ville nu blive muligt at tilbyde eleverne undervisning i\nstørre og mere velegnede klasse- og faglokaler som skolekøkken,\ngymnastiksal, bibliotek og sløjdlokale. Desuden gav den mere\nplads mulighed for etablering af en børnehaveklasse og en pasningsordning efter skoletid. Det var nogle af de ting, vi hidtil havde\nmåttet undvære. Samtidig kunne vi byde endnu to lærere velkommen til skolen: Conny Errebo og Gunnar Nielsen.\nDet havde været et godt og lærerigt skoleår i RESKAS gamle fabrik, et år der i allerhøjeste grad var præget af sammenhold, fællesskab og engagement. Hele skolekredsen, bestyrelsen, forældrene og ikke mindst eleverne var med til at få skolen til at fungere.\nDet summede af aktivitet fra alle hjørner og de mange sprækker.\nAlle virkede glade og tilfredse med forholdene på friskolen. For mig\npersonligt var det et år, der kom til at stå meget skarpt i min erindring. Pioneråret i den gamle fabrik lærte mig at føle ejerskab for\nSæby Hallenslev Friskole.\nTIL LYKKE MED DE FØRSTE 25 ÅR\nGennem skolens 25 år har en tilbagevende begivenhed været lejrskolerne.\nVi har gennem årene taget på lejrskole, både med den enkelte klasse,\nmindre grupper og så hele skolen.\nVi har bestræbt os på at besøge forskellige steder i Danmark, for at\ngive eleverne mulighed for at erfare vort lands mangfoldighed.\nEleverne i 8.-9. klasse har haft mulighed for i samarbejde med forældre og lærerne at tage på ophold i udlandet.\nDet at rejse sammen, bo og spise sammen og i fællesskab være ansvarlig for et forud aftalt forløb, giver det sociale liv en øget intensitet,\nog det giver det enkelte barn mulighed for at vise andre sider af sig\nselv, andre evner og talenter end de, der kommer frem i det daglige\nSkolens fælleslejrskoler står stærkt og som noget specielt i erindringen.\nKan du huske den gang, vi fandt dinosauræg på Samsø\neller den gang vi fik besøg af blotteren på Als\neller dengang vi ventede flere timer på toget i Slagelse\n-jo minder og oplevelser er der mange af\nGennem årene har vi besøgt følgende steder i Danmark:\n1999 Visby (Sønderjylland)\nog mange egne og kroge af landet venter på vores besøg i årene, der\nkommer.Da Friskolen fik overbygning\nSiden starten i 1983 er friskolen ganske langsomt vokset. Vi startede\nmed 5 klasser på Reska. Allerede i 1984 kunne skolen naturligt udvides til også at omfatte 6. klasse. Nyt dette år var, at der også blev\netableret en børnehaveklasse.\nI 1985 omfattede skolen således 8 klassetrin. Endnu et par år måtte\nelever efter 7. klasse forlade skolen og fortsætte deres 8. og 9. klasse\npå Høng Kommune skole.\nI 1987 besluttede forældrekredsen på et møde efter indstilling fra lærerstaben og bestyrelsen at etablere en overbygning. Det betød, at\nfriskolen kunne tilbyde en 8. klasse fra august 1988 og fra en 9. klasse\ndet følgende år.\nI løbet af 6 år voksede friskolen således fra 5 klasser til 10 klasser.\nDet må man sige er godt gået og vidner om tillid og kolossal forældreopbakning.\nI juni 1990 kunne Friskolen for første gang dimittere et hold elever,\nnæsten af eget kuld.\n17 elever tog afsked med en afgangsprøve.\nDe første 17 dimittender fra Friskolen:\nHelle PedersenTillykke med fødselsdagen\nEfter 15 år som forælder på 2 friskoler - heraf de 12 på SæbyHallenslev, blev jeg for 5 år siden valgt af forældrekredsen som tilsynsførende på skolen.\nJeg er ergoterapeut og altså ikke læreruddannet. Til gengæld kender jeg til skolen og skoleformen gennem mine 3 børn og via mit arbejde gennem 6 år i bestyrelsen.\nUdgangspunktet er for mig:\nMin opgave som tilsynsførende er ifgl. §9 i lov om friskoler og private grundskoler at føre tilsyn med, om elevernes standpunkt i fagene\ndansk, matematik og engelsk samt skolens samlede undervisningstilbud står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen.\nJeg skal desuden tilse at skolen, som loven foreskriver, gennem undervisning og de øvrige tiltag skolen sammen med forældrekredsen\nstår for, forbereder eleverne til at leve i et samfund med frihed og\nfolkestyre, hvor de kan tage aktivt del i de demokratiske processer,\nsamt om undervisningssproget er dansk.\nJeg skal mindst følge undervisningen en hel skoledag i løbet af et\n·At give eleverne en almen uddannelse, der giver mulighed for\nat forstå tilværelsen og vurdere deres muligheder i livet og\nsamfundets ytringsformer, således at de kan medvirke til at\nskabe både åndelige og materielle værdier til fælles gavn.·At give eleverne mulighed for at udnytte deres evner og interesser længst muligt i de forskellige fag, give dem sikre elementære kundskaber og opøve kritisk tænkning og selvstændigt arbejde.Egne holdninger:\n·Børnene er forældrenes, skolen er forældrenes og jeg er forældrenes tilsynsførende.·Nysgerrighed og engagement er drivkraften for at barnet kan\nlære, tage stilling og handle.·Det er skolens opgave at oplyse børnene og give dem dannelse ved hjælp af et forpligtende fællesskab.Hvad gør man så?\n·Ja, man kan vælge at se ”jobbet” som endnu en kontrolfunktion trukket ned over hovedet på de arme frie skoler, og måske\nendda fokusere på det umulige i at kunne løse opgaven\n( man kan (og bør) ikke måle elevernes standpunkt på et givet tidspunkt og sammenligne det med tilsvarende elever i\nfolkeskolen)·eller man kan, som jeg har valgt, se på opgaven med positive\nøjne. Fokusere på de fælles kærneområder i lovteksten og i\nskolens formål, og så i øvrigt vælge at se på undervisningen\nmed almindelig sund fornuft. Og så lige forholde sig til timeplaner, undervisningsplaner og gældende lovgivning.”Tilsyn” kommer af ”at tilse” og kan vendes om til ”at se til”. Det er\nså det jeg forsøger. Men det er ikke helt, det der sker. Man kan\nnemlig ikke bare være ”fluen på væggen”. Alene min tilstedeværelse\npåvirker både elever og lærere. Heldigvis mødes jeg altid af åbenhed og tillid fra begge sider, engagerede elever og lærere vil meget\ngerne vise og forklare mig, hvad de er i gang med, og hvad de kan,\nså det er nemt at ”falde ind”. Og så kan jeg heller ikke selv lade være med at engagere mig – især i dimensionsundervisningen, hvor\neleverne undersøger spørgsmål og afprøver viden i praksis.\nJeg besøger skolen 2-3-4 gange i løbet af skoleåret, gerne efter\nnogle dage i forvejen at have meldt min ankomst, men hverken Torben, lærere, elever eller jeg selv ved hvilke timer, jeg kommer til at\novervære. Det planlægges om morgenen sammen med lærerneover bordet på lærerværelset, hvor jeg får at vide, hvordan de enkelte timer den dag er planlagt (Som bekendt er der jo ikke 2 dage der\ner ens på denne skole, og planerne er vejledende, men de brydes,\nnår der er grund til det – og det er der tit! ). Der er altså ingen lærere\neller elever, der har forberedt sig på, at jeg skal komme. Det sikrer\ntil en vis grad, at timerne er ”normale”.\nDet er altid dejligt at komme på skolen,\nunder morgensangen byder Torben\nmig velkommen, og eleverne får at vide, hvorfor jeg er der. Jeg forsøger\nhvert år at følge undervisningen i alle\nklasser, med alle lærere og med hovedvægten på dansk, matematik, engelsk og dimensionsundervisning\n(hvori disse fag også indgår). Det er\nhidtil lykkedes med enkelte undtagelser.\nUnder mine besøg på skolen har jeg\noplevet en stor mangfoldighed i undervisningen.\nLige fra oplæsning af Søren og Mette til kontrollering af fedtprocenten i spegepølse. Og fra brødbagning med fremsending af billeder\naf brødene til venskabsskoler i England og Frankrig til robotbygning\naf pap og div. genbrugsmaterialer.Lige fra starten af skoleforløbet vænnes eleverne til,\nat de er en del af ”en stor\nfamilie”. Mange gange i\ndagens og i årets løb er\nder større børn, der tager\nsig af de mindre, og dersamarbejdes på tværs afI dag er det skolens fødselsdag\nI forbindelse med skolens 20 års fødselsdag forfattede skolens klasser en festsang.Mel.: I dag er det Oles fødselsdag\nI dag er det skolens fødselsdag\nden ønsker sig en legeplads\nhvor vi kan gi’ den rigtig gas\nbh.klVi tar’ på lejrskole tit\ndet syn’s vi er et kæmpehit\nvort fællesskab bliver aldrig slidt\nvi håber skolen leve må i mange år\n5.-6. klEn nat på skolen husker vi\nvi lygter skar og det var blæst\nvi hygged os da vi fik læst\nfor vi har både små og store venner herI dag er det skolens fødselsdag\nhold op hvor er det bare fedt\nat vi får lagkag’ lig’ om lidt\ntillykke og hurra for Sæby HallenslevI dag det er en dejlig dag\nvi pyntet har med mange flag\nballonerne skal op i dag\nfor skolen fylder rundt og fejrer fødselsdag\n1,.2, klOg så de gamle garvede\nSusanne og Lisbeth\nI også tyve fejre ka’\nvi råber derfor højt hurra\nvi håber, I bli’r her til I bli’r pensioneret\n7.-8. klOg når vi så har frikvarter\nvi spise må en lille bid\nmen vi har næsten ingen tid\nfor vi skal ud og lege med de andre børnPå lejrskole har vi vær’t\nja hele Danmark rundt\nBornholm der vi så Hammerhus\nfra Visby tog vi traktorbus\nvi har dog også vores egen SæbymandI dag vi samlet er til fest\ndet’ fødselsdag – det er tyve år\ngid denne skole stadig står\nmed mange glade børn endnu i tyve år\n3.-4. klTil slut vi råber højt i kor\ngid skolen længe leve må\nog go’e elever den må få\nsom os der nu går videre på livets vej\nDer må have lydt et mindre ramaskrig af kritiske røster dengang,\nen bestyrelse og en flok unge lærere blev enige om at starte en\nfriskole i en nedlagt fabriksbygning. Havde jeg selv været voksen\nog forælder på det tidspunkt, havde min første reaktion nok været, at det lød fuldstændigt vanvittigt. Jeg gik imidlertid i de helt\nsmå klasser dengang og spekulerede ikke så meget over den\nslags; faktisk har jeg slet ingen klar erindring om skiftet fra byens\ngamle kommuneskole til friskoleprojektet på Reska, andet end at\njeg ikke længere skulle have mine forældre i skolen. Og med al\nrespekt for dem var det jo en god ting for begge parter – og vi\nbørn slap ikke mindst for at blive spredt ud på alle mulige skoler i\nNår jeg tager til Sæby i dag, virker byen nærmest som en skygge\naf sig selv i forhold til i firserne. Vores generation var stor (eller i\nhvert fald meget aktiv!) i gader, stræder og folks haver, og friskolens centrale beliggenhed i Reska-lokalerne integrerede den godt\nmed, hvad vi nu engang rendte rundt og foretog os, når vi havde\nfri. Ligegyldigt om vi legede røvere og soldater, cykelpoliti eller\nbare spillede fodbold, blev skoleområdet i høj grad omdrejningspunktet for byens legende børn og meget et sted, hvor man bare\n”var” – og ikke et sted, man ”tog til”.\nSkolen var således aldrig rigtigt en sur pligt men mere det sted,\nhvor man helt naturligt befandt sig en stor del af tiden og ikke\ntænkte så meget over, om det var for at lege eller lære. Jeg kan\nfor eksempel ikke huske nogensinde at have været ked af at skulle i skole, og det er ganske givet fordi, det hele gik lidt op i en højere enhed for os små størrelser dengang.\nSammensmeltningen af leg og lærdom er også det, der præger\nmine minder om skolegangen i de første Reska-år. Rammerne for\nundervisningen var i bedste fald interimistiske, og det må have\nkrævet både kreativitet og tålmodighed af lærerne at få alt fra frikvarterer til undervisning til at fungere på stedet. Der er trods alt\nen vis forskel på en flot gymnastiksal med pæne træribber, scene\nmed lækkert rødt tæppe og ordentligt omklædningsrum, og så deskrabede lokaler, det hårde betongulv og den grå institutionsstemning, fabrikslokalerne kunne byde på.\nI dag hører man jævnligt lærere over hele landet jamre endeløst over\nforholdene på folkeskolerne. De fleste af dem ville sikkert tabe både\nører, næse og mund, hvis de blev transporteret tilbage i tiden for at\nopleve en skoledag på Reska og mærkede, hvor uvæsentlige lokalernes kvalitet var for vores skolekvalitet. Jeg husker allermest den\ntid som meget ”alternativ! – i ganske positiv forstand, vel at mærke –Her står jeg den første\nskoledag på Reskamægtigt lærerig og ikke mindst gevaldigt underholdende.\nFriskolen var vel dengang i høj grad et eksperiment for at se, om et\nsådant projekt overhovedet kunne fungere i et så lille lokalmiljø; om\nbørnene var trygge og lærte noget; om de nye lærere magtede opgaven; om forældrene bakkede op om det hele. At det blev en succes,\nkan der nok ikke herske den store tvivl om. At vi børn måske reelt varforsøgskaniner udmøntede sig jo mest af alt i en meget utraditionel undervisningsform, hvor fokus på samvær, sjove projekter og\nmasser af skæg og ballade var med til at fjerne opmærksomheden fra de, for nu at være helt ærlig, møghamrende grimme omgivelser.\nMen der jo en lidt sjov sammenligning i, at en gammel inventarfabrik sådan pludselig blev omdannet til en lille idéfabrik og rent\nfaktisk fungerede strålende som skole takket være en stædig\npionérånd blandt både lærere og forældre. På ydersiden lignede\ndet måske en forfalden institution, men Reska var i virkeligheden\ndet stik modsatte og et lysende eksempel på, at mindre optimale\nfysiske rammer bestemt ikke udelukker et trygt og stimulerende\nmiljø for både børn og voksne. Der var dengang indædte modstandere af idéen, som fejlagtigt hævdede, at det aldrig ville kunne lade sig gøre at skabe en god skole på de præmisser, og det\nhar ganske vist også krævet både risikovilje og et åbent sind at\nkaste sig ud i projektet. Set i bakspejlet virker det nu mest synd\nfor modstanderne - og særligt deres børn – at de ikke turde at\ndeltage i eksperimentet, og jeg kan kun håbe, at de i dag ærgrer\nsig bare en lille smule.\nKigger man på gamle billeder fra Reska-tiden, ligner det faktisk\nmest af alt scener fra et krigsramt østeuropæisk land. Jeg kan\nsærligt huske ét billede, hvor vi står en flok børn i kø til sodavand, og det hele ser sådan lidt trist og fattigt ud, som vi står der\nog ser lidt sultne og utålmodige ud. Skeptikere og udenforstående, der ser dette billede, kunne nok let få det indtryk, at vi ikke\nhavde særligt meget dengang. Men i virkeligheden havde vi nok\nmeget mere end de fleste.\ngammel elev fra 1983-1990Højdepunkter gennem 25 år udtrykt gennem skolens\nmange og store projekter:\nI 1992 kunne vi føje bogudgivelsen:\nKærlighed ved første pommes-frites\ntil listen over spor på vores tilstedeværelse.\nI 2000 fik vi optaget 5 digte i den store\nlandsdækkende digtsamling: 2000\nblade fra børn og unge,\nudgivet i forbindelse med årtusindeskiftetSvend i rollen\nsom den grimme ællingEmneuger\nDu bli’r, hvad du spiser (1986)\nKend din egn (1988)\nFremmed i Danmark (1991)\nDen gode historie (1998)\nH.C. Andersens liv og levned (2005)\nRundt om Tissø (2006)\nKend dine sanser (2007)Teaterprojekter\nVi har haft den store fornøjelse at samarbejde med teaterinstruktøren\nJakob Kiørboe, hvilket har resulteret i nogle gigantiske teateropsætninger med alle skolens elever som aktører og skuespillere.\nVi startede i 1991 med opsætningen af H.C. Andersens liv, herefter\nfulgte den ene perle efter den anden: De nordiske guder (1992),\nOdysseus’ rejse (1996), Snedronningen (2000) og Josef og de tolv\nI 2008 kom Jakob igen forbi for at sætte et skuespil op, denne gang\nmed Birte Zander, som også var med i 1996. Spillet var over temaet:\nSct. Michal og dragen, en kamp mellem de mørke og lyse kræfter.\nVi håber, at samarbejdet med Jakob kan fortsætte, så også nye elever kan mindes, at de har deltaget i fantastiske testerstykker.Jens og Flemming i Soap City CirkusGunnar i fortællerstolenDet er ikke kun når Jakob lægger\nvejen forbi, at vi spiller teater.\nHvem husker ikke den store cirkusforestilling, Soap City Cirkus\n(1989), med rablende klovne, syrede professorer, regnende heste,\ndresserede lopper og meget mere.\nEller Hodja fra Pjort (1989),\nVi havde også cirkusforestilling i\nBusters Verden (1993),\nFedronningens Tryllestøv (1993),\n(1996), Pelle på eventyr (1998),\nRomeo og Julie (2003),\nSnøfthvide og de 7 guirrillakrigere\nPrinsessen på slottet (2005),\nHamlet og Co (2007)Michael som den bindegale professorDet er dejligt at gå i skole på\nNår jeg kommer i skole om morgenen, sætter jeg mig og hygger mig\npå min plads indtil klokken ringer, men hvis jeg skal sætte bænke op,\ngør jeg selvfølgelig først det.\nNår klokken ringer, går vi alle sammen ind og sætter os på vores pladser og lidt efter kommer der en lærer og råber os op. På den måde\nkan læreren se, om vi alle sammen er der. Efter det spørger læreren,\nom vi har noget at sige, og hvis vi ikke har det, går vi til ”morgensang”,\nhvor vi almindeligvis synger to sange. Her kan man også få lov til at\nsige noget, hvis man vil det.\nBagefter går vi tilbage i vores klasser. Der har vi en dimension i ca. 2\ntimer. Dimension er et emne, vi har 9 gange. F. eks har vi ”mad –\nhvordan?”, ”portrætter” og ”kort” i denne tid. Der efter har vi spisefrikvarter i 15 -- 20 min og skal så ud at lege en halv times tid.\nEfter pausen skal vi have musik, dansk, engelsk eller matematik.\nF.eks. har jeg engelsk, musik, 10 minutters frikvarter og dansk om\nmandagen, men nogle gange har jeg kun 2 timer.\nFør jul øver vi til Santa Lucia, og så optræder vi til morgensang d. 13.\ndecember, nogle af os optræder i kirken på et tidspunkt, og til sidst\noptræder vi alle sammen igen til julefesten. Af andre ting op til jul er\nder ”julestue” sidst i november – ugen før laver vi alle de ting, vi sælger. Vi sælger f.eks. bolcher, stennisser, pileflet og billeder og alle sådan nogle ting.Vi har også drama og musik eller ”dramus” som det også bliver kaldt,\nmen det er kun op til 4. kl. – det er ærgerligt, for så er det sidste år,\njeg kan være med. Her laver vi skuespil, som vi viser til forårskoncerten. Om onsdagen er der ”Lille Band” for 4. – 5. kl. Der er også band\nfor de større klasser, men 4. – 5. er den yngste klasse, der må være\nmed, og det er godt, når vi ikke må være med til ”dramus” mere. Udover det frivillige musik har vi en time musik i bh. kl. til og med 4.- 5.\nhver uge – det er dejligt med al den musik, synes jeg. Af andre gode\nting ved skolen er lejrskolerne: Hver anden gang er vi af sted med\nklassen, og hver anden gang er hele skolen af sted sammen. Så har\nvi også ferier, f.eks. efterårsferie, vinterferie, påskeferie, pinseferie og\nsommerferie. Den sidste skoledag før sommerferien kan jeg rigtig\ngodt lide: Det er hyggeligt, når 9. klasses elever sidder oppe foran til\nmorgensang og laver sjov med lærerne, og når de laver f. eks. tovtræknings-konkurrencer for os andre elever og lærerne, og når vi, lige\ninden vi skal på ferie, står oppe på bænkene og synger feriesangen.\nEva Sødring Elbrønd\n4. klasseBestyrelsens arbejde anno 2008\n…opnåede bedrifter og visioner.\nI 2005 valgte den daværende bestyrelse at købe skolen, da regeringen valgte at lave storkommuner, og fremtiden for små skoler var\nuvis. Så i foråret 2006 kunne vi endelig kalde os ejere af SæbyHallenslev Friskole. Med på matriklen købte vi trekantsområdet bagved pavillonen.\nEn af fordelene ved at købe skolen, var at vi blev "herre" i eget hus,\nhuspriserne var i top, og renten lav, så vi slog til og efter et års tilløb\nkom handlen i hus!\nNu ved da hvad vores udgifter er til husleje hver måned de næste\n30 år, og det kan, nu Kalundborg kommune ikke lave om på. Da vi\nså ikke har en kommune der ”poster” penge i bygningen mere, har\nvi måtte se på vores udgifter, og hvad vi kan gøre anderledes for at\nholde dem nede. Så det første vi gik i gang med var at købe nyt fyr,\nså vi kan holde varmeregningen nede. I den forbindelse blev der jo\nret meget plads i fyrrummet, da det nye fyr kun fylder en tredjedel af\ndet gamle, så vi er ved at se på hvad vi kan gøre med resten af fyrrummet.\nEn af betingelserne for at drive friskole er\nbl.a. opbakning fra forældre. En gang om\nåret afholder vi en arbejdslørdag, hvor\nforældre og børn mødes på skolen i arbejdstøj og medbringer forskelligt – det erlige fra malerpensler til gravemaskiner mm. Det ses\ntydeligt ved forbedringen/\nudvidelse på legepladsen.\nVi har fået sponseret svævebanen, købt et super klatrestativ men kravet var bare\nlige at det skulle pilles ned i\nSilvan og hentes hjem, for\nderefter at forsøge at samle\nBåden, den blev købt billigt, den skulle også ”bare”\nafhentes, den kunne bare\nikke skilles ad, så det blev\nmed lastbil med kran.. Båden blev søsat dagen før\nen arbejdslørdag, så forældrene havde noget at rive\nFint blev det med rullegræs\nog bølger mm.\nGirafgyngen er altid et punkt på arbejdslørdagen, den er meget populær blandt børnene, så den holder ikke så længe ad gangen..\nVed overgangen til Kalundborg kommune, stødte vi på en udfordring der hed Beredskabsinspektør!\nBrandinspektøren har fortolket brandreglerne lidt anderledes, end\nvi har været vant til fra gammel Høng kommune.\nDette har medført nogle nødvendige ændringer vedrørende brandsikkerhed. Bl.a. må vi på nuværende tidspunkt ikke være mere end\n150 personer samlet indendørs. Hvilket så giver sig udslag i, at vi\nhar måttet bryde lidt med nogle gamle traditioner, især ved juletid,\nhvor vi har været vant til at samle hele skolen med forældre til juletræsfest. Det har vi været nødt til at lave om til 2 fester, pga. den\nstore opbakning der er fra alle. Men vi arbejder på sagen, ikke\nmindst for vores egen sikkerhed og børnenes, og er inde i en god\ndialog med brandmyndigheden, så indtil videre er der sat 2 slange-vinder op, og installeret branddøre og nødudgange.Visioner:Her i 2008 arbejder vi på at købe den gamle PPR bygning, (den\noverfor Oasen), for at åbne en børnehave, der skal drives uafhængigt af skolens økonomi, men med samme bestyrelse. Vi ser potentalet i fællesskabet og det pædagogiske sammenspil, der kan blive\nimellem børnehave, SFO og skole. På nuværende tidspunkt ligger\nsagen til høring i kommunen.\nVi har også en opdeling af vores baderum på tegnebrættet. Vi er\nnået ret langt i processen, men vi har været nødt til at prioritere vores midler til brandsikkerhed, så derfor blev projekt baderum udskudt lidt.\nLigeledes arbejder vi på opførsel af en bandebane, (grusbane til\nboldspil) på trekantsområdet.En gruppe elever fra 9. klasse har taget\ninitiativ til at lave en ”kravlegård” .\nHer mødes en stor del af skolens elever til et sælsomt spil med en fodbold.\nAlle kan være med hvilket giver herlig\nleg på tværs af alder og klasser.Længere ude i fremtiden ser vi på muligheden for at udvide skolen/\nelevtallet. Vi afventer for at se hvad der sker i lokalområdet og de\nnærliggende skoler, på børnetallet,\nFormålet ville være at gøre skolen mere synlig og stærkere i lokalområdet.\nTillykke med de 25 år fra BestyrelsenJamen man klipper da i bolsjerne, ikke Lisbeth\nI 1992 startede Friskolen en tradition med julestue. Gennem årene\nhar denne tradition udviklet sig og\ner nu et fast tilbagevendende tema\nFlere og flere personer bliver inddraget i arrangementet, men det\nbærende element er stadig børnenes produktion. I fire dage arbejder\nbørnene på tværs af klasser og\nalder i forskellige værksteder, som\nlærerne opfindsomt etablerer. Her\narbejdes der direkte med en produktion, som udbydes til salg i de\nforskellige boder, der præger julestuen. Overskuddet ved salget i\nboderne, i julecafeen, ved det\namerikanske lotteri og ikke mindst i\nboden med de hjemmelavede æbleskiver går til forskellige øremærkede ting og projekter. Det kan\nvære legeredskaber, fællesture og\nekskursioner, teateroplevelser mvDen gang Statoil-pavillonen holdt flyttedag\nLige siden Friskolen så dagens lys på Bødkervænget har vi tilbudt en\npasningsordning for børnene efter skoletid. I begyndelsen en enkelt\ntime om dagen, men i takt med samfundsudviklingen og i takt med\ndet stigende elevtal blev behovet for en mere omfattende pasning\nbåde lokalemæssigt men også ansættelsesmæssigt større.\nI begyndelsen på Skolevej holdt pasningen til i et lille kælderrum.\nIkke optimalt, men børnene hyggede sig og blev beskæftiget.\nI 1995 kunne vi indvi en ny og selvstændig pasningsbygning. Der\nblev købt en pavillon , der havde været brugt på Statoil i Kalundborg.\nI forbindelse med indvielsen af pavillonen, forfattede forældrene en\nmasse sange under et posteløb. De hænger stadig i pasningen og\nudtrykker en masse glæde og forventninger til de nye rammer.Mel.: Åh-abe\nDer var engang en pasning\nder stod og mangled plads\nså den sku’ finde sig et\nhus hvor alle børn ku’ være.\nDet ser I her—syn’s I ikke\nVi ka’ li’ at vær’ hos dig\nDer er altid tid til legDen er i glade farver\ndet gi’r os godt humør\nså vi har ikke tid at\ntænke på at lave ballade.\nVi hygger os med lidt spil\nog meget mer’\nÅh hvor vi elsker dig\nDer er altid tid til migMel.: Vi lister os af sted på tå\nFra skolens mørke kælderrum\nVi nu er blevet forfremmet\nMed lys og plads og mange rum\nOg køkkenplads blandt andet.\nOASEN er vort frikvarter\nVi har det jo så dejligt der.\nVi hopper og springer og klæder os ud\nMarianne må sandelig stå for skud.Kuløren her på væggene\nEr flot og noget særligt,\nOg ungerne der kommer her\nDe har det noget så herligt.\nDe banker, syr og klær sig ud\nOg leger indianerbrud.\nDe traller og synger til trods for lidt sne\nMarianne og Pia de nyder det.Den 1. august 1983 var følgende ansat på skolen\nKurt Christensen, skoleleder\nSusanne Færch, lærer\nTina Christfort, lærer\nLisbeth Sødring Elbrønd, lærer\nKaren Pedersen, rengøringDen 9. marts 2008 var følgende ansat på skolen\nansat 1/8 1983Pia Bilenberg\nansat 1/8 1995Lisbeth Sødring Elbrønd\nansat 1/8 1983Peter Skov Larsen\nansat 1/8 2002Kirsten Nielsen\nansat 1/8 1985Henriette Lenler\nansat 1/2 2008Torben Gregersen\nansat 1/8 1986Vibeke Sørensen\nlærer emeritusHerdis Winther Olsen\nansat 1/8 1989Jette Hansen\nansat 1/8 2003Marie Jensen\nansat 1/5 1990Lars Rasmussen\nansat 1/11996Marianne Bjarndahl\nAnsat 1/8 1994Karen Hansen\nansat 1/8 1999Resultatopgørelser med næsten 25 års mellemrum\nDe to resultatopgørelser\ndirekte, da den første opgørelse i 1983 kun dækker\nførste fem måneders drift.1983Både nu og for 24 år siden\nkom skolen ud med et positivt resultat.2006Elevtallets udvikling\ngennem 25 år\nMUFF står for: M for Møder, U for underholdning, F for foredrag\nog sidst men ikke mindst Fest.\nDa vi i bestyrelsen ikke har tid til at sørge for alle disse arrangementer som muff’erne har taget til sig, så har vi valgt at stykke det\nsammen ved, at der er nogle forældre fra hver klasse, der deltager for et år ad gangen.\nDer er en del arrangementer, som muff’erne tager sig af, bl.a. :\nJulemarkedet, hvor muff’erne skaffer sponsorgaver til det amerikanske lotteri, samt arrangerer et bankospil.\nInden Juletræsfesten hygger muff’erne med at pynte juletræet,\nhvor de samtidig hygger sig med kaffe, kage og hyggesnak.\nMuff’ernes nyeste initiativ er at afholde en fastelavnsfest, hvor deter MUFF, der er vært. Festen er forbudt for voksne, undtagen lærerne og mufferne. Der er stor elevdeltagelse, fra de små til de\nstore klasser, alle skal være klædt ud, også mufferne og lærerne.\nAlle ser ud til at more sig, og lang tid i forvejen går alle rundt og\ntænker på hvilket sjovt, festligt kostume de skal trække i, også de\nstore elever og de voksne.\nLærerne har udtalt, at det er rart at deltage ved en fest som gæster og mufferne har fået stor ros fra lærerne for fastelavnsfesten.\nVed denne festlige lejlighed har alle mufferne haft en del sjovsammen, både ved planlæggelsen og ved deltagelsen af festen.\nSkolens sommerfest er en helt uforpligtende aften, hvor man som\nforældre møder op med egen mad til at grille, og så har MUFF sørget for at tænde op i grillen, (halve tønder): Det er så MUFF, der\nstår for salg af div. drikkelse.\nI sommeren 2007 var der som noget nyt, ponyridning. Der var nogle lærere som for første gang prøvede at sætte sig til hest, til stor\nmorskab for alle elever.Som tak for denne store indsats gennem året, slutter muff’erne af\nmed en lille intern muff-fest med smørrebrød. Traditionen startede\n2007 og den fortsætter.\nMuff’erne sysler også med at få nogle spændende foredrag op at\nstå, forhåbentligt er der noget klart i skoleåret 2008/2009.\nKontaktperson for MUFF-gruppenAll pages:23456789101215161718202122232425282930313233343536384041424344454647484950525354555657InfoSaveLikeShareDownloadMoreJubilæumsskrift Published on Feb 26, 2012 JubilæumsskriftshfriFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


3 tilbud flyttefirma Nyborg. Spar 57 % med gratis flyttetilbud\nBestil 3 flytte tilbud på billigt Nyborg flyttefirma\nForbud mod flyttemand\nBilligt og effektivt flyttefirma Nyborg\nPostnummer 5800 Nyborg Flyttefirmaer\n3 overbevisende Nyborg flyttefirma tilbud\nVi finder et arbejdsvilligt flyttefirma\nSpar nemt 27 procent på prisgodkendte flyttefirmatilbud\nFå 3 Flyttefirma Nyborg tilbud\n📌Bestil 3 flytte tilbud på billigt Nyborg flyttefirma\nUdnytter du internetportalen Flytte-tilbud.dk, kan du få mere end 26 procent i hurtig reduktion på flyttemandarbejdet. Bestil hurtigt den bedste pris på en flytte opgave på ingen tid - endda med ovenud god rabat. Vi sparer dig for tid og penge på et anerkendt og kvalitetssikret flyttefirma i 5800 Nyborg.\nVores samarbejdspartnere er selvfølgelig medlem af DMF – Dansk Møbeltransport Forening – Det er din garanti for, at flytningen kommer til at forløbe perfekt under sikre professionelle forhold. Opret din flytteopgave nu og få 3 attraktive flyttetilbud i Nyborg allerede i dag.\nLad certificerede og friske flyttefirmaer fra Nyborg (f.ex. Østfyns Flytteforretning) påtage sig opgaven. Vi matcher dig med de af vore tilknyttede håndværkere, som er mest motiverede til at tage sig af netop din flyttefirma-opgave. Udfyld flyttemandformularen på kun 3 minutter, så modtager du 2-3 raffinerede flyttemandtilbud.\n📌Forbud mod flyttemand\nFor at kunne modtage EFG-elever i de enkelte flytteforretninger, blev der stillet forskellige krav. I første omgang blev ADAMS Transport Co., Lyngby Flytteforretning, Absalon, Silkeborg Flytteforretning, Øbro og Charlottenlund Flytteforretning godkendt.\nBetegnelsen Flyttetekniker kom kun til at eksistere på papiret. Den endelige betegnelse blev Flyttechauffør. Helt slut var det dog endnu ikke med erhvervsbetegnelsen. På generalforsamlingen i 1982 kom det frem, at Ligestillingsrådet havde meddelt, at man ikke måtte benytte betegnelsen Flyttemand.\nSom alternativer mente de, at man i stedet skulle benytte Flyttechauffør, Flyttearbejder eller Flyttetekniker. Egon Nielsens kommentar til den tilrettevisning var: “Det er fantastisk, at der er nogen, der i ramme alvor kan tage sådan noget alvorligt. Foreningen har meddelt, at man ikke har noget at indvende mod ændringen”.\nModtag 3 gratis tilbud fra flyttefirmaer i Nyborg kommune - uanset hvilken by, du bor i:\nDu kan spare mange penge på en rutineret og potentiel flyttemand i 5800 Nyborg. Det er ret tidskrævende at klare din flytning selv - få i stedet to-tre friske tilbud. Har du brug for en rutineret og veletableret flyttemand i postnummer 5800 Nyborg?\nEn kreativ flyttemand kan hjælpe med en flytning i 5800 Nyborg. Det er lidt besværligt at stå for flytningen selv - få i stedet 2-3 konkurrencedygtige tilbud. Fra tid til anden er du ikke i stemning til at hjælpe med flytteopgaven selv - Vi anbefaler, at du i stedet finder 2-3 generøse pristilbud.\nDet er hurtigt og nemt at anvende vores flyttemand service og flyttefirmaerne påtager sig alle slags flyttefirmaopgaver overalt i Nyborg. Flytte-tilbud.dk er nummer 1 i Danmark når det gælder fantastiske tilbud på alle typer af håndværkerassistance, eksempelvis blikkenslager, gulvsliber og muler. Det kan gøres på maks 8 minutter at fortælle om din opgave i kontaktformularen og afsende den til os.\nDet varer omkring 8½ minut at bestille 3 flyttefirma tilbud Nyborg\nSikker og effektiv håndtering af hele flytningen\nSikker og effektiv håndtering og transport af dine ejendele er et ansvar, vi tager meget alvorligt. Vore flyttefirmaer arbejder tæt sammen med kunderne for nøje at vurdere krav og levere praktiske og overkommelige flyttemuligheder. Uanset om dine behov kun omfatter transport af dine ejendele eller den effektive håndtering af hele dit skridt fra start til slut, kan du regne med os.\nFuldt uddannet personale\nHvert medlem af vores beboelseshold, fra pakkebesætningen til chaufførerne, er fuldt ud forpligtet til at maksimere kundeværdien, samtidig med at stresset for et beboelsesflytning mindskes.\nHvis du flytter, skal du kontakte os først for et detaljeret tilbud og svar på eventuelle spørgsmål.\nSå ... du fandt dit drømmested! Ideen om et nyt hjem eller større kontor er spændende! Desværre er ideen om at flytte ikke. Vi ønsker at gøre din flytning så enkelt som muligt. Når du flytter til en ny placering, er en af de mest tidskrævende og fysisk dræne aspekter pakningen og udpakningen. Montering af alt i den rigtige boks kan blive et mareridt for nogen. Vi ved, hvor stressende pakning og udpakning er, og derfor tilbyder vi en bred vifte af tjenester, der hjælper med at gøre hver enkelt flytning så enkel som muligt. Uanset om du vil gøre din pakning selv, eller hvis du vil have os til at tage vare på det for dig, er vores team klar til at hjælpe. Vi har erfaring med:\nHjemme og lejlighed Flytning\nRestaurant og barflytning\nKunder der ikke ønsker at beskæftiger sig med besværet med pakning, tilbyder vores team en omfattende intern pakningstjeneste. Hvert medlem af vores team er uddannet til at passe godt på hver ting, de pakker om det er delikat antikke china eller knikkknacks fra hele huset. Vi bruger en række kasser, indpakninger og tarps samt en industristandard, fuldt lagerbefordret lastbil for at sikre, at hver vare er ordentligt sikret og klar til at flytte til sin nye destination.\n... du ligeledes kan hente tre eftertragtede tilbud fra en anerkendt maler i Nyborg kommune.\nGodkendt fremsendelse af økonomiske rabatter og tilbud, som løste alle vores problemer.


Blodgildet i Roskilde - Wikipedia, den frie encyklopædi\nBlodgildet i Roskilde var en begivenhed under den danske borgerkrig 1146-1157. Det skulle være en forsoningsfest 9. august 1157 mellem de tre bejlere til kongemagten i Danmark: Svend 3. Grathe (Skånes konge), Knud 5. (Sjællands konge) og Valdemar 1. den Store (Jyllands konge). Gildet blev holdt i Knuds kongsgård i Roskilde.\nScene fra Blodgildet i Roskilde. Knud hugges ned og Valdemar angribes, mens Svend med kongekrone følger med.\nSvend havde ifølge Saxo planlagt mord på sine rivaler og lod sine mænd overfalde dem. Knud blev dræbt, og Valdemar blev hårdt såret i låret, men det lykkedes Valdemar med hjælp fra sin fosterbroder Esbern Snare at flygte til Jylland sammen med sin anden fosterbroder Absalon.\nKort efter det mislykkede attentatforsøg trak Svend op gennem Jylland med sin skånsk-sjællandske hær mod Valdemars jydehær. Ved det endelige slag på Grathe Hede besejrede Valdemars hær angriberne, og Svend blev dræbt. Valdemar kunne herefter erklære sig som enekonge over de tre landsdele.\nRoskildes historie: Blodgildet\nDen Store Danske om Blodgildet\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Blodgildet_i_Roskilde&oldid=9681896"\nSidst redigeret den 25. september 2018, klokken 14:02\nDenne side blev senest ændret den 25. september 2018 kl. 14:02.


Airbussens hastigheder ved start og landing – Spørg Piloten\nQ: Hvad er hastigheden på airbossen ved afgang og landing?\nA: Hej Kurt,\nDet er faktisk et rigtig godt spørgsmål som ikke er helt enkelt at svare på. Jeg vil forsøge mit bedste på at gøre det forståeligt.\nLad os starte med at få fakta på plads først. ”Airbus” er en flyfabrikant som har flere flyfamilier i sin portefølje – A300, A320, A330, A340, A350 og A380. Den mest udbredte Airbus er A320-familien bestående af A318, A319, A320 og A321, hvoraf A318 er den mindste og A321 den største. Airbus A320 er et ”narrow body” (kun én mellemgang) kort- til mellemdistancefly. De andre Airbus-flytyper er alle ”wide body” (flere mellemgange) mellem- til langdistancefly. Jeg har selv erfaring på A320 familien, så lad os tage udgangspunkt i den.\nDet korte svar er en starthastighed på mellem 120-175 knob (sømil). Altså 220-325 km/t. Ved landing mellem 115-155 knob. Altså 210-290 km/t.\nMan kan ikke give et entydigt svar da der er rigtig mange faktorer som har afgørende betydning for hvor høj en hastighed hvorved et fly letter og lander. Den mest komplekse udregning er for starten. Der skal flyets vægt med passagerer og brændstof, banens længde og tilstand (tør eller våd), banens højde over havoverfladen, lufttrykket, temperaturen, den herskende vind og forhindringer forenden af banen alle medregnes når start hastighederne skal udregnes. Alle disse faktorer har betydning for hvor mange grader vingeflapper (flaps) der skal sættes, hvor høj en motorkraft der er nødvending og ikke mindst hvilken fart flyet skal lette med.\nFor en given bane og vejrforhold, så er det vægten på flyet der dikterer hastigheden og motorkraft for start og landing. Planbelastning (wing loading) er et udtryk for hvor stor vægt der er pålagt en vinge i Kg/M^2. Her er A320-familen et godt eksempel da alle 4 fly i familien deler den samme vingeprofil på trods af størrelsesforskellen.\nF.eks. en Airbus A319 (max 156 passagerer) der skal færgeflyves tom uden passagerer med 3 tons brændstof (lav planbelastning/let) fra Kastrup til Århus ville lette ved en lav hastighed og ved lav motorkraft, hvorved en A321 (max 220 passagerer) med 220 passagerer og 15 tons brændstof (høj planbelastning/tung) fra Kastrup til Sharm El-Sheik (Egypten) ville lette ved en høj hastighed og motorkraft.\nPå meget lange baner kan det være en fordel at benytte en kunstigt høj starthastighed da det giver længere tid på startbanen og derved piloterne længere tid til at vurdere om starten skal forsættes eller afbrydes i tilfælde af f.eks. motorstop på det mest kritiske tidspunkt (V1). Vægten har også indflydelse på motorkraften hvorved flyet letter da det selvfølgelig er et krav at flyet skal kunne fortsætte starten og flyve på kun én motor (for fly med kun to motorer).\nVed landing er det ligeledes primært vægten på flyet der dikterer minimumshastigheden. Det kan i kraftig vind være en fordel at flyve en anelse hurtigere da dette giver bedre kontrol over flyet.\nDet er værd at bemærke at selv store langdistancefly som f.eks. Boeing 777 og Airbus A380 letter og lander ved tilsvarende hastigheder. Igen er det planbelastningen der dikterer hastigheden og motorkraften. En A380 har på trods af dens størrelse en tilsvarende stor vinge, og vil derfor have en planbelastning tilsvarende en A320 og derfor lette ved nogenlunde samme hastighed.\n23. august 2020 kl. 22:00\nNår jeg er ude at flyve bemærker jeg på skærmen flyet har et GROUND SPEED.Hvorledes hænger det sammen med at flyet er i luften……Det kan jo ikke være 2 steder på en gang\nMange flyhilsener Marianne\n27. august 2020 kl. 15:28\nPrøv at tænk på det således. Et fly bevæger sig igennem “lufthavet” med en hastighed på 300 km/t. Lad os sige der er en modvind på præcis 300 km/t. Det vil betyde at flyets hastighed over jorden er “0” km/t. Særligt når man flyver over Atlanten findes der stærke vinde (jetstreams) som flyene udnytter. En modvind prøver vi at undgå, ved f.eks. at flyve i den højde hvor vinden ikke er så stærk. Omvendt er det med medvind – her vil vi som udgangspunkt forsøge at flyve i den flyvehøjde hvor medvinden er stærkest. Det betyder ret meget i praksis. Der kan ofte være 1- 2 timers forskel i rejsetid over Atlanten alt efter om man flyver med en medvind eller modvind. Så for at opsumere. Det der holder flyet i luften så at sige er dets hastighed igennem lufthavet, da dette giver opdriften (lift). Hvor hurtigt flyet kommer frem til destinationen afhænger af ruten men i høj grad af flyets hastighed over jorden (ground speed).\nprevious post: Hvor hurtigt kan man flyve i medvind?\nnext post: Kan droner som anvendes i Mellemøsten lette og lande selv?


Holdopbygning i DcH Kaløvig.\nHvalp: Alder 8 uger t.o.m 5 md. På dette hold arbejdes der med grundlæggende færdigheder som fx kontakt, hjemkald, ”gå pænt” og den gode relation mellem hund og fører etableres.\nIndlæring kan ske med og uden klikker – se under det enkelte holds beskrivelse.\nUnghund: Alder 6 md. t.o.m 12 md. På dette hold arbejdes der med grundlæggende færdigheder som fx kontakt, hjemkald, ”gå pænt” og den gode relation mellem hund og fører etableres.\nBegge disse hold fører frem til:\nIntro 1: Focus på samarbejde, glæde, leg, relation og lydighed. Der trænes forskellige færdigheder og der er mulighed for at deltage i en afsluttende test. Programmet kan ses her.\nØnsker man, efter endt forløb i Intro 1, ikke at stille op til test, kan man fortsætte på:\nØnsker man at stille op til test og består, kan man fortsætte på/i:\nBestår man ikke (BMT – Behøver Mere Træning) er der flg. muligheder:\nman kan tage hele Intro 1 forløbet igen.\nman kan tage testen igen - næste gang den bliver udbudt efter ca. 5 måneder.\nYderligere information om hold efter Intro 1:\nIntro 2: Dette hold er for dig der har bestået Intro 1, og ønsker at sætte dig mål uden det er konkurrence. Der afsluttes med en test. Det er tilladt at stille op til Intro 2 testen, uden at deltage i forløbet, man skal dog være tilknyttet et andet hold i klubben og have bestået Intro 1. Programmet kan ses på klubbens hjemmeside her.\nMotivationsholdet: Efter endt Intro 1 forløb e.lign andre steder, kan du her træne hverdagslydighed, impulskontrol og det gode samarbejde imellem hund og fører.\nC-Klasse: For hunde der har bestået Intro 1. På dette hold arbejdes der med DcH’s lydigheds program i C-klassen. Dette hold er for den urutinerede hundefører, med vægten lagt på øvelserne i lydighedsprogrammet, og kan evt. være starten på et spændende konkurrenceliv med hunden. Visse hold kan være med særligt fokus på konkurrencetræning – se under det enkelte holds beskrivelse.\nB-Klasse: For C-hunde der har kvalificeret sig til B-klassen, eller øvede med ny hund. På dette hold arbejdes der med DcH’s lydighedsprogram i B-klassen. Hvis du ønsker at læse mere om lydighedsprogrammet kan du finde det her.\nKonkurrencehold: For hunde der som minimum befinder sig i B-klassen. På dette hold arbejdes der med DcH’s lydighedsprogram fra B – klassen og op til A og Eliteklassen. Dette hold har fokus på konkurrencetræning og det forventes at hundeførerne stiller til konkurrencer. Hvis du ønsker at læse mere om lydighedsprogrammet kan du finde det her.\nKlikker: Lydighedstræningen kan også foregå på et klikkerhold, hvor der arbejdes med teknikker og øvelser udviklet til brug af klikker.


Kvartetten af Adda Lykkeboe - Paperback Bog - Gucca.dk\nKvartetten - Adda Lykkeboe - Bog\nDen unge billedkunstner, Dora, gifter sig med den langt ældre Poul, der giver hende al den frihed, hun som kunstner har behov for. Hendes elsker, Markus, vil binde hende tæt til sig. Han forstår... Læs mere.\nVi vægter sikkerhed utrolig højt, for det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når vi taler om online handel. Vores betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er køb og betaling hos os altid fuldstændig sikkert.\nGucca tilbyder 30 dages returret, og det uanset hvilken vare du måtte have købt hos os. Kort sagt, skulle du fortryde dit køb, kan du selvfølgelig bare sende dine varer retur og få dine penge refunderet. Før du sender returvaren tilbage, er det en fordel, at tage kontakt til os først.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du som kunde får dit produkt leveret sikkert og hurtigt. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Den præcise lagerstatus er altid synlig ved hvert enkelt produkt. Har du spørgsmål til lagerstatus eller leveringstiden, er du altid velkommen til at kontakte os.\nHos Gucca.dk er der adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Der er frit valg blandt vores betalingsmetoder - du gør brug af den, der passer dig bedst. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Bemærk at vi først hæver pengene fra din bankkonto, den samme dag vi afsender produktet til dig - såfremt du gør brug af kreditkort.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, når du besøger Gucca.dk, så tag fat i os. Vores kundeservice er åben mellem 10-15 på hverdage, og vi er altid klar på e-mail eller ved telefonen til at give dig kvalificeret assistance i godt humør og med et smil på læben.\nNår du køber hos Gucca, kan du efterfølgende tracke, hvor langt din forsendelse er kommet. Du kan besøge din personlige ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine produkter, på din ordreside. Du vil også modtage en mail fra os i det øjeblik, vi sender dine produkter.\nKvartetten, Bøger, Bog\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__addalykkeboe path__kvartetten


Er du træt af at bruge briller og linser? - sn.dk - Forsiden - Sponsoreret\nArtiklen: Er du træt af at bruge briller og linser?\nEr du træt af at bruge briller og linser?\nSå sov dig fra din nærsynethed!\nMed natlinser kan du sove din nærsynethed væk og dermed få et skarpt syn uden brug af briller, normale kontaktlinser eller laser-operation. Natlinsen er en formstabil kontaktlinse, også kaldet ortho K linse, som omformer øjets hornhinde, mens du sover. Når du tager linsen ud om morgenen, ser du perfekt resten af dagen.\n”Mange vil gerne leve et aktivt liv uden brug af briller og linser, og dette problem kan natlinsen løse. Det er især attraktivt for sportsudøvere, da briller og linser kan genere, men alle kan have glæde af natlinser. F.eks. håndværkere, hvor brugen af almindelige linser kan være til besvær, eller dem der er generet af tørre øjne i forbindelse med brug af almindelige kontaktlinser”, udtaler optiker Didde Hansen fra Nyt Syn Søren Frid Optique.\nI modsætning til en operation giver natlinser ingen varige forandringer eller risiko. Stopper du med at bruge natlinserne, vil hornhinden finde tilbage i sin oprindelige form i løbet af kort tid, og dit syn vender tilbage til udgangspunktet.\nHos Nyt Syn Søren Frid Optique tilbyder vi natlinser, der kan korrigere nærsynethed op til -4,5OD og bygningsfejl op til -2,5OD.\nNatlinser anbefales også til børn og unge, da natlinser kan være med til at bremse udviklingen af nærsynethed.\nHvordan kommer jeg i gang med natlinser?\nFørst og fremmest vil vi gerne invitere dig til en uforpligtende samtale om natlinser, og hvad natlinser kan gøre for dig. Så laver vi en grundig synsundersøgelse (link3) og vurderer, om dine øjne er egnede til natlinser.\nDa natlinsen er speciallavet, så den passer til præcis din hornhinde, skal der laves opmålinger af hornhinden. Det er en måling, vi udfører med vores ZEISS i.Profiler, hvor hele hornhindens overflade kortlægges. Det kaldes også en topografimåling og målingen er både smerte og risikofri.\nHør mere om natlinser\nBesøg os i butikken og hør mere om natlinser, eller book en synsprøve på nytsyn.dk. Du kan også følge os på Facebook på Søren Frid Optique.\n14:52 Flere og flere bygger om\n10:17 Alt du skal vide om tidens køkkentrends\n15:39 Er din bolig salgsklar?