Husker du hende fra 'Mean Girls'? Nu er tidligere teenagestjerne klar med overraskende comeback | Musik | DR\nHusker du hende fra 'Mean Girls'? Nu er tidligere teenagestjerne klar med overraskende comeback\nSkuespiller og sanger Lindsay Lohan er efter et årti tilbage med ny musik.\nI 00'erne var hun én af verdens største teenagestjerner. Nu er Lindsay Lohan på vej tilbage i rampelyset. (Foto: Cindy Ord © Getty Images)\nOpdateret: Efter denne artikel blev publiceret, har Lindsay Lohan fjernet sit opslag med sangen fra sin Instagram-profil.\nVoksede du op i 00'erne, er der en stor chance for, at du har tilbragt mange timer foran fjernsynet i selskab med Lindsay Lohan.\nSkuespillerinden, der spillede hovedrollerne i film som 'Forældrefælden' og 'Mean Girls', var nemlig én af det nye årtusindes største teenageidoler.\nSiden er Lohans stjerne dog falmet noget, og de sidste mange år har vi primært hørt fra Lohan, når hun har været involveret i den ene kulørte skandale efter den anden.\nMen nu er Lindsay Lohan klar til igen at indtage rampelyset.\nOm Lindsay Lohan\nSkuespiller og sangerinde Lindsay Lohan er 33 år og født i New York i USA.\nHun startede sin karriere som tre-årig og er kendt for sine roller i film som 'Mean Girls', 'Forældrefælden', 'Freaky Friday' og 'Scary Movie 5'.\nI 2004 udsendte hun debutalbummet 'Speak', der året efter blev fulgt op af pladen 'A Little More Personal (Raw)'.\nLindsay Lohan har senest været aktuel i filmen 'Among the Shadows' og sit eget realityshow 'Lindsay Lohans Beach Club' på MTV.\nMandag overraskede hun nemlig fans og følgere, da hun på Instagram postede musikvideoen til en spritny sang. Ja, du læste rigtigt. En sang.\nI sin storhedstid forsøgte den i dag 33-årige Lohan sig nemlig - omend med beskeden succes - som sangerinde, og den nye single 'Xanax' er hendes første soloudspil i over ti år.\nHør nummeret på Lindsay Lohans Instagram-profil her.\nI kommentarsporet under opslaget jubler Lohans følgere over det overraskende comeback, hvor flere bruger ord som 'fantastisk' og 'formidabel' til at beskrive nummeret, mens en følger skriver, at 'han græder af glæde'.\nLindsay Lohan overraskede fans ved pludselig at udgive sin nye single i en video på Instagram. (Foto: Stephane Cardinale - Corbis © Getty Images)\nSynger om social angst\nPå nummeret, der er døbt efter den i USA meget populære og omdiskuterede lykkepille Xanax, synger Lindsay Lohan om social angst.\nJeg kan ikke være på den her klub, her er for proppet, og jeg er fucked. Jeg har social angst, men du er som Xanax for mig.\nLindsay Lohan på 'Xanax'\n- Jeg kan ikke være på den her klub, her er for proppet, og jeg er fucked. Jeg har social angst, men du er som Xanax for mig, synger Lohan blandt andet på nummeret, som i skrivende stund ikke har fundet vej til nogle streamingtjenester, men kun kan høres på sangerindens Instagram-profil.\nSangen er, ifølge Lohan, blevet til i samarbejde med den finske sangerinde Alma, der er kendt for hittet 'Chasing Highs' og har skrevet sange for Miley Cyrus og Ariana Grande.\nDesuden låner sangen dele af melodien fra Alice Deejays kæmpehit 'Better Off Alone' fra 2000. Titlen siger dig måske ikke så meget, men du eller dine klassekammerater har med garanti haft nummeret som ringetone på jeres klaptelefoner i tidernes morgen.\nHør 'Better Off Alone', som Lindsay Lohan har nuppet melodien fra, her:\nLindsay Lohan var på alles læber, da hun i 2004 spillede hovedrollen i teenagefilmen 'Mean Girls'. Her ses hun til filmens premiere i New York. (Foto: Gregory Pace © Getty Images)\nTeenagestjerne i forfald\nPå sin Instagram-profil forklarer Lohan, at nummeret og den tilhørende musikvideo handler om 'familie, kærlighed, at bevæge sig fremad og slippe fortiden'. Og netop fortid har Lohan masser af - og en blakket én af slagsen.\nHun startede sin karriere som tre-årig som børnemodel i reklamer for brands som Ford og Calvin Klein, og senere begyndte hun at spille skuespil. Det store gennembrud kom, da hun som 12-årig fik hovedrollen i Disney-filmen 'Forældrefælden'.\nI 2004 fik hun igen stor succes med kultfilmen 'Mean Girls', som året efter sikrede hende prisen som 'Årets skuespillerinde' ved MTV Movie Awards.\nMed debutalbummet 'Speak' kastede Lindsay Lohan sig samtidig ud i en karriere som sangerinde og fik et mindre hit med singlen 'Rumors', som blandt andet nåede hitlisterne i USA, Tyskland og Sverige.\nHør 'Rumors' her, mens du læser videre:\nJeg vidste ikke, hvordan man havde et privatliv, fordi jeg var for ung og hang ud med folk, som jeg nok ikke skulle have været i nærheden af.\nPrivat kæmpede Lindsay Lohan dog med et massivt alkohol- og stofmisbrug, der i årene efter sendte hende på afvænningsklinik talrige gange. Lohan har også lagt sig ud med lovens lange arm og er flere gange blevet dømt for spirituskørsel, besiddelse af stoffer og brud på sin prøveløsladelse.\nIfølge Lindsay Lohan selv skyldes hendes problemer i høj grad, at hun blev kendt i så ung en alder.\n- Vi går alle gennem op- og nedture. Der var meget pres på mig, fordi jeg var en offentlig person. Jeg vidste ikke, hvordan man havde et privatliv, fordi jeg var for ung og hang ud med folk, som jeg nok ikke skulle have været i nærheden af, udtalte Lohan sidste år, da hun gæstede talkshowet 'The Wendy Williams Show'.\nFra 2007 og frem til 2013 blev Lindsay Lohan flere gange arresteret for spirituskørsel og besiddelse af stoffer. Her ses hun på vej i retten i Los Angeles i 2013. (Foto: PATRICK T. FALLON © Getty Images)\nÅbnede natklub i Grækenland\nI dag har Lindsay Lohan dog fået bugt med sit misbrug og har de sidste par år medvirket i et par spillefilm; senest thrilleren 'Among the Shadows', der udkom tidligere i år.\nLohan har også brugt sin tid på forskellige iværksætterprojekter i rigsmandsparadiset Dubai og på den græske ferieø Mykonos.\nSidste år medvirkede hun i sin egen realityserie på MTV, 'Lindsay Lohans Beach Club', der fulgte livet på Lohans diskotek og strandbar, som hun åbnede på Mykonos sidste sommer. Showet er dog siden blevet droppet, og ifølge mediet Refinery29 er baren blevet lukket ned.\nMen noget kan tyde på, at Lindsay Lohan måske har valgt at smide iværksætterhåndklædet i ringen, fordi hun fremover vil fokusere på sin musik. Ifølge PageSix har sangerinden nemlig angiveligt underskrevet en ny kontrakt med pladeselskabet Casablanca, som også stod bag hendes tidligere udgivelser.\nDer er fortsat intet nyt om, hvornår og om 'Xanax' eventuelt lander på diverse streamingtjenester.


Svendborg-byggede skibe i tre generationer | faa.dk\nTre generationer af Svendborg-nybyggede skibe i stævnemøde ved Frederiksøen. Fra venstre passagerfærgen Helge, langs kajen tremastskonnert Zar og bagest isbryderen Thorbjørn. Udenpå Zar ligger Nationalmuseets Marstal-skonnert Bonavista til forårsklargøring. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\n16 maj 2020 kl. 21:55\nSVENDBORG: Et Svendborg-maritimhistorisk skue udfoldede sig for en kort stund, da Fyns Amts Avis' Søsiden-reporter tidligere på ugen runderede havnen.\nMens sundfærgen Helge i afløser-fart på overfarten til Skarø og Drejø rundede kajen ved Frederiksøen, passerede den to andre Svendborg-byggede skibe. De tre skibe er alle leveret fra værfterne på Frederiksøen og repræsenterer hver sin generation af lokalt skibsbyggeri.\nMed sine 96 år er Helge alderspræsidenten. Den lille, Svendborg-ikoniske passagerfærge blev bygget på Ring-Andersens træskibsværft til Sydfyenske Dampskibsselskab. Siden 1924 har Helge besejlet sundet. Oprindelig trafikerede den hele året, og i perioder har Helge også makket med andre lignende fartøjer. Fra 2006 har Helge været ejet, drevet og velpasset af Svendborg Kommune. Pt. rejser corona-krisen tvivl om Helge kommer ud på sine populære sommerture i denne sæson.\nDet store sejlskib langs kajen er også en nybygning fra Ring-Andersen. Zar hedder denne tremastede skonnert i dag og er i øvrigt Danmarks største privatejede sejlskib.\nZar blev bygget som fragtskib godt inde i motorskibs-epoken og blev leveret i de olieknappe krigsår i 1940'erne. Ring-Andersen byggede flere skibe med skrog som Zar. Et andet af de stadig sejlende var Lars til en reder i Rudkøbing. I dag hedder den Cassiopeia og hører hjemme i Esbjerg. I serien indgik også den nu fransk-ejede Bel Espoir (tidl. bl. a. Nette S og Peder Most).\nZar af Dragør hed allerførst Karis og har været ejet af blandt andet Mercandia-skibsreder Per Henriksen (Mercantic II og senere Else Dorthea Bager) samt af bryggeriet Carlsberg (Madonna). I dag er Zar udbudt til salg for 13,5 millioner kroner. Prisen inkluderer dækkets fadølsanlæg fra bryggeri-tiden.\nTredje og senest Svendborg-byggede skibs-generation på billedet er Danmarks nyeste statsisbryder, Thorbjørn. Om få uger er det 40 år siden Thorbjørn blev søsat fra Svendborg Værft. Den velholdte isbryder har siden 2015 ligget uvirksom i Svendborg Havn og er ejet af Niels Højlund fra Nordane Shipping i Svendborg.\nThorbjørn kan ende med at blive Danmarks sidste tidligere statsisbryder. Den ældre Elbjørn er under skrotning, og de oplagte tvillinger Isbjørn og Danbjørn kan ventes at gå samme vej.\nZar på folkeaktier: Svendborg-skonnert skal være byens skib ...


Ikke typen på en døgnflue i musikkens verden | Arbejderen\nIkke typen på en døgnflue i musikkens verden\nSidsel tog afsæt i X-Factor\n– Jeg vil rigtig gerne kunne række ud efter de unge mennesker, der står lige nu og er totalt forvirrede, ved at skrive nogle sange og musik, som jeg håber kan komme ud i verden og bruges til noget, siger sangerinden Sidsel.\nSidsel Lieknins Vestertjele, eller bare Sidsel, betog mange med sin sang og unikke stemme som deltager i X-Faktor 2009, kun 16 år gammel. Men hendes historie byder på mange nye sider.\nSidsel Lieknins Vestertjele med guitaren, der følger hende både på scenen og i at komponere.\nRigtig mange unge har en drøm om at synge, og mange har forsøgt at realisere drømmen gennem talentshowet og tv-programmet X-Factor. Kun få nåede frem til finalen, men hvor er de i dag med deres sang og musik?\n– X-Factor er først og fremmest et TV program, som skal sælge og ikke nødvendigvis tager så meget hensyn til musikken.\nArbejderen har mødt Sidsel, som betog mange med sin sang og unikke stemme som deltager i X-Faktor 2009, kun 16 år gammel. Ovenikøbet med egne sange og guitarspil. Hvad fik hun ud af X-Faktor, og hvor går hendes veje hen idag?\nSidsel Lieknins Vestertjele er hendes fulde navn. En lille let skikkelse med et stort bølgende hår. Hun lader guitaren glide ned fra skulderen, mens hun hilser varmt og sætter sig ved et bord i Café Oskar i Aarhus, stadig med guitaren foran sig. Sidsel er ikke typen på en døgnflue i musikkens verden.\nSmilende og engageret begynder hun at dele af de oplevelser og erfaringer, som X-Factor gav hende:\n– Jeg har fået udlevet mange af de drømme, som jeg tror, at de fleste musikere i virkeligheden har, fortæller den nu 25-årige sangerinde om det halve år med talentshowet.\n– Ret hurtigt fik jeg lov til at stå på en rigtig stor scene og lov til at skrive rigtig mange autografer, og jeg har fået lov til det som seksten-årig, hvor man nok kigger rigtig meget på sig selv for at finde ud af, hvem man er, fortæller Sidsel og morer sig lidt over det.\nDenne sommer er Sidsel blevet færdig med læreruddannelsen i Aarhus og læser nu pædagogisk antropologi. Hendes liv har været fyldt med musik, lige siden hun som lille forelskede sig i flyglet hjemme hos bedsteforældrene. Og der er ny musik på vej, siger hun lidt hemmelighedsfuldt.\nEt program der skal sælge\nSelv om X-Factor var en hæsblæsende periode fyldt med pressemøder, prøvning af kostumer og makeup, foruden at øve nye sange og nye trin foran kameraet hver uge, så fik hun meget ud af perioden.\nTalentshowet betød store musikalske udfordringer for hende og øvelse i at tackle flere store krav på én gang.\nSom det at se sig selv så meget i tv, ugeblade og aviser hver uge under X-Factors forløb. Det var lidt af et paradoks, fordi hun som sanger og kunstner gerne ville have opmærksomhed på sin musikalitet og sangstemme, men så meget eksponering havde hun ikke forestillet sig:\n– X-Factor er først og fremmest et TV program, som skal sælge og ikke nødvendigvis tager så meget hensyn til musikken. Det er i hvert tilfælde den præmis, man skal gå ind på, siger Sidsel, der ikke vil fraråde andre unge at prøve talentshows, men i stedet gøre det med åbne øjne, turde spørge og sige fra.\n– Thomas Blachman, var en rigtig god mentor, og vi kom virkelig godt ud af det med hinanden. Jeg respekterer ham både som person og som musiker. Og det var helt vildt befriende for mig at møde en, der godt kunne forstå, at det er for mig ikke bare handlede om at synge i en mikrofon og svinge lidt med hofterne.\nKunstnerisk gav det hende meget at have Claus Hempler, musiker og teatermand, som sang-coach. Repertoiret svingede bredt over Abba, Rockett Brothers og Susanne Vega. For slet ikke at tale om John Lennon:\n– Det var et kæmpe stort ansvar, og Lennons sang fik jeg endda lov at synge sammen med DRs Big Band, som er fantastisk! Det var en ret vild oplevelse, for de er fandens dygtige i det band! siger hun med begejstring.\nI dag ser Sidsel på sin tid i X-Factor som en kunstnerisk uddannelse. Mødet med de mange andre unge har givet hende indsigt i, hvordan hun selv og andre reagerer under pres i showbizz.\nSidsel nåede ikke frem til finalen, men blev stemt ud. Dét skulle hun også tackle, og pludselig blev det hverdag hjemme i Silkeborg igen:\n– Jeg var lettet! Jeg var bare lettet! Jeg var lige begyndt i gymnasiet, og vi havde et gymnasieband, og jeg savnede bare de der drenge! Jeg ville bare gerne hjem og ud i øvelokalet, siger hun leende og svinger med håret.\nHjemme på gymnasiet ventede forskellige reaktioner fra lærere og rektor. En lærer sagde direkte, at Sidsel havde fået stjernenykker.\n– På gymnasiet er der jo ikke nogen uddannelses-ordninger for musikere, ligesom Team Danmark har til sportsudøvere. Det var rektor, der tog sig kærligt af mig, og sagde "Det er bare i orden", fortæller Sidsel, der ser på sin tid i X-Factor som et halvt års livsuddannelse.\n– Jeg kunne sige til børnene, at jeg heller ikke vidste, hvor jeg kom fra.\n– Der er så mange dejlige mennesker, der har været med i X-Factor, som laver alle mulige fede ting. Det kan godt være, at de ikke er mega store og kendte på Medina-niveau, men jeg tror, at de gør noget i deres liv, som de er glade for, siger Sidsel, der flere gange har hørt det med "at man ikke er blevet til noget".\nSom sanger er hun ikke i tvivl om, at hun gerne vil stå på en stor scene igen og overvejede det grundigt allerede under X-Factor:\n– Jeg erkendte rimelig tidligt i forløbet, at hvis jeg ville noget med min musik, havde jeg også brug for at komme ud og opleve noget, der kunne give mig inspiration.\nLidt uventet kom inspirationen og skrivetrangen frem, da Sidsel var blevet uddannet til lærer og mødte Aktion Børnehjælp, som opfordrede hende til at blive ambassadør.\n– Jeg er adopteret fra Indien, og jeg har altid været meget åben omkring min adoption, fortæller Sidsel, der har været på rejse til Indien med Aktion Børnehjælp for at besøge skoler og børnehjem.\nHer stod hun pludselig foran børn i Indien, et land, hvor hun selv kunne have været vokset op:\n– Det var faktisk ret vigtigt og meget bekræftende, også dét at jeg tilhørte sådan en organisation. Det gør, at jeg er meget personligt engageret og investerer mig selv, fordi jeg jo er vokset op på et børnehjem i Indien og kom til Danmark halvandet år gammel.\nHendes faste blik dirrer et øjeblik.\n– Jeg tænker mest mig selv som Sidsel med mor og far i Danmark, end som Sidsel i Indien. Men det er jo også en del af min historie, konstaterer den unge kvinde og retter sig i op, så energien kan få frit løb i næste sætning:\n– Jeg kunne sige til børnene, at jeg heller ikke vidste, hvor jeg kom fra – og at jeg også har været på børnehjem, dengang jeg var helt lille!\nMan næsten kan mærke, at Sidsel er tilstede foran børnene derude igen.\nFinde sin kerne og sine rødder\nTuren til Indien blev til sangen "A new Planet", om at have økonomiske ressourcer til at rejse til en fattig del af et land og have muligheden for at hjælpe, men også for at kunne rejse hjem igen når som helst.\nMødet med børnene i Indien har givet Sidsel mulighed for at spejle sin egen opvækst og livserfaringer. Hun husker, hvordan det var at skifte fra landsbyskolen til en større skole i Silkeborg, og være en af de få med mørk hudfarve.\nPerioden som teenager, syntes hun, var meget kompliceret. Hun oplevede, hvordan indere på gaden i Danmark tiltalte hende på hindi, og at en dansk mand mente, at hendes indiske genetik forhindrede hende i at forstå dansk humor, fordi det er en "vikingeting". Som voksen oplever hun også disse interessante konfrontationer.\nSidsel lægger ikke skjul på, at hun er rød.\n– De mange spørgsmål og konfrontationer betyder, at man allerede i en tidlig alder skal forholde sig til sin identitet, siger den 25-årige lærer og sanger.\n– I dag er det nemmere, og jeg kan bedre finde et sprog for det. Derfor vil jeg rigtig gerne kunne række ud efter de unge mennesker, der står lige nu og er totalt forvirrede, ved at skrive nogle sange og musik, som jeg håber kan komme ud i verden og bruges til noget, siger sangerinden, der har mange erfaringer at øse af.\nBlander sig i debatten\nSidsel blander sig ofte i debatten om disse spørgsmål via Facebook eller med indlæg i aviser, og hun lægger ikke skjul på, at hun er rød. Måske ikke sådan partipolitisk:\n– Det er måske mere en humanistisk værdi, siger hun og lader blikket glide lidt rundt i cafeen med de mange politiske pjecer, bøger og plakater, mens hun overvejer:\n– Alle mennesker har en historie eller en grund til at gøre det, de gør. Dér har jeg erfaret, at jeg politisk er mere tilbøjelige til at bevæge mig over på den røde fløj.\n– Jeg har set en stor grad af fattigdom i Indien, men der er jo også mennesker i Danmark, der lever for rigtig få penge og midler, siger hun og peger på, hvad det gør ved folkeskolen herhjemme, når de rige bliver rigere, og der kommer mange nedskæringer på folkeskolen:\n– Ikke et ondt ord om forældre, der tager deres børn ud af folkeskolen over i privatskoler, men jeg synes, det er interessant, hvad det kan gøre i samfundssammenhæng. For der er to planer: det individuelle, hvor man ønsker det bedste for sit barn, og så det store kollektive samfundsbillede, forklarer hun ivrigt og engagementet er igen stort.\nSom sanger og kunstner gerne ville hun have opmærksomhed på sin musikalitet og sangstemme, men så meget eksponering havde hun ikke forestillet sig.\n– Der findes et begreb, der hedder klassekammerat-effekten, altså at elever der har gode forældre, som kan hjælpe med lektier - også kan hjælpe andre elever. De resourcer vil man rent faktisk miste, hvis man har nogle skoler med ikke så mange resourcer. Så får det betydning, hvor man bosætter sig. Der er jo områder af Danmark hvor børnene ikke har mulighed for at få den samme lektiehjælp eller støtte derhjemme, som jeg for eksempel fik som barn.\nMod nye scener\nMåle og veje og sammenligne med andre landes uddannelsessystemer, får hende til at ryste på hovedet:\n– Danmark måler sig meget med andre lande, men tager man eksempelvis til Indien, vil man se, at uddannelsessystemerne er fuldstændig forskellige fra hinanden. Vi skal passe på, at vi ikke hiver vores egen kulturelle forståelse ned over andres kultur, og gør den til det eneste rigtige.\nSidsel forlader Café Oskar med sin guitar over skulderen og med lige så let gang, som da hun kom ind ad døren. Hun skridter ud i verdensrummet med guitaren over skulderen. Mod nye sange og nye scener.\n24. nov. 2017 - 14:07 30. nov. 2017 - 21:58\nTekst: Sidsel Lieknins Vestertjele\nSo why do you look so sad with dry eyes and sea-wet lashes\nAnd why do you even mind\nThe house and the money you lost\nAnd help your brothers too\nI am the new planet\nI fix your planetsystem or your sofa\nAnd when you are suffering\nAnd slowly fall apart\nI buy tickets to Asia\nAnd help you all out\nSo why are you all crying\nAnd can I have a picture for my family?\nThey wanna know what you look like\nTomorrow I'll be back again\nIn Europe with my suitcase


Charlotte Louise - Page 2 of 64 - BE YOURSELF, EVERYONE ELSE IS ALREADY TAKEN !\nStatus på mit underliv er at jeg stadig bløder ! Øv hvor er det frustrende … Jeg skulle have været til min 8 ugers undersøgelse ved lægen i tirsdag, men lægen var syg! WTF, en læge kan sgu da ikke være syg! Nå, men tænkte jeg kan sku godt løbe en lille tur så jeg kan komme i gang. Så mødtes med min veninde og vi løb stille og roligt i en halv time ca. Det har så resulteret i at jeg bløder mere nu!!!\nSkal så til lægen i dag, frygter lidt at hun ikke vil undersøge mig fordi jeg stadig bløder. Men jeg skal vide om jeg må bruge tampax bla da jeg skal starte til baby svømning slut denne mdr !! For helvede jeg gider ikke det her cirkus mere…\nGodt SNAPCHAT kan tage screen shot – hende her havde jeg fornøjelse af på min løbetur 🙂\nForfatter CharlotteUdgivet 9. april 2015 Kategorier Bare mig, VeninderTags bløder, Løb, veninde løbSkriv kommentar til Øv altså\nDet er uden tvivl det mest fantastiske i verden at få børn men hold nu op hvor er det latterligt hvad det gør ved kroppen!! Jeg har jo så også været med til selv at fucke det op ved bare at kører i skuffen .. Jeg mangler at smide 10 kilo!!! Når det er gjort er jeg på min start vægt og derfra vil jeg gerne længere ned, hvor langt ved jeg ikke. Tror jeg bruger spejlet til den tid … Jeg har idag taget billeder, åh Gud IKKE noget kønt syn, målt og ja vejet mig er også gjort. Lige nu forbander jeg de billeder laaaangt væk, men jeg vil en dag i nærmeste fremtid stolt vise dem frem når man kan begynde at se en forskel !! DET er noget jeg glæder mig til!!\nForfatter CharlotteUdgivet 8. april 2015 8. april 2015 Kategorier MISSIONENTags graviditets kilo gå væk, smid kilo2 kommentarer til Nu det NU!!\nForfatter CharlotteUdgivet 25. marts 2015 25. marts 2015 Kategorier Bare migTags hospital, tjek igenSkriv kommentar til Status\nForfatter CharlotteUdgivet 22. marts 2015 24. marts 2015 Kategorier Daglig dagTags fodre ænder, søndags tur, walk it offSkriv kommentar til Søndags turen\nForfatter CharlotteUdgivet 20. marts 2015 20. marts 2015 Kategorier Bare migTags hospital, medicinsk abort, roskilde sygehusSkriv kommentar til Hospital igen\nForfatter CharlotteUdgivet 12. marts 2015 12. marts 2015 Kategorier GenereltSkriv kommentar til 1 måned\nForfatter CharlotteUdgivet 12. marts 2015 Kategorier Daglig dag, GraviditetTags 1 måned efter fødsel, bløder fra livmoderen, hospitalSkriv kommentar til Sikke en forskrækkelse.. Ambulance – Hospital\nForfatter CharlotteUdgivet 8. marts 2015 8. marts 2015 Kategorier BabyTags få børn imens du er ung, fordeling, oppe om natten med babySkriv kommentar til Træthed\nFandt denne i netto den anden dag – ved faktisk ikke engang hvad den kostede. Men smart er der sørme og der tager kun 1 min at sætte håret 🙂\nForfatter CharlotteUdgivet 21. februar 2015 Kategorier Hår, SkønhedTags hår, hår inspirationSkriv kommentar til Hair inspo\nKan ikke huske hvornår jeg sidst har gået en ordentlig tur – så idag pakkede vi Theo i barnevognen og gik en tur ned til Solrød centret. Vejret var ikke noget at råbe hurra for og dækkende på vognen var selvfølgelig flade. Den har sku stået stille for længe. Så vi måtte lige et smut forbi cykelsmeden og pumpe dækkene.\nDet var dejligt med noget luft og lidt motion i stængerne 🙂\nForfatter CharlotteUdgivet 20. februar 2015 Kategorier BabyTags barnevogn, gå en turSkriv kommentar til On the road again


Emilie i spidsen for kommunens unge | ugeavisen.dk\nEmilie Helsted Juul er indstillet på at bruge en del fritid på at få ungdomskulturen til at blomstre yderligere i Faaborg-Midtfyn Kommune. Foto: Bent Warncke\nEmilie Helsted Juul, ny formand for Ungdomsrådet, vil gerne have fællesskabet bredt ud til hele kommunen.\nFaaborg-Midtfyn: Siden 2015 har Faaborg-Midtfyn haft et ungdomsråd, der fungerer som de unges talerør og officielle forbindelse til politikerne i kommunalbestyrelsen og til kommunens forvaltning.\nFormanden for rådet vælges for et år af gangen, og forleden satte den 18-årige faaborgenser Emilie Helsted Juul sig i formandsstolen.\n- Og det glæder jeg mig rigtig meget til. Det er dejligt at være formand for noget, hvor alle er så engagerede. Folk har virkelig lyst til at få skabt nogle gode ting i vores kommune, fortæller Emilie Helsted Juul, der går i 2.g - samfundssproglig linje - på Faaborg Gymnasium.\nOg ambitionerne er høje for det kommende år. 2020 skal være året, hvor Ungdomsrådet når ud til nogle flere af de unge i den nordlige del af kommunen. Hidtil har Ungdomsrådet haft et naturligt fokus på Faaborg, fordi det var her, engagementet var størst. Men i det kommende år vil rådet gerne nå længere ud.\nEmilie Helsted Juul vil gerne eksportere noget af det fællesskab, som Faaborgs unge oplever.\n- Det at være sammen med andre unge mennesker om et projekt kan virkelig give en noget, man ikke kan få på andre måder, siger hun.\nI Faaborg har etableringen af den nye Falsetten været sådan et projekt, der samlet og styrket ungdomskulturen i Faaborg.\n- Det er ikke fordi, jeg tror, de lider nød i Ringe og Årslev. Jeg tror bare, det kunne blive til så meget mere, end det er nu. At de oplever, at der er et sted, de kan gå hen med deres ideer, at vi alle kan lære noget af hinanden, så man kan få realiseret sine drømme, siger hun.\nOg det er ikke bare råd og vejledning, ungdomsrådet kan bidrage med. Rådet har faktisk et årsbudget på 150.000 kroner, de kan dele ud af til unge med gode ideer.\n- Vi vil jo gerne støtte, hvis der er nogle skatere på Polymeren, der har en ide, eller et elevråd på en lille friskole i Ferritslev. Vi vil gerne være ungdomsråd for alle kommunens unge, siger hun.\nEmilie Helsted Juul\nNavn: Emilie Helsted Juul\nTilbragte 10. klasse på en engelsk skole.\nGår i 2 g. på samfundssproglig linje på Faaborg Gymnasium.\nHun er aktiv i ungdomskunstklubben UART, og sammen med ni andre Faaborg-unge i udstillede hun op til jul nogle af sine billeder i Levins Hus.\nUd med fordomme\nSelvom studierne på Faaborg Gymnasium kommer til at lægge beslag på en del af hendes tid, er Emilie Helsted Juul indstillet på at bruge rigtig meget af sin fritid på at få ungdomskulturen til at blomstre yderligere op. Omkring sig har hun 10-12 andre unge, der er lige så aktive som hende selv omkring arbejdet i Ungdomsrådet.\n- Jeg har lyst til at bruge meget af min tid på det her, så jeg ligesom er der, når folk henvender sig til os. Det er vigtigt, synes jeg. Det er fedt at være med til at skabe noget, der ikke var der i forvejen. Hele processen omkring Falsetten har været fantastisk. Folk nyder at være der, fortæller hun.\nOg så kan hun rigtig godt lide at være med til at gennemhulle nogle af de fordomme, der er om nutidens unge.\n- Vores generation har - måske ikke helt ufortjent - fået det image, at vi er lidt asociale og lever lidt vel rigeligt i vores telefoner. Det er der jo også noget om. Men jeg synes bare det er fedt at vise, at det ikke kun er det, vi er, siger hun.


Rengøring i kommuner | Nilfisk officielle hjemmeside\nKommunerne har en stor opgave i at holde byerne rene, sikre og attraktive hele året rundt.\nAnbefalede produkter til kommuner\nAlsidig og effektiv renholdning af byområder året rundt!\nGrundlæggende og enkel våd-/tørsuger\nRene byer giver høj livskvalitet\nRene og smukt vedligeholdte udendørs områder gør bylivet mere behageligt for indbyggerne og giver besøgende et godt første indtryk. Der skal løses mange forskellige udendørs renholdningsopgaver for at holde en by ren og attraktiv året rundt. Nilfisk Outdoor Rangere er kraftige specialmaskiner med samme brede fleksibilitet som multimaskiner, så man altid er klar til at løse dagens opgave uanset vejret.\nOffentlige parker og pladser\nEn dedikeret løsningsplatform\nVælg en Nilfisk Ranger som platform for den udendørs vedligeholdelse suppleret med specialdesignede arbejdsredskaber, der optimerer produktivitet, omkostninger og resultater.\nUanset om det er feje-/sugning, gadevask, ukrudtsbekæmpelse, grøn pleje eller snerydning. – Nilfisk Ranger maskinerne klarer alle opgaverne og er en pålidelig investering.\nFordele for kommunerne:\nKlar til indsats på alle årstider\nHøj ydelse og kapacitet til alle typer opgaver\nEt komplet sortiment af skræddersyede kvalitetsredskaber\nKompakt design til snævre områder\nDesignet til let daglig vedligeholdelse\nBrugervenlige og driftsikre maskiner\nFleksibilitet efter køb - maskinen kan løbende suppleres med nye arbejdsredskaber i forhold til behovene\nRengøring af gader, veje, fortove, pladser og torve…\nGaderne i byerne skal holdes rene, og det samme skal fortove, stier, pladser og andre områder, der er beregnet til fodgængerne. Nilfisk rangere giver perfekt rengøringsresultat hele året rundt.\nFodgængerområderne er skinnende rene, når en Ranger maskine har været forbi. Om foråret klarer maskinerne rensning af gader og veje efter vinterens grusning. Om sommeren holder Ranger maskinerne udendørsarealerne fri for dåser, papir og andet affald. Om efteråret rydder Ranger maskinerne op efter blæsten, der spreder støv og blade overalt.\nDen høje manøvredygtighed og kompakte størrelse gør det let for operatøren at feje rundt om stolper, gadeinventar og på smalle områder. Nilfisk Outdoor Rangere gør det let for de lokale myndigheder at holde byerne pæne og rene hver dag.\nLæs mere om Nilfisk feje-/sugemaskiner.\nIsglatte fortove er farlige for fodgængerne.\nIngen bekymring, når vinteren pludselig rammer - Nilfisk Rangere klarer vintervedligeholdelsen effektivt. Den præcise styring og kompakte størrelse gør Ranger maskinerne perfekte til snerydning og rensning af gader og veje efter vinterens grusning, så fodgængerne altid kan bevæge sig sikkert rundt i byen.\nSnevejret rammer ofte pludsligt om vinteren, og det gør en stor forskel for fodgængernes sikkerhed, når man kan reagere hurtigt på skiftende vejrlig. Nilfisk Outdoor Rangere er designet, så det er hurtigt at skifte arbejdsredskab, så de altid er klar til indsats, når der er brug for det. Høj ydelse, optimal operatørkomfort og godt udsyn fra den opvarmede kabine giver imponerende effektive resultater.\nLæs mere om Nilfisk snerydningsmaskiner\nGrønne områder skaber trivsel i byerne – og vores Outdoor Ranger maskiner hjælper med at holde pladser og parker smukke\nBåde på varme og kolde dage er byernes parker og pladser med til at skabe liv og trivsel. Løbende vedligeholdelse hjælper med til at holde grønne områder pæne og attraktive. Nilfisk Ranger maskinerne klarer alle de forskellige vedligeholdelsesopgaver i byens grønne områder. For at optimere både effektiviteten og resultatet er vores Outdoor Rangere designet med et bredt udvalg af arbejdsredskaber til professionel parkvedligeholdelse. De er designet specielt til de forskellige opgaver til vedligeholdelse af grønne arealer: græsklipning, kantskæring, hækklipning, plæneluftning, bladopsamling og meget mere.\nCity Ranger 2250 med græsklipper\nGlatte fortove er farlige for fodgængerne, når vinteren rammer.\nSamme Nilfisk Ranger maskine klarer grøn vedligeholdelse om sommeren, og vintervedligeholdelsen om vinteren Ranger maskinens fantastiske fleksibilitet og kompakte størrelse gør maskinen perfekt til snerydning og opfejning af grus på stier, fortove og andre snævre områder, så fodgængerne kan færdes sikkert. Den bidrager til at holde parkerne sikre for offentligheden, også i vintermånederne.\nCity Ranger 2250 snerydningsmaskine\nSønderborg kommune - kundeportræt\n"Da vi købte en City Ranger hos Hans Holm Maskinforretning A/S, var det helt konkret den eneste maskine, der opfyldte vores behov."\nVideo City Ranger 2250 suge-/fejemaskine\nSønderborg Kommune - kundehistorie\nSønderborg Kommunes vej- og parkforvaltning har besluttet at gøre renere gader og veje til et prioritetsområde. Læs mere om hvorfor - og hvordan


Plast/hvide kindtandsfyldninger ved Aalborg- Tandlægerne i Gug\nI dag er det muligt at lave, selv store plastfyldninger, som kan holde i mange år. Din tand har i de fleste tilfælde, det bedre med at have en plastfyldning end en sølvfyldning. Dette skyldes at sølvfyldningen skaber spændinger i tanden og tanden derfor kan slå en revne eller knække, når der er gået nogle år.\nPlastene, derimod, hæfter kemisk på tanden og trækker sig lidt sammen. Det betyder at eventuelle revner i tanden trækkes sammen i stedet for at udvide sig. Tanden styrkes og kan slides på ligesom sølvfyldningen. Sølvfyldninger er mere slidstærke end plast, men til gengæld er det sølvfyldningen hård for tandvævet.\nDet er ikke længere lovligt at lave sølvfyldninger, med mindre andet materiale ikke kan anvendes. Vi vil derfor næsten altid lave en flot hvid fyldning i stedet for en sort sølvfarvet.


Addition og subtraktion af brøker (Matematik C, Tal og Regnearter) – Webmatematik\nMatematik C / Tal og Regnearter /\nSubtraktion af brøker\nSom vi nævnte i i afsnittet om brøker, så gælder det, at jo færre dele noget er opdelt i, des større er hver del. Hvis vi vil lægge 1/6 og 1/4 sammen, får vi derfor problemer, da 1'erne ikke repræsenterer en lige stor del.\nHvis vi i stedet vil lægge brøker sammen, der har den samme nævner, så går det lettere, da nævnerne har samme størrelse, og delene derfor er sammenlignelige.\nHvis vi vil lægge to brøker sammen, der har forskellige nævnere, skal vi altså først sørge for at give dem en fælles nævner, før vi kan udføre additionen. Vi bruger teknikkerne at forlænge og forkorte brøker for at opnå en fællesnævner. F.eks.\nHer har vi forlænget brøkerne med hhv. 4 og 3 for at opnå en fællesnævner på 12.\nNår vi skal trække to brøker fra hinanden, gælder også, at vi skal have fællesnævner, før vi subtraherer (minusser). F.eks. dette stykke, hvor vi forlænger med hhv. 2 og 7 for at få en fællesnævner på 14.\nHvis vi skriver med symboler, har vi altså reglerne\nBemærk, at når vi adderer og subtraherer brøker, er det kun tællerne vi regner på.\nHar du et spørgsmål, du vil stille om Addition og subtraktion af brøker? Skriv det i Webmatematiks forum!\nTAL OG REGNEARTER – Multiplikation og division med brøker


Ugeavisernes fælles salgsbureau DLU lukker, efter bl.a. markedslederen Jysk Fynske Medier har meldt sig ud. Fravalget skyldes ønske om en anden salgstilgang, siger kommerciel direktør. Mindre medlem forventer ikke at miste omsætning på lukningen.\nOffentliggjort: 08.10.21 kl. 12:24\nFundamentet under salgssamarbejdet De Lokale Ugeaviser (DLU) smuldrede på få dage, da JP/Politikens Hus og Jysk Fynske Medier i forrige uge meldte sig ud af samarbejdet.


Religionsundervisning skal være et mødested for kulturerne - Religion.dk\nReligionsundervisning skal være et mødested for kulturerne\nDen kulturelle mangfoldighed har sat sit fingeraftryk på flere områder. Vi ser det i bylivet, i boligkvartererne og på arbejdspladserne," skriver Stig F. Jensen, der er forfatter til bogen "Fagdidaktik i religion" fra 2019. Foto: Jens Nørgaard Larsen / Ritzau Scanpix\n13. juni 2019, kl. 12:03, opdateret 17. juli, kl. 14:38\nStig F. Sørensen, lektor og cand. mag. et. art. i religion, samfundsfag, dansk, filosofi og pædagogik\nEn fornyet betydning af religion og religiøse opfattelser af tilværelsen har sat sit aftryk på kulturen i det danske samfund. På den ene side kan det godt være, at store dele af befolkningen ikke længere føler sig knyttet til en bestemt religion, men på den anden side har vi aldrig talt så meget om kultur og religion som vi gør i disse år. Det bør sætte sit præg på religionsundervisningen. Denne artikel er den første af tre, der beskæftiger sig med fagdidaktik i religion.\nÅbner man for tv, radio eller læser en avis og man, vil hurtig kunne konstatere at flere af nyhedshistorierne på den ene eller anden måde har noget med kultur og religion at gøre. Kulturerne mødes mere end nogensinde. Og religion er en væsentlig del af et folks kultur.\nDerfor er det vigtigt, at børn og unge får kendskab til religionernes betydning for menneskers opfattelse af tilværelsen. En af mulighederne for at give den kommende generation indsigt i og viden om disse forhold er gennem religionsundervisningen i skolen.\nDen kulturelle mangfoldighed som ny virkelighed\nDet er ikke længere noget særsyn, at vi møder mennesker med en fremmed kultur. Det danske samfund er i løbet af de seneste årtier blevet mere pluralistisk. Det betyder, at vi ofte kommer i kontakt med mennesker, der har en anden kulturel baggrund end vores egen. Det er typisk mennesker, der taler et andet sprog, er knyttet til en anden religion og lever deres liv anderledes end det vi er vant til at opfatte som dansk.\nDen kulturelle mangfoldighed har sat sit fingeraftryk på flere områder. Vi ser det i bylivet, i boligkvartererne og på arbejdspladserne. Og vi ser det i skolen, hvor den kulturelle mangfoldighed mange steder er en synlig del af skolens hverdag.\nDer har altid været forskellige kulturer i Danmark. Tidligere bestod det danske samfund af en række delkulturer, der primært var knyttet til uddannelse, velstand, alder, bopæl og køn. Vi levede ikke det samme liv. Der var stor forskel på om man var arbejder eller akademiker, rig eller fattig, mand eller kvinde og om man levede på landet eller i byen.\nDe enkelte delkulturer havde hver især et sæt af fælles livsbetingelser, der formede de værdier, man indrettede sit liv efter. Den gang var det først og fremmest sproget og tilknytningen til den protestantiske-kristne religion, der bandt os sammen. I særlig grad spillede religionen en stor rolle i opdragelsen af børnene i skolen.\nVi har glemt hvor stor en rolle tro spiller globalt\nIndtil midten af 1970’erne var kristendomsundervisningen i folkeskolen et konfessionelt fag, hvor den evangelisk-lutherske tro stod mejslet fast i skolens formål. Faget var på den måde en væsentlig del af elevernes dannelse til samfundet. Det var et forkyndende fag. I dag skal faget stadig lære eleverne om den evangelisk-lutherske tro, men det er ikke længere en indføring i troen. Det er et kundskabsfag om kristendom. Herudover skal eleverne også tilegne sig viden og kundskaber om ikke-kristne religioner og livsopfattelser. Det skal ske på de tre trin som kristendomskundskab i dag er opdelt i.\nReligionsundervisningen i skolen skal på ingen måde tilbage til den forkyndende rolle, den havde tidligere. Men den bør have en langt mere fremtrædende plads i forbindelse med at tackle den kulturelle forskellighed vi oplever. Kulturmødet er en realitet, og det skal skolen forholde sig til. En lang række af de skillelinjer, der eksisterer i den offentlige debat har sin rod i kulturerne.\nDer findes flere forklaringer på, at kulturmødet er blevet langt mere nærværende end nogensinde. For det første skyldes det en stigende migration i verden. I Danmark har antallet af indvandrere og flygtninge aldrig været større. Der er kommet mennesker til landet fra mange egne af verden og med mange forskellige opfattelser af tilværelsen.\nFor det andet møder vi den store verden på nettet hver dag. Vi bliver bombarderet med oplysninger, informationer og viden fra både nære og fjerne egne på kloden. Og for det tredje rejser vi i stigende omfang til udlandet for at holde ferie. Her møder vi fremmede folkeslag med hver deres kulturelle særpræg. Verden er således i al sin mangfoldighed kommet meget tættere på os. Men forståelsen af, hvorfor andre mennesker lever på en anden måde end vi gør, er måske ikke helt fulgt med.\nDet kommer måske af, at vi i vores sekulariserede verden næsten helt har glemt, hvor stor en rolle religion og tro spiller for rigtig mange mennesker på kloden. Et stort flertal af befolkningerne i verden tror på, at der er en overnaturlig verden, der har betydning for forholdene i denne verden. Og deres tro er en væsentlig del af deres identitet og den måde de opfatter tilværelsen på. Troen giver dem en mening med livet, og religiøsiteten sætter retningen for, hvordan de tilrettelægger deres liv.\nPå den baggrund kan det være vigtigt at påpege, at vi godt nok alle lever i den samme fysiske verden, men vi har umiddelbart mange forskellige mentale og religiøse forestillinger om, hvordan verden hænger sammen. Denne kulturelle pluralisme bliver vi nødt til at tage hånd om. Der er simpelt hen skabt et større behov for mere viden om andre mennesker. Hvis vi ikke har en forståelse for, hvad andre tænker, tror og forestiller sig om verden, har vi ringe muligheder for at forstå hinanden.\nReligionsundervisningens plads i kulturmødet\nOg det er her skolen kommer ind. Den bør i langt større omfang være med til at gøre kulturmødet til en frugtbar situation, der kan være med til at forebygge, at kulturmødet ender med et kultursammenstød, der på ingen måde kan være til gavn for nogen som helst.\nSkolen skal være et mødested for de forskellige kulturer og deres syn på verden, og hvordan man kan leve sit liv. Skolen skal være åben over for de mange kulturer, der findes og sørge for, at undervisningen tager højde for den kulturelle differentiering, der eksisterer. Skolens opgave bliver således at åbne sig mod den verden eleverne er en del af for at tilbyde dem en indsigt i den mangfoldighed tilværelsen heldigvis rummer.\nDenne åbning gælder både til samfundet uden for skolen og til den mangfoldighed, der i dag eksisterer i de fleste klasserum. Det har altid været skolens opgave at opdrage og danne eleverne til samfundet. Det skal den blive ved med at gøre. Men hvor skolen tidligere ensrettede eleverne i en bestemt kulturel og religiøs retning, skal skolen i dag præsentere fortolkninger og forståelser af tilværelsen for eleverne, så de tilegner sig viden om andre mennesker og deres kulturer. Eleverne skal have kendskab til såvel det kendte og trygge som det ukendte og fremmede.\nAlle børn har forestillinger om, hvordan verden ser ud. Men disse forestillinger er langt fra sammenhængende og tilstrækkelige til at kunne danne baggrund for en orientering i en kompleks tilværelse, der hele tiden er i bevægelse. Der er ikke mange steder, hvor eleverne i dag for alvor kan forholde sig til forskellige tilværelsesfortolkninger. Skolen er snart sagt det eneste sted. Det er i hvert fald det mest oplagte sted, fordi alle børn sætter deres ben i skolen.\nSå skolen bør frem over benyttes som et sted, hvor der er fokus på de store spørgsmål i livet, og hvor eleverne har mulighed for at reflektere over dem. Skolen – og i særlig grad religionsundervisningen - skal være et mødested for kulturerne og dermed for de forskellige måder man kan orientere sig i verden på og finde sit eget ståsted og sin egen livsopfattelse.\nReligionsundervisningens fremtidige fokus\nHvad skal undervisningen så fokusere på, så den kan blive et relevant mødested for kulturel udveksling og forståelse?\nMange religionsdidaktiske undersøgelser* munder ud i behovet for et mere åbent kulturelt mødested for eleverne. Undersøgelserne peger i retningen af, at religionsfaget i skolen i fremtiden skal formes som et fag, der har kulturer og livsholdninger som omdrejningspunkt. Hvis vi ser på undersøgelsernes resultater, så falder de i tre grupper.\nDen første gruppe fremhæver, at eleverne i skolen sjældent har klare religiøse overbevisninger, der uden videre kan kategoriseres i den traditionelle måde at opdele religionerne på. Eleverne har ikke en livsopfattelse, der for eksempel enten er en entydig kristen, muslimsk eller jødisk opfattelse.\nDe har et slags livssynskort, de anvender til at forstå verden med. Ofte er disse livssynskort en blanding af flere forskellige religiøse og kulturelle holdninger. Selv om vi er vant til at tale om religionerne som faste trosmæssige størrelser, der giver et samlet billede af tilværelsen, så er det ikke den forestilling eleverne har. De tænker sjældent i eksklusive religiøse opdelinger. Når vi normalt udformer religionsundervisningen med base i vestlige, østlige og naturfolksreligioner, så vækker det ikke genklang hos eleverne.\nDenne måde at rubricere religionerne er en akademisk måde at anskue religiøse overbevisninger på, som ligger fjernt fra elevernes. Undersøgelserne peger på, at undervisningen i langt højere grad skal tage afsæt i elevernes synkretistiske tilgang til forståelsen af tilværelsen og så senere komme ind på de klassiske religioner som eleverne så kan spejle deres livsopfattelser i.\nUndersøgelser peger på nye krav til undervisningen\nDen anden gruppe af undersøgelser fokuserer på, at der blandt eleverne er mange problematiske og fejlagtige forestillinger af, hvad de enkelte religioner egentlig står for. Kendskabet til det reelle religiøse indhold er meget beskedent. Her lægges der vægt på, at eleverne ofte har en forkert opfattelse af religionerne på grund af, at mange medier tit skildrer religionerne og religiøse forhold i en konfliktfyldt kontekst. De fleste elever har det meste af deres viden om religion fra medierne.\nPointen i undersøgelserne er, at det langt fra er nok, at religionsundervisningen behandler de enkelte religioner og forskellige trosopfattelser. Det er i stor udstrækning også et spørgsmål om, hvordan vi taler om dem.\nDet stiller tre krav til undervisningen. For det første et krav om, at undervisningen tilrettelægges, så eleverne tilegner sig den korrekte viden om religionernes indhold, så de ved, hvad religionerne står for. For det andet et krav om, at undervisningen skal føre frem til, at eleverne skal kunne forholde sig til religionernes betydning for det enkelte individ og samfundet, så de på et oplyst grundlag selv kan forholde sig til religionernes anvendelighed som tilværelsesfortolkning.\nFor det tredje et krav om en kritisk tilgang til religionernes placering i det senmoderne samfund, hvor religionerne kun er en del af de forskellige kulturer, der eksisterer. Religionsundervisningen må ikke blive empatisk, så den skjuler de komplekse og konfliktfyldte sider religionerne kan rumme i en åben og globaliseret verden. Og undervisningen må ikke favorisere eller foretage en indføring i en særlig religion. Det vil være i strid med en pluralistisk tilgang til kulturerne.\nUndervisningen som alternativ til mediernes billede\nDen tredje gruppe af undersøgelser ser undervisningen som en del af et projekt om at beskæftige sig med den mangfoldighed, der er i dagens samfund. Mange børn og unge har som nævnt deres informationer om kultur og religion fra medierne, hvor der hyppigt sættes dagsordner, hvor forskellige religiøse aspekter indgår.\nMen det er i lokalsamfundet, at eleverne fysisk støder på den kulturelle mangfoldighed. Det er her de møder mennesker med andre opfattelser af tilværelsen. Og det er den situation skolens religionsundervisning skal rettes mod. Hvis eleverne skal have en mulighed for at forstå de mennesker, de møder på deres vej i deres nære omgivelser, så skal skolen udruste eleverne med en forståelse af den kulturelle mangfoldighed og dens betydning.\nDet vil kunne reducere en række konflikter mellem mennesker, der ikke forstår eller kan acceptere hinanden på grund af ukendskab til, hvordan de hver især lever. Hvis vi ikke ved, hvorfor naboen går anderledes klædt, spiser noget andet mad og ikke holder jul, så kan vi ikke mødes på lige fod.\nDe religionsdidaktiske undersøgelser fokuserer næsten alle sammen på, at undervisningen bør tilrettelægges, så kulturerne mødes, så deres tilværelsesopfattelser kan diskuteres blandt eleverne. Det er ikke nemt, men det er nødvendigt, hvis man vil undgå, at vi bliver fremmede over for hinanden.\nDa der er mange forskellige kulturelle og religiøse livsopfattelser til stede i et klasseværelse, og eleverne møder forskellige livsopfattelser og livsforståelser i alle dele af samfundet, bør undervisningen i religionsfaget i skolen skabe rum og åbenhed for, at eleverne kan tyde, tolke og forstå tilværelsen med udgangspunkt i deres egne erfaringer og opfattelser af verden og dens mangfoldighed med afsæt i de forskellige kulturer de møder.\nSom nævnt er kulturmødet en kendsgerning flere steder i det danske samfund. Et kulturmøde er en proces, hvor mennesker med forskellige kulturelle baggrunde lærer hinanden at kende – denne proces kan lige så godt lade begynde i skolens religionsundervisning.\n*Andreassen, Bengt-Ove (2008): Konfliktperspektiver i religionsundervisning og religionsdidaktikk – en bredere og bedre tilnærming til religion? Acta Didactica Norge, vol. 2 (1).\nSkeie, Geir (2009): Power to the People! Dialogue and Conflict in the Light of Classroom Interaction Studies, i Ina ter Avest m.fl. (red.): Dialogue and Conflict on Religion. Studies of Classroom Interaction in European Countries. Münster: Waxmann Verlag.\nVon der Lippe, Marie (2009): Scenes from a Clasroom – Video Alaysis of Classroom Interaction in Religious Education in Norway, i Ina ter Avest m.fl. (red.): Dialouge and Conflict on Religion. Studies of Classroom Interaction in European Countries. Religious Diversity and Education in Europe. Münster: Waxmann Verlag.\nWinje, Geir (1997): Religiøsitet blant unge i 90-åra. Notat fra Forskningsdagene ‘97 ved Høgskolen i Vestfold (www-bib.hive.no/tekster/hveskrift/notat/1997-3/a13.html)\nStig F. Sørensen har netop udgivet bogen "Fagdidaktik i religion" på forlaget Frydenlund.\nLektor i religion: Vi skal forme vores egen biografi, inden vi overhovedet har levet livet


5 Microsoft-udviklerværktøjer og teknologier til udforskning i 2020\nVigtigste » Programmering » 5 Microsoft-udviklerværktøjer og teknologier til udforskning i 2020\nI slutningen af 2019 er det værd at se fremad, når du sammensætter dine applikationsudviklingsplaner og dine teknologiske køreplaner. De sidste par år har leveret en masse forandringer for enhver, der bygger på Microsofts mange platforme, og dette tempo er ikke langsommere.\nHvad skal du se på i 2020, og hvorfor? Her er fem muligheder for Windows, for Azure og videre. De er ikke de eneste, men de skal starte dig på en vej mod et mere moderne sæt udviklingsplatforme og værktøjer.\nStart overgangen til .NET 5\nMåske den største udfordring for enhver, der opbygger .NET-kode, er ændringen fra den aldrende .NET Framework til. NET Core med udgivelsen af. NET 5 mod slutningen af 2020. At samle de to tråde af. NET giver mening, selvom det er kræver ikke at miste nogle ældre API'er. Microsoft har udarbejdet en liste over, hvad der vil og ikke vil foretage overgangen på .NET GitHub-arkivet. Nogle af de manglende API'er skifter til implementeringer i samfundet, mens andre får mere moderne alternativer.\nHvis du understøtter og udvikler .NET Framework-kode, giver 2020 dig en god mulighed for at undersøge, hvordan kode vil blive leveret i fremtiden. Den nuværende .NET Core 3.1-udgivelse er en langsigtet supportversion og understøtter sammen med .NET Standard-bibliotekerne mange af de API'er, der findes i. NET 5. Portingkode til. NET Core 3.1 giver dig mulighed for at udforske ikke kun hvilke ændringer der skal foretages i din kode, men også at opbygge en ny værktøjskæde.\nFremtiden for .NET Core er en platform-over en, med Blazor på WebAssembly og serversiden via ASP.NET og Razor; .NET Core på Windows, macOS og Linux; og med Xamarin på mobile enheder. Flytning af kode til .NET 5 handler ikke kun om at understøtte fremtidige Windows-udgivelser, det er en mulighed for at levere den til mange flere platforme og brugere.\nBegynd at udforske WinUI 3.0\n2020 er, når Windows-platformen ændres. Microsoft deler endelig Windows SDK i to: adskiller UI-komponenter i WinUI og forlader funktionerne på OS-niveau. Med den kommende udgivelse af WinUI 3.0 kan UI-komponenter sendes på en anden kadence end operativsystemet og tilføje nye kontroller, når de frigives. De understøttes på tværs af Windows 10 til brug i Win32- og WinForms-apps samt i Universal Windows Platform (UWP) -applikationer.\nWinUI understøttes også i moderne browsere som den nye Chromium-baserede Edge gennem et partnerskab med Uno-platformen, som overfører kontroller til WebAssembly, så WinUI kan nå et langt bredere publikum. Eksisterende UWP-applikationer vil kunne bruge WinUI 3.0 med minimale ændringer, og C ++ - kode vil være i stand til at bruge nye kontroller til at tilføje support til Microsofts flydende designsprog.\nBrug AKS til cloud-native applikationer\nOpbygning af moderne skyapplikationer betyder opbygning af distribuerede mikroservicebaserede applikationer, implementering af containeriseret kode, når og hvor det er nødvendigt, og administration af ressourcer til at reagere på efterspørgsel. Alt dette tilføjer, at du har brug for en orkestrator til at styre skalering og implementering. Du kan selv implementere Kubernetes og komme ind i det nitty-gritty af kubectl- og YAML-konfigurationsfiler. Der er dog et alternativ på Azure: en administreret mulighed med Azure Kubernetes-tjenesten til både Linux- og Windows-containere.\nDette forenkler implementeringen af dine containeriserede applikationer og tjenester ved hjælp af den velkendte Azure-portal med adgang til Azures egne netværksfunktioner og muligheden for at arbejde med værktøjer som HashiCorps Terraform. Andre muligheder inkluderer rollebaseret adgangskontrol for at låse adgang til ressourcer ned, hvilket reducerer din sikkerhedseksponering.\nAKS skalerer automatisk din Kubernetes-klynge op og ned, og den integreres med Azures overvågningsværktøjer, så du kan holde øje med dine servicefunktioner. Resultatet er en blanding af en ren Kubernetes-platform, der kan styres ved hjælp af Kubernetes-værktøjer til finkornet kontrol og den velkendte Azure-portal med administreret adgang til andre Azure-tjenester. Denne serviceintegration kan forenkle Kubernetes-operationer, for eksempel med direkte adgang til Azure-lager til vedvarende data og support til Azures eget containerregister.\nHvis du bygger Kubernetes-applikationer på Azure, er der virkelig ikke noget alternativ, især når du overvejer tjenester som Azure Dev Spaces. Baseret på AKS giver Dev Spaces dig et sikkert, privat miljø til at opbygge, teste og debugge din cloud-native kode uden at påvirke produktionstjenesterne.\nUdvikl til skyen på din bærbare computer med WSL 2 og Docker\nDet var ikke så længe siden, at du ikke kunne se andet end en linje med glødende Apple-logoer på enhver udviklerbegivenhed. Nu er det en meget mere blandet opstilling, da Microsoft har arbejdet for at vinde udviklere tilbage til Windows og levere hurtig adgang til populære sprog som Python, en nem at tilpasse programmørredaktør i Visual Studio Code, en ny Windows Terminal og mest vigtigere, Windows Subsystem til Linux (WSL).\nOprindeligt efterligner en Linux-kerne, vil WSL snart blive opgraderet med sin egen Linux-kerne, der kører sammen med Windows. Hensigten med at gøre det nemmere at opbygge og teste cloud-applikationer på en pc, vil WSL 2 også omfatte et Linux-filsystem, der er tilgængeligt fra Windows, og understøtter fjernredigering ved hjælp af Visual Studio Code. Docker er begyndt at teste en version af Docker Desktop til WSL 2. Dette tilføjer indfødt Linux-containerstøtte til Windows ved hjælp af velkendte dockerfiler til at opbygge og implementere lokale containerforekomster og Code til at arbejde direkte med deres indhold.\nKombinationen af Windows, Linux og Docker giver et fleksibelt grundlag til at konstruere et kraftfuldt ende-til-ende sæt udviklingsværktøjer, der bruger hver platform fuldt ud og giver dig fleksibiliteten til at arbejde, som du vil, mens du stadig leverer kode til fælles arkiver.\nSikker IoT med Azure Sphere\nDet er et stykke tid siden jeg sidst kiggede på Azure Sphere, Microsofts platform til sikker IoT. Blanding af hardwarebaseret sikkerhed med en brugerdefineret Linux-kerne og en cloudhostet administrationsplatform er en måde at sikre, at operativsystemet og de applikationer, der kører på din hardware, ikke er blevet manipuleret, og at koden ikke kan ændres eller indsættes af ondsindede tredjeparter.\nEt udviklingskort, der bruger Microsofts sikre ARM-mikrocontroller, har været tilgængeligt i nogen tid nu, og det er for nylig blevet forbundet med billigere alternativer. Det er klart, at Azure Sphere nu er klar til brug i dine produkter med produktionsklare moduler og SOC'er nu tilgængelige, så du kan bygge din egen hardware omkring det. Du har ikke brug for nye udviklingsværktøjer; al Azure Sphere-udvikling finder sted i det velkendte Visual Studio.\nEn af de mere interessante udviklinger er et sæt Sphere-baserede beskyttelsesenheder, der kan arbejde med eksisterende industrielle controllere, tilføje et beskyttelseslag, når man integrerer PLC'er og andre eksisterende industrielle systemer med dine applikationer, så du kan forbinde enheder, der muligvis er blevet overvejet for risikabelt til at føje til en IoT-platform tidligere.


Bredehus klar til at åbne - og med nyt på menuen | frdb.dk\nSimone Heise, køkkenchef på Bredehus Hotel og Restaurant, skal sammen med Charlotte Bladt stå i spidsen for det kendte spisested. Foto: Flemming Larsen\n28 maj 2020 kl. 09:38\nDet er budskabet fra Simone Heise, køkkenchef på Bredehus Hotel og Restaurant, der sammen med Charlotte Bladt står i spidsen for det kendte spisested. Bredehus Hotel og Restaurant åbner igen onsdag 3. juni, og ejerne af stedet, Peter og Henrik Prüsse, har dermed levet op til det, de har lovet: At stedet åbnede igen hurtigst muligt.\nBrødrene Prüsse får ikke noget med den daglige drift at gøre. Den er lagt et hundrede procent i hænderne på de to kvinder.\n- Det er med stor ydmyghed, vi nu åbner igen. Det har især været vigtigt for os, at vi har lokalsamfundets opbakning. Dét har vi. Siden vi meldte ud, at ville åbne igen, har telefonerne ikke været stille. Den ordrebog, der var fyldt godt op i forvejen, bugner nu endnu mere, især når det gælder familiefester, forklarer Henrik Prüsse.


Gode råd - Teknisk Netbibliotek\nGode råd fra medlemmerne\nKøb - leje - salg\nKørsel med campingvogn\nSpørg om camping\nTest af autocamper\nTest af campingtrækker\nTest af campingvogn\nUdstyr - indvendigt\nUdstyr - udvendigt\nHvad er mit medlemsnummer?\nHjælp vi skal på ferie\nFerietid er rejsetid. Og rejser kan - især når vi taler om selve transporttiden - være ganske udfordrende. Men du kan selv sørge for, at sorger bli’r til glæde vendt...\nVi skal på nettet\nHvor skal I hen på ferien? Vi skal på nettet! Verden er blevet lille. Vi lever i en global landsby. WWW står for World Wide Web. Og det er jo alt sammen rigtigt. Lige indtil vi tager på campingferie... Læs mere\nHar du styr på din dækning?\nHusk at tage det blå EU-kort med på ferien, men vær klar over, at der er huller i dækningen, som kan koste dyrt, hvis uheldet er ude. Overvej derfor at tegne en privat rejseforsikring inden ferieturen...\nÅrets campingtrækker 2015\n15 biler kæmpede over en weekend om at blive årets campingtrækker 2015. Bilerne blev testet både på landevej og lukket bane, hvor de blev udsat For blandt andet slalomkørsel, accelerationstest...\nTest af teltvogne\n3 tjekkede teltevogne - Trigano Galleon, Camp-let Classic og Flexi fra Combi Camp er alle tre kvalificerede bud på fede teltvogne til overskuelige priser. Camping-fritids testhold... Læs mere\nRo i bilen\nGode råd til børn i bilen. Det handler om at have god tid. Jo mere des bedre. Husk også at holde gode pauser. Det er godt for alle - også chaufføren. Hav altid drikkevarer lige ved hånden...\nGas i udlandet\nGasflaskerne 6, 10 og 11 kg kan ikke ombyttes uden for Danmark. Dertil kommer, at disse flasker er beregnet til reduktionsventil med kuglelås, som ikke passer på flasker med gevindstuds...\nTest af apps om camping\nEndnu er der ikke så mange apps og applikationer til campinglivet, men der er dog nogle. DCU tester otte apps om og til camping...\nVi bruger strøm snart hvert eneste sekund af vores liv, uanset om vi er vågne eller sover. Eller er på camping. Men der er faktisk forskel på el, konkluderer Mogens Havsted. Derfor også forskel på... Læs mere\nHer forsvinder varmen og kulden fra campingvognen. Ja, nogen kæmpeoverraskelse er det jo ikke: Varmen i campingvognen vandrer ubesværet gennem vinduerne og ud til gråspurvene... Læs mere\nGør vognen klar til foråret\nForåret nærmer sig, og dermed også den tid, hvor din campingvogn eller autocamper igen skal ud at køre. Inden da er det vigtigt, at du får tjekket vognen og gjort den klar til sæsonen...\nSådan lægger du gulv i forteltet\nOm der skal danses eller ej, er helt op til dig, men med et fast og solidt gulv får du endnu mere glæde af den ekstra plads, som et fortelt giver. Her giver vi dig et overblik over, hvor let det er...\n7 seje fortelte\nFortelte findes i et utal af varianter, størrelser og prisklasser for at dække campisternes meget forskellige ønsker og behov. Camping-fritid præsenterer her syv fortelte fra nogle af de... Læs mere\nGem nøglen godt\nGem nøglen godt til din autocamper! Forsikringen skal ikke dække autocampertyveri, når ejeren ikke kan finde forsvundet nøgle, noterer...\nKomfort i forteltet\nMange vælger at lade campingvognen opstille fast på samme plads en hel sæson, for på den måde lettere at få glæde af den på ferier og fridage. En sæsonplads giver endvidere... Læs mere\nKørte galt med campingvogn\nEfter at have været i Kroatien 12 år i træk uden problemer, gik det gruelig galt for en dansk familie, der i sommeren 2012 tabte anhængertrækket, og dermed campingvognen...\nVinteropbevaring af fortelte\nSelve opbevaringen skal ske på et tørt, ventileret og ikke for varmt sted. Forteltet skal være helt tørt og rengjort. I modsat fald kan dette skade teltet. Ligeledes er det vigtigt, at stålstellet...


Områdekode Zhydachiv (forvalg)\nOmrådekode / forvalg Zhydachiv\nBy eller region: Zhydachiv\nOmrådekoden / forvalg for Zhydachiv er 3239. For det fiktive telefonnummer 1974229 og er forvalg / områdekoden 3239, det nummer, der skal ringes op, er 3239 1974229. Og Zhydachiv ligger i Ukraine.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 1974229 er forvalg / områdekoden 3239 (Zhydachiv) og Landekode 00380, det nummer, der skal ringes op, er 00380 3239 1974229. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 3239 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen Landekode +380 (00380) eller områdekode / forvalg 3239 (Zhydachiv).\nHvis du er uden for Ukraine, og du vil ringe til en person i Zhydachiv, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Ukraine er +380 (00380), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Zhydachiv, skal du prefikse personens telefonnummer med +380 3239. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 1974229 er forvalg / områdekoden 3239 (Zhydachiv) og Landekode 00380, det nummer, der skal ringes op, er 00380 3239 1974229.


FreedomEV | Tesla Forum\nmbk Feb 10 '19\nEn udvikler der sat sig for at udvidde softwaren i Tesla:\nburns Feb 10 '19\nNice! Det kunne være interessant at have adgang til det. Men tror I vi kan få Tesla til at give os root eller få dem til at køre installationen for os?\nTesla hjælper dig næppe på vej.\nkepsus May 17 '19\njeg overvejer at smide det på min\nPeterE May 17 '19\nTesla hjælper da ikke og vil - selvfølgelig - frasige sig ethvert ansvar for al software i bilen som man selv har pillet ved. Al respekt for initiativet dog.\nForummets indlæg er redigeret af PeterE May 17 '19\nkepsus May 20 '19\nSådan er det det er en chance at tage, men har i årvis opdatere MB med Vediamo osv. (ved godt det er noget helt andet ), men samme fra skrivelse\nMahler Jan 28 '20\nMan kan få Rooted enhver Tesla model S hvis man får skiftet eMmc i skærmen hos 3.part. Så kan man altid få adgang til at køre freedomEV,.\nJa hvis man skifter til en større chip bestemmer man jo selv boot partitionen.. Og hvad der bootes... Dvs. den Linux som starter har man Root access til så længe man ønsker. Men hvis man blot lave en direkte kopi af eksisterende partions giver det ikke noget i sig selv. Men flere der udbyder skift af eMC tilbyder Rooted for Life. Jeg ved ikke om Autoskadestuen tilbyder det. Ovenstående er helt klart på min bucket-liste... I sær fordi det også giver mulighed for at integrere bedre cams og anden hardware til at køre på 17” skærmen. Skal da helt klart have sat kamera i forkofangeren samt en med bedre opløsning i bag. Når man er DYI er adgang til serviceskærm naturligvis og en kærkommen mulighed. Bliver da også fedt at kunne bruge bilen som AP. Osv osv osv...\nPeterE Jan 29 '20\nOg så er vi nogenlunde enige om at Tesla med rette kan afvise at være ansvarlige for bilens software længere? :)\nMisforstå mig endelig ikke, jeg er vild med de her frihedsbevægelses-initiativer - bare vi også enkender at så har den primære leverandør af både bil og software noget som de ikke længere er i kontrol over.\nForummets indlæg er redigeret af PeterE Jan 29 '20\nMahler Jan 29 '20\nFreedomEV ændre ikke ved bilens software... En ændring her kunne jo være fatalt rent sikkerhedsmæssigt. En routing ændre jo heller ikke sikkerheden. Det siger sig selv at software i en bil er en del af typegodkendelsen. Det kan være farligt at pille ved det. Men en routing giver mulighed for at forbedre og modificere på bilen. Desværre også mulighed for at pille i bilens typegodkendte software... Man må jo heller ikke køre mere end 80 på landevej men det kan man jo godt alligevel …..\nMOS Jan 29 '20\nNoob spørgsmål her... ;-)\nHvis man ikke har til hensigt at ændre i bilens software, hvorfor vil man så overhovedet roote den?\nI princippet kan alt jo lade sig gøre når man har hevet softwaren ud fra eMMC kredsen. Vi har blot valgt at vi ikke tilbyder en løsning hvor vi har ændret eller på anden måde modificerer den software der ligger på de enkelte biler. Udover hvad der f.eks. skal til for at få gang i en skærm der er gået i sort. Men her er det ikke nødvendigt at "roote" bilen for at gøre det.\nJeg kan godt lægge en konvolut med password til root-kontoen med som Hinnerup Auto eller Autoskadestuen kan udlevere til bilens ejer. Som så bagefter selv kan gå ind og rette i filer og konfigurationer. Vi har blot valgt ikke at tilbyde og lave ændringer.\nAdgangskoden vil så være gyldig indtil den dag Tesla vælger at ændre den. Med mindre man slår Teslas adgang fra i bilen.\nMahler Jan 30 '20\nEn vældig god grund er fx. adgang til diagnose skærmen. Herfra kan man også køre kalibrering af dørhåndtag osv. Hvis man ikke er DYI har man ikke så meget at bruge root access til men hvis godt kan lide at lave små reparationer selv er det super med adgang til fx. service og diagnose!


Køb Q10 100 hos Healthwell.dk\nEkstra højdoseret Q10\n- Tilsat citrusbioflavonoider\n- Små kapsler\nQ10 100 fra Healthwell er et ekstra højkoncentreret tilskud med coenzym Q10 (ubikinon), på ikke mindre end 100 mg per kapsel. Q10 100 er et godt alternativ til dig, der vil have et ekstra tilskud af Q10 og reducere antallet af kapsler. Q10 100 indeholder også vitamin C fra citrusbioflavonoider for en bedst mulig optagelse og antioxidant effekt. C-vitamin fungerer som en antioxidant og bidrager til et normalt immunsystem. Q10 100 kommer i små vegetabilske kapsler, der er lette at sluge.\nQ10 ubikinon med høj biotilgængelighed\nTilsat citrusbioflavonoider med C-vitamin\nQ10 er et vitaminlignende stof, som findes naturligt i alle kroppens celler, med store koncentrationer i hjerte, hjerne og immunsystemets celler. Kroppen kan fremstille Q10 selv, men produktionen bliver mindre med årene. Allerede ved 30-årsalderen er produktionen i kroppen begyndt at falde. Vi kan også få Q10 fra nogle fødevarer bl.a. rapsolie og makrel. Healthwell Q10 indeholder ubikinon, som svarer til det Q10, som kroppen selv producerer.\nQ10 har mange funktioner i kroppen, bl.a. agerer det som en antioxidant, som beskytter cellerne mod at blive nedbrudt af frie radikaler. Q10 indgår også i kroppens energiproduktion ved at medvirke i cellernes mitokondrier, hvor energiomsætningen sker.\nQ10 forbindes ofte med hjerte-karsundheden, og det skyldes bl.a., at det hjælper til at modvirke oxidation af det dårlige LDL-kolesterol. Det er, når kolesterol oxiderer, at det kan blive sundhedsskadeligt for os. Studier har også vist, at meget lave niveauer af Q10 kan have forbindelse med en øget risiko for hjerte-karproblemer.\nDet kan være godt at vide, at Q10 er et fedtopløseligt stof, som skal have adgang til en lille mængde fedt for at blive optaget optimalt. Derfor anbefales det altid at tage sit Q10-tilskud i forbindelse med et måltid.\nv.47 - 2021 BLACK WEEK


Info Billeder og Videoer Sådan Bruger du Brugerdefinerede Funktioner til at Optage Fantastiske Billeder på Canon 7D Mark II\nDet nye EOS 7D er et DSLR-kamera fra Canon, skabt med al den nye teknologi. Dette kamera er et spring inden for fotografering med dets fuldt udstyrede teknologi og faktisk de brugerdefinerede funktioner. Canon har også bevaret sine innovative brugerdefinerede funktioner i dette kamera. Brugerdefinerede funktioner giver brugeren mulighed for at forbedre deres fotografiske oplevelse. Med sådan en funktion i et højteknologisk kamera bliver det sjovt og et medie for enhver kunstner til at udvide deres horisont. Men for at bruge det korrekt, skal du vide, hvordan du bruger brugerdefinerede funktioner i canon 7d Mark II.\nCanon 7D Mark II har en kontinuerlig optagelseshastighed på 10 fps og er specielt designet til sport- og dyrelivsfotografering. En række forbedringer er blevet gjort gennem årene på Canon-kameraet for at skabe en enhed som denne. Den har et avanceret 65-punkts AF-system og en buffer til at tage exceptionelle billeder med absolut klarhed. Udover de teknologiske befæstninger har dette kamera et robust og vejrbestandigt design. Alle disse forbedringer gør dette kamera til et godt valg for mange fotografer.\nSom alle de andre brugerdefinerede funktioner i Canon-kameraet, er der visse kategorier af brugerdefinerede funktioner i 7D-kameraet. Alle brugerdefinerede funktioner er klassificeret i fire hovedgrupper, vi kan adressere dem som funktionelle grupper.\nCanon 7D Mark II brugerdefinerede indstillinger\n1 – Eksponering:\nDette omfatter den første gruppe af brugerdefinerede indstillinger for camera canon 7d mark ii kamera. Enhver indstilling, der omhandler eksponering, og som kan tilpasses, falder ind under denne kategori.\nDu kan ændre en række indstillinger relateret til eksponering med dette kamera. Det giver dig mulighed for at indstille eksponeringsniveaustigning, ISO-udvidelse og flashsynkroniseringshastighed, mens du optager i AV-tilstand. Dette giver billederne en helt ny kvalitet. Udover de nævnte indstillinger kan du også indstille sikkerhedsskift og bracketing-sekvens.\n2 – Billedindstillinger:\nHvis du ønsker at tilpasse indstillinger relateret til billedindstillinger. Dette gør den anden gruppe for brugerdefinerede indstillinger.\nMed de brugerdefinerede indstillinger for billeder kan du ændre en masse ting, mens du optager. De brugerdefinerede indstillinger giver dig mulighed for at bruge støjreduktion med lang eksponering, støjreduktion med høj ISO-hastighed og høj toneprioritet. Dette giver fotografer en chance for at klikke på billeder af objekter i bevægelse med absolut klarhed og uden støj.\n3 – Indstillinger for Drev:\nDette gør den tredje gruppe for brugerdefinerede indstillinger i 7D. Hvis du ønsker at manipulere og foretage brugerdefinerede indstillinger relateret til autofokus, kan dette gøres med drevindstillinger.\nDisse indstillinger er et af de mest fantastiske resultater af avanceret teknologi, der bruges i dette kamera. med drevindstillingerne kan du ændre den måde, autofokus opfører sig på, mens du optager. Det er en innovativ metode, der giver brugerne mulighed for at tage billeder af dyreliv af høj kvalitet.canon 7d mark ii brugerdefinereder\nDu kan bruge kameraets AI servosporingsfølsomhed, den varierer fra -2 til +2. Det giver dig også mulighed for at skyde med AI-servo først. Anden billedprioritet, AF-sporing og AF-mikrojusteringer for at gøre optagelsen af ret høj kvalitet. Der er en række andre funktioner såsom AF-områdevalg, manuel AF og AF-hjælpelys. Med alle disse brugerdefinerede indstillinger kan du gøre din optagelse i enorm høj kvalitet.\n4 – Andre Indstillinger:\nDer er forskellige muligheder for at indstille forskellige funktioner i kameraet. Disse er diverse indstillinger, som er nyttige ved optagelse i brugerdefineret tilstand.\nDette er grundlæggende brugerdefinerede indstillinger for anden driftskontrol. Du kan bruge en masse funktioner og indstille dine parametre efter dit behov. Denne indstilling giver dig mulighed for at lave brugerdefinerede kontrolindstillinger, ændre drejeretningen og tilføje billedformat. Dette er den afsluttende linje i vejen for dine brugerdefinerede indstillinger og kan være meget nyttig i klik på flotte billeder på lærred.\nHvis du bruger et Canon 7D Mark II kamera med brugerdefinerede indstillinger, har du en god chance for at klikke på fantastiske billeder. De fleste gange bruges autofokus og eksponeringsfunktioner af fotoentusiaster. Du skal vide, hvordan du bruger disse brugerdefinerede indstillinger, eller du kan gå glip af halvdelen af det sjove ved hjælp af Canon 7D Mark II-kameraet.\nDu kan tilpasse indstillingerne på dit Canon 7D Mark II-kamera med nogle enkle trin. Bare vær forsigtig med ikke at trykke på unødvendige knapper for at undgå problemer med indstillingerne.\n1 – Find menuknappen for at få adgang til alle menuindstillinger. Du kan finde menuknappen øverst til venstre på bagsiden af dit kamera. du kan se det på siden af en digital skærm nær søgeren på dit kamera\n2 – Brug piletasterne eller kommandoopkaldsknappen til at gennemse menuindstillinger. Brug af opkaldstasten vil hjælpe dig med hurtigt at navigere i alle menupunkter og foretage passende indstillinger.\n3 – Hvis du er i indstillingsmenuen, skal du bruge kommandohjulet på bagsiden af dit kamera til at foretage ændringer. Du kan navigere i alle mulighederne og foretage ændringerne ved hjælp af denne tast\n4 – Gå til den relevante indstilling, og tryk på ‘indstil’ midt på det bagerste kommandohjul. Du kan ændre cifrene og ændre indstillingerne efter behov.\n5 – Når indstillingerne er udført korrekt, og du har indstillet alle parametre korrekt, skal du trykke på menu. Du skal muligvis bruge menuknappen mere end én gang for at afslutte indstillingsmenuen.\nDette viser, at dine indstillinger er blevet gemt, og din enhed er klar til at optage med dine indstillinger.\nDet sker på tidspunkter, hvor du også kan miste dine billeder på grund af en lille fejl eller mindre korruption. Det sker også, når du overfører eller behandler billeder fra dit kamera til computeren. Dette er et alvorligt problem for enhver seriøs fotoentusiast. Du skal altid have en guide til at genoprette Canon 7D billeder i tilfælde af tab. Dette hjælper med at bevare integriteten af dine dyrebare billeder.\nMed brugen af disse brugerdefinerede indstillinger i dit Canon 7D mark II-kamera kan du optage en række objekter, der er statiske og bevægelige. Dette hjælper dig også med at skyde i svagt lys, og hvis du vil skyde i natlys. Enhver ejer af dette fantastiske kamera bør gøre brug af disse brugerdefinerede indstillinger.\nPrevious Indlæg Fejlfinding Hukommelseskort Problemer\nNext Indlæg Sådan Bruger du Windows 10 Sikkerhedskopiering og Gendannelse værktøjer


Velkommen til DOSO\nDOSO: DyreværnsOrganisationernes SamarbejdsOrganisation\nI Danmark er der mange mennesker, som virkelig interesserer sig for dyr. Derfor findes der et stort antal dyreværnsforeninger, som hver især arbejder for mere dyrevelfærd. Nogen tager sig mest af hunde andre af katte og andre igen kæmper primært for, at antallet af forsøgsdyr skal reduceres til et absolut minimum. Der er også foreninger, som mest laver kampagner og udfører lobbyarbejde – både nationalt og internationalt.\nMen hvis alle disse foreninger kunne tale med én stemme, så ville denne have rigtig stor gennemslagskraft, fordi den så repræsenterede et meget stort antal medlemmer. Der er ikke noget at sige til, at politikerne lytter mest til foreninger med mange medlemmer (vælgere), og i den sidste ende er det jo politikerne, som afgør efter hvilke regler (love), vi skal behandle vores dyr.\nDerfor besluttede nogle dyrevenner i 2001 at sammenkalde en lang række dyreværnsforeninger til et møde, som handlede om, hvordan vi kunne samarbejde.\nDe 20 foreninger i DOSO har sammen formuleret en dyrevelfærdspolitik, som dækker de fleste dyreværnsemner.\nDOSO er partipolitisk uafhængig, men vi arbejder sammen med de politiske partier, som gennem lovgivning er parat til at give dyrene i Danmark bedre forhold - uanset om partiet ligger længst til venstre eller længst til højre i folketingssalen.\nI 2001 blev 8 dyreværnsforeninger enige om at danne sammenslutningen DyreværnsOrganisationernes SamarbejdsUdvalg (DOSU), som var starten til et velfungerende og frugtbart samarbejde. Foreningerne bandt sig ikke tættere til hinanden, end at man også kunne arbejde 100 % selvstændigt om specielle dyreværnsproblemer, og ikke altid behøvede at støtte tiltag eller kampagner, som DOSU besluttede.


Nyt center skal forske i stamceller - Københavns Universitet\nKøbenhavns Universitet Få vores nyheder på mail\nNyt center skal forske i stamceller\nPressemeddelelse • Nov 04, 2010 11:30 CET\nVerden over bliver der i disse år investeret massivt i stamcelleforskning. Københavns Universitets nye stamcellecenter DanStem vil med godt 100 forskere styrke Danmarks og Øresundsregionens internationale position inden for stamcelleforskningen på områder som kræft og sukkersyge, hvor Københavns Universitet i forvejen har opbygget stærke forskningsmiljøer.\n- DanStem vil rumme hele spektret af stamcelleforskning - fra man opdager og afdækker de mest basale molekylære mekanismer, til mekanismerne skal afprøves i kliniske forsøg på sygehusene. Det kan lade sig gøre, fordi Københavns Universitet i samarbejde med udenlandske forskere allerede har skabt betydelige styrkepositioner inden for grundforskning i kræft og sukkersyge. Det viser nødvendigheden af at opbygge samfundets vidensproduktion omkring stærk grundforskning, siger rektor Ralf Hemmingsen.\n- Forskning i stamceller er et område med store fremtidsperspektiver. Derfor kan det kun glæde mig, at vi med en stor målrettet offentlig investering i stamcelleforskning kan være med til at bringe Danmark i første division. Bevillingen betyder også en markant styrkelse af forskeruddannelsen til gavn for både det offentlige og for de private virksomheder, udtaler videnskabsminister Charlotte Sahl-Madsen i en pressemeddelelse.\nForskningsfokus for DanStem\nDet nye centers direktør professor Henrik Semb, der i dag leder Lund Stem Cell Center ved Lunds Universitet, ser store muligheder i kombinationen af forskning i kræft og sukkersyge:\n- I det nye center får vi som forskere en enestående mulighed for at kombinere stamcelleforskningen inden for de to områder. På centret vil vi studere de basale mekanismer i stamceller og forsøge at udvikle stamceller til nye insulin-dannende beta-celler. Ligesom vi også vil have fokus på at identificere og karakterisere de særlige cancerstamceller, der kan være ophav til for eksempel brystkræft, forklarer den kommende centerleder professor Henrik Semb.\nBevillinger og samarbejde\nDanStem bliver etableret på Københavns Universitet i samarbejde med blandt andet Rigshospitalet og en række internationale universiteter og virksomheder. Centret er delt i to sektioner. En for grundforskning, der er støttet af en donation på 350 mio. kr. fra Novo Nordisk Fonden, og en sektion for strategisk forskning, der er støttet med 65 mio. fra Det Strategiske Forskningsråd (DSF). Bevillingen fra DSF er resultatet af en satsning på stamcelleforskning, som et bredt flertal i Folketinget støtter. Rådet har i deres bedømmelse af ansøgerne til denne bevilling forudsat, at modtagerne skal være et konsortium, der samler international forskningsekspertise fra både offentlige og private institutioner.\nCenterleder, professor Henrik Semb\nTel: +46 46-2223159\nKommunikationschef Morten Jastrup\nMobil: 31 76 90 86


diepar.jawbfer.se › Til sundhed › Trosbekendelsen katolsk\ndiepar.jawbfer.se: Katolsk tro Foranlediget af den verserende debat om forsagelsen giver kirke- og liturgihistoriker Knud Ottosen i den foreliggende kronik et historisk rids af trosbekendelsens plads i gudstjenesten fra oldkirken til i dag. Den seneste tids debat om forsagelsen i forbindelse med trosbekendelsen er interessant på flere punkter. Alle går tilsyneladende ud fra som givet, at trosbekendelsen altid har katolsk et fast led i gudstjenesten. Det har den aldeles ikke. Vi skal helt op i trosbekendelsen af det Når den er blevet indført i gudstjenesten, er det sket af polemiske grunde. ideer kalendergaver\nTrosbekendelsen katolsk This video is unavailable.\nHf helsingør - trosbekendelsen katolsk.\nDe trosbekendelsen bekendelser i den katolske katolsk har begge rødder tilbage i katolsk. Jeg vil gerne høre, hvorfor den romersk-katolske kirke bruger to forskellige trosbekendelser? Jeg går selv til snazaroo ansigtsmaling messe, og i liturgien synger man den 'lange' trosbekendelse "Jeg tror på én Gud, den almægtige Fader" osv. Men når vi f. De to trosbekendelser, som du nævner, hedder henholdsvis den nikænske den lange og trosbekendelsen apostoliske den korte. Allerede tidligt har Kirken udtrykt og videregivet troen ved korte trosbekendelser. Paulus udtrykker diepar.jawbfer.se kort, hvad han tror på ved at skrive: Jeg overleverede jer. I Den katolske Kirke er vi meget bevidste om dette fællesskab, og vi tror på, at Gud på Kirken sammenfatter også sin tro i trosbekendelsen, som fremsiges i. Disse korte og syntetiske sammenfatninger af troens indhold finder vi mange steder i Bibelen og ikke mindst i Pauli breve (diepar.jawbfer.se Fil 2,). Kirken sammenfatter også sin tro i trosbekendelsen, som fremsiges i fællesskab hver søndag. Trosbekendelsen har to former: Den apostolske Trosbekendelse og Den nicea-konstantinopelske Trosbekendelse. Disse korte og syntetiske sammenfatninger af troens indhold finder vi mange steder i Bibelen. Kirken sammenfatter også sin tro i trosbekendelsen, som fremsiges i fællesskab hver søndag. Trosbekendelsen har to former: Den apostolske Trosbekendelse og Den . Side%1%af%1% Den apostolske Trosbekendelse TROSBEKENDELSE I forsager Djævelen og alle hans gerninger og alt hans væsen. Vi tror på Gud Fader, den Almægtige. kjole day birger et mikkelsen Med venlig hilsen Alexander. Svar: Kære Alexander! De to trosbekendelser, som du nævner, hedder henholdsvis den nikænske (den lange) og den apostoliske (den korte).. Den apostoliske kan i sin kerne spores tilbage til menigheden i Rom i det 3. diepar.jawbfer.se: Anna-Maria Kjellegaard. 11/14/ · Trosbekendelsen er langsomt opstået ud af forskellige formularer brugt i forskellige menigheder. Den regnes som fælles bekendelsesgrundlag for stort set alle nuværende kristne kirker, hvor den ofte fremsiges, synges eller messes under diepar.jawbfer.se: Åse Merete Morsø. Fadervor er verdens maltøl mærker kendte kristne bøn, men den er langt fra den eneste, som katolikker bruger i deres trospraksis. Få overblik over 10 katolske bønner her. Bøn spiller katolsk vigtig rolle i kristnes liv og gudsforhold. Man beder til Gud for at anmode om noget, for at bede om tilgivelse for synder og for at takke og tilbede ham.\nTro er i sin natur af meget personlig karakter. Det handler om den enkeltes forhold til Gud, men også om at være del af et større fællesskab. apr Fadervor er verdens mest kendte kristne bøn, men den er langt fra den eneste, som katolikker bruger i deres trospraksis. Få overblik over Bekendelsesskrift eller trosbekendelse er et kort udsagn – også kaldet et romersk-katolske kirke er det den apostolske trosbekendelse, som fremsiges ved . hvorfra han skal komme. for at dømme de levende og de døde. Jeg tror på Helligånden,. den hellige katolske Kirke,. de helliges samfund,. syndernes forladelse. De to bekendelser i den katolske messe har begge rødder tilbage i 3. Jeg vil gerne høre, hvorfor den trosbekendelsen kirke bruger katolsk forskellige trosbekendelser? Jeg går selv til latinsk messe, og i liturgien synger man den 'lange' trosbekendelse "Jeg tror på én Gud, den almægtige Fader" osv. Men når vi f.\nmar De to bekendelser i den katolske messe har begge rødder tilbage i 3. og 4. århundrede, forklarer Søster Anna-Maria Kjellegaard. apr Fadervor er verdens mest kendte kristne bøn, men den er langt fra den eneste, som katolikker bruger i deres trospraksis. Få overblik over Bekendelsesskrift eller trosbekendelse er et kort udsagn – også kaldet et romersk-katolske kirke er det den apostolske trosbekendelse, som fremsiges ved . En trosbekendelse beskriver grundlaget for kristen tro. Den Apostolske Trosbekendelse er den ældste trosbekendelse og den, som bliver brugt mest i folkekirken. Trosbekendelsen Fadervor Vi forsager Djævelen og alle hans gerninger og alt hans væsen. Vi tror på Gud Fader, den Almægtige, himlens og jordens skaber. Vi tror på Jesus Kristus, hans enbårne Søn, vor Herre, som er undfanget ved Helligånden, født af Jomfru Maria, pint under Pontius Pila-tus, korsfæstet, død og begravet, nedfaret til. Den apostolske trosbekendelse (lat. Apostolicum) er en oldkristen formular, der kort udtrykker nogle af de mest centrale læresætninger i den kristne kirke.. Baggrund. Den kaldes apostolsk, fordi den skulle være formuleret af de tolv apostle (som bl.a. Grundtvig mente), men det lader sig næppe underbygge historisk. Den er langsomt opstået ud af forskellige formularer brugt i forskellige.\nDet tror katolikkerne på trosbekendelsen katolsk Kom med til katolsk højmesse i Sakrementskirken på Nørrebrogade i København. Overalt i verden foregår højmessen på samme måde. De samme tekster læses op, de samme ritualer udføres. Kun sange og prædiken er anderledes. Før Andet Vatikanerkoncil i var højmesserne endnu mindre Author: Kim Schou.\nhvorfra han skal komme. for at dømme de levende og de døde. Jeg tror på Helligånden,. den hellige katolske Kirke,. de helliges samfund,. syndernes forladelse. Og på én hellige, katolsk (almindelig) og apostolsk Kirke;. Jeg bekender én dåb til syndernes forladelse;. Jeg forventer de dødes opstandelse og den kommede.\n3097 737 kcal Vægt ialt 1400 gram Vægt pr. Næringsindhold pr 100 gram Energi 1770 KJ 421 kcal Protein 3. 0 gram Fedt 32. 9 gram Kulhydrat 29.\nLad retten småkoge en time eller to til kødet er mørt katolsk tilsæt så fløden trosbekendelsen smag til med salt. Jeg serverede med kartoffelmos, men ris er også velegnet. Oksegryde med grov kartoffelmos. Oksegryde med grov kartoffelmos er en lækker og velsmagende opskrift med magert oksesmåkød. Retten har mange lækre smagselementer - nyd den.\nDen kristne tro findes beskrevet i trosbekendelser. De fortæller i kort form, hvad kristne tror De katolske menigheder. Find adressen på en katolsk menighed. 9. feb "Alle går tilsyneladende ud fra som givet, at trosbekendelsen altid har været et fast led i gudstjenesten. Det har den aldeles ikke," mener.\nTrosbekendelsen katolsk lav fodmap opskrifter\nTrosbekendelsens rolle i gudstjenesten trosbekendelsen katolsk\nPå grund af forskellige kætterier præciserede de to nævnte koncilier den kristne tro på den treenige Gud ved hjælp af denne katolsk trosbekendelse. Disse korte trosbekendelsen syntetiske sammenfatninger af troens indhold finder vi mange steder i Bibelen. Ud fra dette synspunkt er alle kristne hellige mennesker. Klemt ind mellem en Sportmaster og en Vero Moda-tøjbutik på Nørrebrogade i København ligger Sakramentskirken, en romersk-katolsk kirke fra\nEfter Jesu død og opstandelse fik folk et behov for kort at kunne udtrykke, hvad det var, de troede på. Samtidig var det også vigtigt for de kristne at få afgrænset kristendommen i forhold til andre religioner. lær at sige pyt\nBekendelsesskrift eller trosbekendelse er et kort udsagn – også kaldet et romersk-katolske kirke er det den apostolske trosbekendelse, som fremsiges ved . hvorfra han skal komme. for at dømme de levende og de døde. Jeg tror på Helligånden,. den hellige katolske Kirke,. de helliges samfund,. syndernes forladelse.\nHandsker vildsvin - trosbekendelsen katolsk.\nTrosbekendelsen er i sin natur af meget personlig karakter. Det handler om den enkeltes forhold til Gud, men også om at være del af et større fællesskab. I Jysk paraplyklapvogn katolske Kirke er vi meget bevidste om dette fællesskab, og vi tror på, at Gud på flere måder er tilstede i dette fællesskab. Den katolske katolsk er således ikke blot et udtryk for summen af de enkeltes tro, men et udtryk for hele Kirkens natur. Den mest systematiske fremstilling af vores tro som katolikker, finder man i Den katolske kirkes Katekismus.\nTrosbekendelsen katolsk Giv os i dag vort daglige brød og forlad os vor skyld, som og vi forlader vore skyldnere, og led os ikke i fristelse, men frels os fra det onde. Her holdt den sig som fast salme i Danmark i hvert fald frem til Holbergs tid, for det er denne salme, Per Degn hentyder til, når han siger, "at han kan tage troen fra 10 degne".\nDen Apostolske Trosbekendelse Navigationsmenu\nHvorfor er der flere trosbekendelser?\nMen hvordan foregår det egentlig? Kristeligt Dagblad var med en stemningsfuld, højtidelig søndag formiddag i Sakramentskirken på Nørrebro i København. Klemt ind mellem en Sportmaster og en Vero Moda-tøjbutik på Nørrebrogade i København ligger Sakramentskirken, en romersk-katolsk kirke fra Kirken er blevet landskendt for indtil i foråret at have haft en præst, der kom under anklage for blufærdighedskrænkelse, men siden blev renset for samme.\nTrosbekendelsen katolsk 4.6\nSide%1%af%1% Den apostolske Trosbekendelse TROSBEKENDELSE I forsager Djævelen og alle hans gerninger og alt hans væsen. Vi tror på Gud Fader, den Almægtige. Med venlig hilsen Alexander. Svar: Kære Alexander! De to trosbekendelser, som du nævner, hedder henholdsvis den nikænske (den lange) og den apostoliske (den korte).. Den apostoliske kan i sin kerne spores tilbage til menigheden i Rom i det 3. diepar.jawbfer.se: Anna-Maria Kjellegaard.\nMagarine 4 dl. hvedemel 3 bananer.\n0 thoughts on “Trosbekendelsen katolsk”


Frossen skulder • Efficax Vanløse\nPeriarthritis humeroscapularis, også kaldet frossen skulder er en diagnose, som anslås at ramme ca. 2-5% af den danske befolkning. Diagnosen dækker over en inflammatorisk tilstand i skulderens led kapsel, hvilket medfører at led kapslen spænder til og hæver. Resultatet af dette er smerter og nedsat bevægelighed i skulderen.\nTilstanden kan opstå som følge af en anden skulderskade, men i størstedelen af tilfældene kender man endnu ikke den udløsende årsag. Frossen skulder er en diagnose som oftest rammer personer i alderen 40-60 år og der ses en tendens til at kvinder rammes hyppigere end mænd. Nyere forskning har desuden indikeret, at der kan være en øget risiko for udvikling af frossen skulder hos personer med diabetes / sukkersyge og forhøjet kolesterol sammenlignet med den øvrige befolkning.\nEn frossen skulder kan have visse lighedstegn med en anden skulder diagnose, nemlig impingement (inde klemning). Ved begge diagnoser har man som patient smerter, når man skal løfte armen, men den store forskel er, at patienterne med frossen skulder har en nedsat udad rotations bevægelse i skulderen, hvilket en typisk impingement-patient ikke har. Derudover vil impingement-patienter ikke have smerter, når armen holdes i hvile, hvilket dog gør sig gældende for patienter med en frossen skulder.\nSelvom diagnosen som udgangspunkt ikke bør være svær at diagnosticere, så har det vist sig, at mange desværre bliver fejldiagnosticeret. Det er essentielt, at man får diagnosticeret den frosne skulder, da man ved fejlbehandling i særligt 1. stadie vil opleve en både unødvendig og kraftig smerte.\nFrossen skulder består af tre faser\nFrossen skulder har fået sit navn, fordi man i forløbet vil gennemgå følgende tre faser.\nFase 1 (Fryser) – Stærke smerter og nedsat bevægelighed\nI denne fase er fokus på at dæmpe patientens smerter så godt som muligt. Ofte vil en læge anbefale brug af Pinex eller NSAID preparater. Det vurderes også om patienten kunne have gavn af at få foretaget en steroid-infjektion i leddet, da dette kan have en god effekt på smerterne. Generelt set er man i fase 1 meget tilbageholdende hvad angår fysioterapeutisk behandling og det er vigtigt, at man som patient bruger skulderen uden smerter.\nVarighed: ca. 2-6 måneder\nFase 2 (Frossen) – Aftagende smerte, men fortsat nedsat bevægelighed\nDet er i løbet af fase 2, at en fysioterapeutisk behandling kan begynde at have en effekt. Her vil man typisk vente til smerterne er tæt på at være aftaget, hvorefter man som fysioterapeut let kan begynde at øge bevægeligheden i skulderen og afhængig af patientens tilstand kan begynde at implementere øvelser, som har til formål at forbedre bevægeligheden i skulderen. Også i denne fase er det vigtigt, at man ikke arbejder udover smertegrænsen.\nVarighed: ca. 6-12 måneder\nFase 3(Optøning) – Ingen smerte, men stadig bevægeindskrænkelse\nI fase 3 vil man arbejde videre med teknikker som har til formål at forbedre bevægeligheden i skulderen. Det er her man for alvor vil begynde at se resultater af den fysioterapeutiske behandling og patientens træning. Desto længere man er i fase 3 desto mere udfordrende og belastende øvelser kan man som patient klare.\nHos Efficax kortlægger vi først og fremmest hvorvidt årsagen til dine symptomer er relateret til en Frossen skulder eller om du i virkeligheden lider af en anden skulderdiagnose. Dette afdækkes via en grundig undersøgelse, hvor vi i nogle tilfælde vil have gavn af et tæt samarbejde med din læge. Afhængig af hvor du er i dit forløb vil vi behandle dig svarende til de tidligere nævnte faser. Det er meget individuelt fra patient til patient, hvilke teknikker og øvelser, som vi vil anbefale dig. Derfor vil vi naturligvis vælge de rigtige øvelser og behandlingsteknikker til dig. Udover at få lagt en klar plan for din skulder, vil vi også undersøge øvrige regioner i kroppen, da det ikke er unormalt at opleve unødige gener andre steder som følge af din skulderskade. Typisk kan det være nakken, brystryggen eller albuen, som bliver påvirket. Du vil på baggrund af dine undersøgelse få gode råd som du kan tage med dig hjemme, samt muligheden for at få supplerende øvelser til at fremme processen.\nUndgå at ligge direkte på skulderen\nRespekter og accepter de beskrevne faser\nFokus på behandling og træning af de sekundære problematikker som kan opstå


Vi lagerfører et bredt sortiment af nye og brugte kontomøbler\nCreativ.dk er en virksomhed i Taastrup, der har 30 års erfaring inden for salg af nye og brugte kontormøbler samt stor erfaring inden for vurdering og istandsættelse af brugte møbler, som udføres på vores eget snedkeri og værksted. Vi arbejder for et bægerdygtigt møbelsalg med omtanke for miljøet.\nHar du flair for at arbejde digitalt og er du god til at skrive, så er det måske dig vi leder efter. Creativ.dk søger nu en dygtig studerende, der kan hjælpe os med at opbygge og vedligeholde vores hjemmeside.\nAt du kan skrive og redigere indhold til creativ.dk\nAt du kan bidrage med indhold, der fungerer digitalt fx mindre grafiske opgaver, billedbearbejdning eller klippe film\nDu får mulighed for at arbejde med indhold til nyhedsmail, Facebook og LinkedIn som kommercielle værktøjer\nGode skriftlige færdigheder på dansk og gerne på engelsk\nFlydende dansk og kan tale engelsk og kendskab til tysk vil være en fordel\nDet er en fordel, hvis du har prøvet at opbygge en webshop fra start til slut\nEn mulighed for at arbejde med opgaver som understøtter din uddannelse og din kompetenceopbygning. Du har mulighed for at tilrettelægge din arbejdstid, så den passer til dit studie. Du tilbydes et job som byder på mange forskellige opgaver.\nDu er velkommen til at sende din ansøgning til direktør Christian Selnø på christian@creativ.dk.\nHar du yderligere spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at ringe på 26132326.


DEBAT: Vi skal oplyse borgerne om deres muligheder - Det grønne område\nDEBAT: Vi skal oplyse borgerne om deres muligheder\nVi anser det som én af vores vigtige opgaver at informere borgerne om de muligheder de har her i kommunen. Det er ikke altid nemt at gennemskue, og derfor er det vigtigt, at vi som politikere sørger for at have fokus herpå når nye ordninger vedtages.\nDerfor stillede Venstre en række spørgsmål omkring det nye regulativ til den nye affaldsordning. Ikke fordi det indeholdt fejl - men fordi vi gerne i højere grad ville have borgernes muligheder fremhævet og beskrevet.\nDet er besluttet, at det som en forsøgsordning skal være muligt at vælge tømning af dagrenovation hver 14. dag og således få en reduktion i prisen. Det kan være relevant for f.eks enlige. Hvis vi ikke fortæller borgerne om denne mulighed, så vil det være svært at evaluere forsøget og måske sikre det som en permanent ordning.\nDet er også vigtigt at fortælle, at den nye affaldsbeholder er frivillig. Det er ikke frivilligt om man vil sortere affaldet eller ej. Men det er frivilligt om man i stedet for at anvende den 4-delte beholder hellere vil aflevere sine aviser og flasker i kuberne og køre på genbrugspladsen med plast og metal. Man får dog ikke et nedslag i prisen ved at fravælge beholderen, og det er vigtigt at have for øje, at vi har et mål om at skulle genanvende 50% af vores affald inden 2022. Lige nu ligger vi på knap 20%, så derfor er det nødvendigt, at vi alle bliver bedre til at sortere affaldet. Og for mange vil den nye 4-delte beholder gøre sorteringen nemmere.\nHvis man så slet ikke anvender dagrenovationen i en periode over 6 måneder, skal man naturligvis ikke betale herfor. Det kunne f.eks være gældende ved nybyggeri, hussalg eller dødsbo. Denne mulighed fremgår i dag ikke noget sted, og bliver nu skrevet ind i regulativet.\nAt oplyse borgerne om deres muligheder, er ikke blot vores pligt - det er en nødvendighed. For hvordan skal man ellers vide, hvad man må, skal og kan?\nPubliceret: 29. Januar 2016 08:15