Evostate Bøgeparken ApS Bøgeparken , 5792 Årslev - PDF\nEvostate Bøgeparken ApS Bøgeparken , 5792 Årslev\nDownload "Evostate Bøgeparken ApS Bøgeparken 75-141, 5792 Årslev"\nEgil Hans Overgaard\n1 Evostate Bøgeparken ApS Bøgeparken , 5792 Årslev HUSORDENSREGLER Ejendommen administreres af: Evostate Partners A/S Torvegade 1, Odense C Tlf.:\n2 Bøgeparken skal være et godt sted at bo. Der står i lejeloven, at udlejer skal sørge for, at der hersker god orden i ejendommen. Der står også, at lejeren skal overholde de almindelige ordensregler, som gælder for ejendommen. Lejeren skal også sørge for, at reglerne overholdes af resten af husstanden og andre som får adgang til lejligheden. Det er altså lejerens ansvar, at børn, logerende, gæster og andre som er på besøg, overholder reglerne og ikke generer de øvrige beboere. Det er udlejers ønske, at Bøgeparken skal være et godt sted at bo. Derfor har udlejer fastlagt nogle enkle fælles regler, der kan være med til at skabe et godt klima blandt beboerne, sikre god ro og orden for beboerne og holde bebyggelsen og friarealerne i pæn stand.\n3 Ordensregler for Bøgeparken: Haver og friarealer: Lejer skal passe det tilhørende haveareal med bl.a. græsslåning, lugning af ukrudt og renholdelse af fliser, så haven altid fremstår velplejet. Hvis der ønskes opsat hegn, lagt fliser eller andet, i den til lejemålet hørende have, skal der indsendes ansøgning herom til administrator. Der kan kun gives tilladelse til at opsætte hegn af mærket Bergen Plus (max. højde 150 cm). Der må ikke etableres havebassin eller opsættes kaninbure, fuglevolierer el.lign.. Alle beboere har et medansvar for at holde friarealer rene og i god orden. Ophold på friarealerne, herunder leg og boldspil, skal foregå på en måde, så det ikke til gene for de øvrige beboere. Der må ikke spilles bold op ad husmurene. Det er den enkelte beboers ansvar at rydde op og gøre rent efter sig og fjerne affald. Der må ikke permanent placeres trampoliner, havemøbler, grill, bålsteds-anordninger, tørrestativer, cykler, legetøj eller lignende på friarealerne. Forældre har ansvar for, at deres børn overholder reglerne, og alle beboere har ansvar for, at deres gæster overholder reglerne. Der må ikke fastgøres tørresnore eller lignende i træer og buske.\n4 Ordensregler - fortsat: Parkering: Der medfølger kun én parkeringsplads pr. lejemål til en personbil. Der må ikke parkeres eller opstilles biler uden nummerplader, bilvrag, både, campingvogne eller lignende på ejendommens arealer, herunder haver og parkeringspladser. Husdyr: Der må holdes husdyr i lejemålene under følgende betingelser: Der må højst holdes 2 små husdyr, d.v.s. under 20 kg. pr. stk. Der må ikke holdes farlige eller giftige dyr, eller dyr, der af offentligheden kan opfattes som farlige eller giftige, som f.eks. slanger, skorpioner, hunderacer, der kan benyttes som kamphunde m.v. Der må ikke holdes hunde, der er optaget på Hundelovens forbudsliste. Dyrene må ikke være generende for omgivelserne ved deres opførsel, lugt eller støj, herunder f.eks. gøende hunde. Hunde må ikke løbe frit på området, og deres efterladenskaber skal samles op. Udlejer kan i ganske særlige tilfælde give skriftlig dispensation til ovenstående. Ovenstående regler er tillige gældende for besøgende husdyr. Affald: Der må ikke hensættes affald, materialer, udtjente møbler el.lign. ved det lejede eller på de tilstødende arealer. Affald, der ikke er omfattet af ejendommen renovationsordning, skal beboerne selv bortskaffe for egen regning. Den nærmeste genbrugsplads er beliggende *.\n5 Ordensregler - fortsat: Støj og musik: Vaskemaskiner og andre tekniske hjælpemidler skal installeres således, at de ikke ved støj eller på anden måde er til gene for ejendommen eller dens beboere. Hammeren, brug af boremaskiner og anden arbejdsstøj er kun tilladt på hverdage i tidsrummet kl og på lørdage, søn- og helligdage i tidsrummet kl Unødig støj fra biler, motorcykler og knallerter er strengt forbudt. Der må ikke spilles høj musik eller på anden måde udvises en støjende adfærd, som er til gene for de øvrige lejere. Efter kl må musik ikke afspilles, så det kan høres udenfor lejemålet, med mindre de øvrige lejere har givet deres samtykke. Det er vigtigt, at orientere de øvrige lejere/naboer, inden der f.eks. afholdes fest. Under normale omstændigheder, skal der være ro på ejendommen i tidsrummet kl Fodring af fugle: For at mindske generne ved tilstedeværelsen af vilde fugle og skadedyr, er det ikke tilladt at udlægge foder på ejendommens arealer. Fyrværkeri: Fyrværkeri må ikke antændes noget sted i ejendommen eller på dennes arealer. Antenner og paraboler: Der må ikke opsættes antenner, paraboler el.lign. på eller ved lejemålet.


Køb din nye trompet til en uhørt god pris hos os.\nDrømmer du om at blive den næste Satchmo, eller kan du bare godt lide den alsidighed en god Trompet kan give dig – fra engleblid til agressiv som en terrier. Vi har et godt udvalg til både begynderen og den øvede trompetist.\nGeorge Hennesey JBTR-300L trompet\nBb begynder robust kvalitet meget for pengene\nChateau VCH-298LJ Bb-trompet\nfyldig lyd robust kvalitet meget for pengene\nChateau VCH-298AN Bb-trompet antique\nfyldig lyd robust kvalitet meget for pengene vintage-stil\nChateau 2 Produkt\nGeorge Hennesey 1 Produkt\nTrompeten er et instrument, som har over 3000 års historie bag sig. Den har igennem årende gennemgået en voldsom udvikling til det sofistikerede instrument, som vi kender i dag. Trompeter bidrager med en unik klang til alt fra bigbandmusik, til jazztrioer og R&B. Trompeter er alsidige instrumenter, som er værdsatte over hele kloden.\nEn trompet til dig\nDin trompet er en forlængelse af dig selv. Som giver dig mulighed for at udtrykke dig musikalsk, og du fortjener den trompet, som er den helt rigtige for dig. Uanset din spillestil, din musikalske præference eller dit færdighedsniveau er der en trompet, der kan bringe din musik til live.


Hvornår bliver man defineret som ældre. KRIMINALITET - GF\nKRIMINALITET - GF\nKriminalitetsmønstre og forsøg på nogle forklaringer i USA. Voldtægtshyppigheden i USA har haft et faldende niveau de senere år, som også en del af.\nsaudivintage.org → KRIMINALITET - GF → Hvornår bliver man defineret som ældre\n1 Subject fromAkinoshakar 2019-05-25 08:07:49\nTopic: KRIMINALITET - GF\n1 Answer from Fearlessdefender 2019-05-25 09:00:25 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nReersø.dk Inger Duncan har boet på Reersø hele sit liv, og allerede som ung blev hun kendt.\n2 Answer from Douzahn 2019-05-25 09:37:04 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nTræningsprogram til styrketræning - fullbody, 2-split, 3. Find dit gratis træningsprogram til styrketræning her. Der er både klassiske styrketræningsprogrammer som fullbody, 2-split og 3-split samt avancerede.\n3 Answer from Moogulrajas 2019-05-25 10:10:53 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nVejl. 9096 af 21/2 2018 - socialjura.dk 1. Almene ældreboliger omfatter boliger til ældre borgere og borgere med handicap, herunder til borgere med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk.\n4 Answer from Colmeena 2019-05-25 10:41:54 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nDe bedste 2017 Vinderne er fundet ★ Danske Sexnoveller og. Man kunne god få den idé, at redaktøren selv er til SM o.s.v. – der er snart ikke andet herinde, så et farvel fra en ellers trofast bruger af siden.\n5 Answer from Naris 2019-05-25 11:14:14 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nJERNESALT - dataset Indledende bemærkninger Til toppen Næste. Som det vil fremgå af essayet om Bohrs banebrydende filosofi ifølge Favrholdt har jeg fundet det mest hensigtmæssigt at.\n6 Answer from Gadwyn 2019-05-25 12:00:35 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nNYHEDER - www.tagpiskesmaeldalvorligt.dk HUSK endelig underskriftindsamlingen 'DIN PATIENTIKKERHED - DIN UNDERSKRIFT', som omhandler funktionelle lidelser. her: http://www.skrivunder.net/signatures/din.\n7 Answer from Aurinrad 2019-05-25 12:47:50 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nInspirationsArtikler - www.bjarnehallstroem.dk Det kan kræve lige så meget energi at undgå konflikter som at tage dem, når de opstår. Men måske er du så bange for at gøre folk sure eller skuffede, at du.\n8 Answer from Kanius 2019-05-25 13:45:27 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nMagiske objekter i Harry Potter - Wikipedia, den frie. En Erindringskugle er en lille gennemsigtig kugle, der er fyldt med klar røg, som bliver rød, hvis man har glemt noget. Desværre fortæller den ikke ejeren, hvad.\n9 Answer from Ballaswyn 2019-05-25 13:53:44 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\n10 Answer from Grozshura 2019-05-25 14:34:50 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nSKATTEFORHOLD - www.lesdanois.dk De nyeste artikler og indlæg finder du nu øverst. Vi har valgt at lade tidligere indlæg blive stående, således at man har mulighed for at gå tilbage og følge.\n11 Answer from Thetann 2019-05-25 14:45:19 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nJesus - Wikipedia, den frie encyklopædi For alternative betydninger, se Jesus (flertydig). (Se også artikler, som begynder med Jesus)\n12 Answer from Ararad 2019-05-25 15:36:16 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nDen lokale modstandskamp | Nordfjends Danmark blev besat 09. april 1940 af Tyskland efter kortvarige militære kampe. Der var kun sporadisk og ukoordineret modstand, som blev indstillet efter få timer.\n13 Answer from Anaragelv 2019-05-25 15:45:59 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nForside - www.aopa.dk Som opfølgning på AOPAs årsmøde, hvor det blev besluttet at fusionere AOPA og DMU indkaldes hermed til endnu et møde, som påkrævet ifølge AOPAs vedtægter.\n14 Answer from Sharphunter 2019-05-25 16:33:16 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nSamlerbøger dansk design og kunstindustri Books Samlerbøger på dansk om kunst, antikviteter, design og kunstindustri\n15 Answer from Ironstaff 2019-05-25 17:02:48 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nSKRIFTSPROGETS OPRINDELSE OG UDVIKLING - MENNESKETS OPRINDELSE Komplette og begrænsede skriftsprog. Et fuldt udviklet skriftsprog kan defineres som en samling af selvstændige tegn, der kan repræsentere alle lyde i det sprog.\n16 Answer from Gakree 2019-05-25 17:28:20 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nKontakt ★ Danske Sexnoveller og erotiske historier Det er de underligste tanker, man kan få, når man står i et lyskryds….😅 I dag slog det mig, om det måske kunne være en idé, når en novelle udkommer, at.\n17 Answer from Faedal 2019-05-25 18:22:36 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\n18 Answer from Alsadwyn 2019-05-25 19:09:02 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nStop spild af mad – Madspild i tal Madspild i tal . Samling af tal og fakta om madspild. Siden opdateres løbende med nye tal. Generelt om madspild: Danskerne har reduceret madspild. 14.000 ton.\n19 Answer from Cerim 2019-05-25 20:03:55 Re: Hvornår bliver man defineret som ældre\nWie kurzfristig kann man heiraten


Hvordan lægger jeg en syv kabale? – Terrorize.dk\nSådan gør du – en kort intro\nEr du lige i humør til at sidde i ro og fred og lægge en kabale – men kan du ikke rigtig helt huske, hvordan det nu er, reglerne er? Så giver vi dig her en lille intro til en af de allermest velkendte og elskede kabaler i verden – nemlig syv kabalen.\nDu har højst sandsynligt stiftet bekendtskab med syv kabalen på et tidligere tidspunkt i dit liv, men når vi ikke bruger information, så har hjernen det jo med hurtigt at glemme det igen – så måske trænger du til en lille genopfriskning af reglerne?\nDet får du her – enintro til, hvordan regler for syv-kabale er.\nEt spl syv-kabale får ud på at du skal forsøge at samle alle fire kulører i fire forskellige bunker hver for sig. Du placerer de fire forskellige bunker aller øverst oppe på spillebordet i den højre side.\nSelve spillet foregår ved at du lægger kortene ud i syv rækker. Den første række på bordet indeholder 1 kort, og den anden række på bordet indeholder to kort, den tredje række indeholder 3 kort, fjerde række indeholder 4 kort, og så fremdeles – du har nok fanget systemet.\nDet kort, som ligger øvest i hver af de syv rækker, skal lægge med billedside opad. Alle de andre kort lægger med bileldsiden nedad, så du ikke kan se dem.\nDu skal samle kulørerne i bunkerne oppe til højre, som vi allerede har beskrevet. I starten af spillet vil disse bunker være tomme, men efterhånden som du får samlet kulørerne, kommer der flere og flere kort i disse bunker.\nDet første kort, du skal lægge i en af disse bunker, er et es i en af kulørerne – der er en bunke til hver kulør. Du kan altså lægge et es, hvis det kommer til syne i et af rækkerne. Og oven på et es kan du lægge en to\_’er i samme kulør – og så fremdeles. Sådan fortsætter du lige indtil du har samlet alle kortene og kan lukke bunken med det sidste kort – en konge i den givne kulør.\nDu har fuldført kabalen, når du har samlet alle 13 kort i hver af de fire kulører i hver sin bunke – hvis det lykkes, er kabalen gået op.\nRækkerne bruges altså til at finde kortene, som skal lægges i hver sin bunke. Du må gerne flytte rundt i bunkerne, men det kræver at de er en under-ærdi og derudover skal det være i en modsat farve – altså fx kan 2 rød læggs på 3 sort for eksempel.\n7-kabale kan spilles online her.\nForrige artikel Vakuumposer – Friske måltider, til enhver tid\nNæste artikel Gode grunde til at vælge danske casino sider


FORSKNINGSPROJEKT I TEAMSAMARBEJDE\n- Evaluering af teamsamarbejde med udgangspunkt i videooptagelse af fødslen\nDe fleste fødsler i Danmark foregår med hjælp fra en jordemoder, uden at læger eller andre fagpersoner er indblandet. I nogle tilfælde må fødselslæger hjælpe til i et tværfagligt team, hvis der opstår en akut situation. Det kan være en udfordring at arbejde i akutte teams, da teamets sammensætning varierer fra vagt til vagt.\nVellykket håndtering af akutte hændelser på fødegangen kræver en hurtig og koordineret indsats fra personalet, og en forudsætning for dette er, at hver enkelt er godt uddannet. Vi har igennem flere år regelmæssigt trænet komplicerede fødsler i øvelsessituationer. Derudover er debriefing en anerkendt metode til at vedligeholde og forbedre fremtidige præstationer. Forskning har vist, at anvendelsen af video optagelse til at gennemgå egen præstation, i en efterfølgende debriefing kan forbedre et teams håndtering af akutte situationer. Video debriefing benyttes inden for flere akut specialer, men er endnu ikke anvendt på fødegangen.\nI forskningsprojektet TeamOBS Debriefing vil vi videofilme situationer med akut blødning opstået efter fødslen og benytte disse videooptagelser i team debriefinger. Vi håber med dette projekt at opnå vigtig viden, som kan føre til en forbedret behandling.\nHVORDAN UDFØRES PROJEKTET\nEn lille andel af de fødende (5-6 %) vil opleve, at der efter fødslen opstår blødning, hvor der er behov for involvering af andre jordemødre, læger og social- og sundhedsassistenter i et behandlerteam. Når en fødselslæge bliver tilkaldt akut til en fødestue i forbindelse med akut blødning opstået efter fødslen, vil videooptagelse finde sted. Videooptagelsen har fokus på personalets teamsamarbejde og ikke på patienten.\nFør optagelsen kan hentes og indgå i projektet, kræves der mundtligt og skriftligt samtykke fra alle personer på videooptagelsen. Videooptagelse vil finde sted på fødestuer på Regionshospitalet Horsens og Århus Universitetshospital Skejby. I projektet indgår videooptagelser, men ingen andre personfølsomme oplysninger, som f.eks. CPR-nummer, journaloplysninger og lignende.\nVideooptagelsen vil blive anonymiseret og vil blive anvendt i en efterfølgende debriefing, når teamet skal gennemgå og analysere håndteringen af den akutte blødning og videooptagelsen vil KUN blive vist for det personale, som har været med i håndteringen af den akutte blødning samt det medlem af forskerteamet, som leder gennemgangen af forløbet. Det vil typisk dreje sig om ca 5 personer (læger, jordemødre og social- og sundheddsassistenter). Videooptagelsen vil efterfølgende blive analyseret af få personer i forskningsteamet, som er uddannet i video analyse.\nForskningen vil være baseret på optagelser og enkelte oplysninger om fødslen som samlet blødningsmængde, størrelse på barnet og antal tidligere fødsler. Disse oplyses i forbindelse med indhentelse af samtykke. Forskningen vil ikke inkludere andre personoplysninger hverken for patient eller for personalet. Det er således heller ikke muligt at få udleveret optagelser til eget brug.\nDet er vigtigt at understrege, at der IKKE vil forekomme optagelser af alle normalt forløbende fødsler. Det vil sige langt den største del af alle fødende vil ikke blive filmet og vil derfor heller ikke indgå i projektet.\n1. At anvende video debriefing til at bedre håndteringen af akut blødning opstået efter fødslen samt kunne bedre omsorgen for kvinden og den pårørende.\n2. At udvikle en opsætning for video debriefing på fødegangen, som er overførbar og kan anvendes på afdelingerne i fremtiden.\nProjektet starter på Regionshospitalet i Horsens og Århus Universitetshospital Skejby i efteråret 2020. Vi forventer, at de sidste deltagere kommer med senest i foråret 2023.\nForskningsprojektet forløber i to perioder. Periode 1 (efteråret 2020 til vinter 2021) vil udelukkende inkludere videoer til videoanalyse og vil ikke blive vist for andre end enkelte personer i forskningsteamet i forbindelse med analyse. Periode 2 (vinter 2021 til forår 2023) vil inkludere videoer og anvende videooptagelser i efterfølgende video debriefinger, som beskrevet ovenfor.\nResultaterne fra projektet vil kunne findes på hjemmesiden fra efterår 2023.\nEr du gravid og skal føde på Regionshospitalet Horsens eller Aarhus Universitetshospital Skejby: Vil du under din graviditet modtage skriftlig information om projektet. Størstedelen af alle fødende får en almindelig fødsel og vil derfor ikke kunne indgå i projektet.\nDU KAN DELTAGE I PROJEKTET, HVIS DU\nEfter din fødsel udvikler akut blødning, der kræver hjælp fra et behandlerteam.\nHvis du og alle personer på videooptagelsen giver mundtlig og skriftlig samtykke til, at videooptagelsen må indgå i projektet.\nDU KAN IKKE DELTAGE I PROJEKTET, HVIS DU\nEr i et team, hvor du eller en af de tilstedeværende personer på videooptagelsen ikke giver samtykke til at indgå i projektet.\nDu eller en af de tilstedeværende personer på videooptagelsen senere trækker sit samtykke tilbage.\nJEG HAR IKKE FÅET INFORMATIONSPJECEN\nDu har mulighed for at finde pjecen under dokumenter og erklæringer.\nFor de fleste fødende ingenting. Kun en lille andel af de fødende, cirka 5-9%, vil opleve akut blødning efter fødslen, hvor videooptagelse vil foregå. Sker dette, vil du blive spurgt om mundtlig og skriftlig samtykke til, at videooptagelsen må indgå i projektet.\nJEG VIL GERNE DELTAGE I PROJEKTET, HVAD GØR JEG?\nHvis du oplever akut blødning efter din fødsel, vil du kunne indgå i projektet. Du vil i rolig fase blive adspurgt af personalet på fødegangen om, hvorvidt du ønsker at deltage. Det er ikke muligt at give samtykke på forhånd.\nJEG VIL IKKE INDGÅ I PROJEKTET, HVAD GØR JEG?\nDer vil IKKE forekomme optagelser af normalt forløbende fødsler. Hvis lægen kommer på fødestuen for simple vurderinger eller andre akutte situationer, inkluderes situationen heller ikke i projektet. Dvs. at langt størstedelen af alle fødende, ikke vil blive filmet, og heller ikke vil blive adspurgt, om de vil indgå i projektet. Hvis du skulle opleve akut blødning efter din fødsel, vil du blive adspurgt om samtykke. Hvis du ikke ønsker at indgå i projektet, slettes filmen automatisk, uden nogen får mulighed for at se den.\nHVAD SKER DER, HVIS JEG INDGÅR I PROJEKTET?\nHvis du giver samtykke til at indgå i projektet, vil videooptagelsen blive hentet og gemt. Videooptagelsen vil blive anonymiseret, dvs. at dine personlige data eller informationer om de medvirkende i behandlerteamet ikke vil være tilgængelige. Videooptagelsen vil blive anvendt, når behandlerteamet skal gennemgå og analysere håndteringen af den akutte blødning. Dvs. videooptagelsen vil KUN blive vist for det personale, som har været med til at behandle dig samt det medlem af forskerteamet, som leder gennemgangen af forløbet. Det vil typisk dreje sig om ca 5 personer (læger, jordemødre og social- og sundhedsassistenter). Videoen vil efterfølgende blive analyseret af få personer i forskningsteamet, som er uddannet i video analyse. Hvis du indgår i projektet i perioden efterår 2020 til efterår 2021 vil din video udelukkende blive anvendt til video analyse og vil ikke blive vist i debriefing. Efter video analyse slettes videooptagelsen. Videooptagelsen kan ikke udleveres til andre eller vises i andre sammenhænge. Alt optaget materiale er underlagt persondataloven og sundhedsloven med henblik på beskyttelse af de medvirkende.\nHVORDAN OG HVOR LÆNGE OPBEVARES VIDEOOPTAGELSEN?\nNår en videooptagelse inkluderes i forskningsprojektet, opbevares den efter datatilsynets retningslinjer. Alle data opbevares anonymiseret indtil projektets afslutning i efteråret 2023.\nMÅ JEG SE VIDEOEN?\nNej, videomaterialet kan ikke blive udleveret i andre sammenhænge eller set af andre end forskningsgruppen.\nHVIS JEG GIVER ACCEPT TIL AT INDGÅ I PROJEKTET, KAN JEG SÅ FORTRYDE?\nJa, dit samtykke afgives i henhold til sundhedslovens § 43, stk. 1 og kan trækkes tilbage indtil 1 år efter given dato. Kan du ikke få svar på et spørgsmål her på hjemmesiden, er du velkommen til at skrive til os, se under kontakt oplysninger.\nKan du ikke få svar på et spørgsmål her på hjemmesiden, er du velkommen til at skrive til os, se under kontaktoplysninger.\nEr du personale på Regionshospitalet Horsens eller Aarhus Universitetshospital Skejby: Vil du inden projektet starter modtage mundtlig og skriftlig information om projektet.\nIndgår i et akut team på fødegangen, som er involveret i en post partum blødning på minimum 1 liter.\nHvis du og alle personer på videooptagelsen giver mundtligt og skriftligt samtykke til, at videooptagelsen må indgå i projektet.\nDokumenter og erklæringer\nHer kan du kunne finde de dokumenter og erklæringer, der benyttes i projektet\nInformation til gravide (dansk)\nProjektet er godkendt af Datatilsynet og Juridisk afdeling i Region Midt. Projektet er desuden godkendt under fælles anmeldelse af forskningsprojekter ved Region Midt.\nProjektet er anmeldt til Videnskabsetisk komite.\nHVILKE SITUATIONER INKUDERES I PROJEKTET?\nSelve videopoptagelsen indeholder kun oplysninger om teamsamarbejde. Øverst på samtykkeerklæringen noteres enkelte yderligere oplysninger, som tidspunkt på døgnet, samlet blødningsmængde, hvilken medicin givet og lignende. Disse oplysninger indsamles i forbindelse med indhentelse af samtykke.\nHVILKE OPLYSNINGER INDGÅR?\nKAN JEG SIGE NEJ TIL PROJEKTET?\nJa, du kan oplyse, at du ikke ønsker at deltage, og så vil alle videooptagelser med dig blive slettet, uden de har været hentet eller åbnet.\nHVEM SER VIDEOOPTAGELSEN?\nVideooptagelsen vil blive anvendt i en efterfølgende debriefing, når teamet skal gennemgå og analysere håndteringen af post partum blødningen og videooptagelsen vil KUN blive vist for det personale, som har været med i håndteringen af den akutte hændelse. Det vil typisk dreje sig om ca 5 personer (læger, jordemødre og social- og sundhedsassistenter). Til stede vil desuden være en-to deltagere fra forskningsteamet. Du vil blive indkaldt til denne debriefing inden for 1 måned efter hændelsen har fundet sted. Videoen vil efterfølgende blive analyseret af få personer i forskningsteamet, som er uddannet i video analyse.\nHVOR KAN JEG FINDE SAMTYKKEERKLÆRINGEN?\nDe hænger på væggen på fødestuen. Udfyldte erklæringer lægges i postkassen med navnet Projekt TEAM OBS Debriefing. Hvis du ikke kan finde en samtykkeerklæring, kan den ligeledes printes fra hjemmesiden, hvor den findes under dokumenter og erklæringer.\nHVEM SKAL INDHENTE SAMTYKKE?\nJordemoder eller jordemodersupervisor indhenter samtykke fra alle på stuen samt udfylder øvrige informationer på samtykkeerklæringen.\nJa, samtykke til projektet afgives i henhold til person datalovens (§7), og kan trækkes tilbage i tidsrummet, indtil optagelsen er slettet.\nHVORDAN KOMMER JEG TIL AT SE VIDEOEN, HVOR JEG ER MED?\nVideooptagelser fra periode 1 vil ikke blive vist til det behandlende personale, og vil udelukkende blive anvendt til video analYse. Hvis du indgår i projektet i periode 2, som er interventionsperioden med video debrieifng, vil du blive indkaldt til video debriefing inden for 1 måned efter hændelsen har fundet sted. Under denne debriefing vil du sammen med behandlerteamet gennemgå videoen og analysere håndteringen af post partum blødningen.\nSKAL JEG ALTID UDFYLDE SAMTYKKEERKLÆRINGEN?\nJa. Da det er vigtigt at kunne dokumentere hvor stor en del af antallet at teamdannelser, der inkluderes i projektet, og hvor mange der har været.\nJEG HAR IKKE FÅET INFORMATIONPJECEN\nDu har mulighed for at finde pjecen under dokumenter og erklæringer. Kan du ikke få svar på et spørgsmål her på hjemme-siden, er du velkommen til at skrive til os, se under kontakt.\nVIDEO DEBRIEFING NR 45\nProjektet er godt i gang og vi har allerede gennemført de første 45 video debriefinger. Tak til alle, der har deltaget. Vi glæder os til at se jer til mange flere gode reflektioner omkring behandlingen af postpartum blødning og teamwork.\nVIDEO NR 200 INKLUDERET\nProjektet har nu inkluderet 200 videoer. Det er ved hjælp af et fantastisk personale på fødegangen på Skejby og i Horsens. En stor tak til alle fødende og pårørende, der har givet samtykke til, at deres video må indgå i projektet.\nFORSKNINGSINTERVIEWS - PERSONALE\nTEAM OBS projektet er i gang med forberedelserne til video debriefing, som forventes at starte op i midten af september måned 2021. I den anledning vil projektgruppen meget gerne høre personalets holdning til video debriefing. Jeres perspektiv er vigtigt for, at vi kan få det bedst mulige set-up for debriefingen. I inviteres derfor til at deltage i individuelle interviews af ca 15-20 min varighed. Interviewene foretages af Lena Rosvig og kan foregå virtuelt, over telefon (ex på vej hjem fra arbejde) eller fysisk på afdelingen. Oplysningerne fra interviewene anonymiseres. Vi er meget interesseret i alle perspektiver, så skulle du have lyst til at deltage, så tag endelig kontakt til Lena på lenahede@rm.dk eller 25399456.\nSTATUS - VIDEO INKLUSION\nProjektet har nu inkluderet i alt 136 videoer af teams, der behandler postpartum blødning (akut blødning efter fødslen). Det skyldes en fantastisk indsats fra personalet, at så mange videoer er blevet inkluderet. Tusinde tak til personalet for samtykker og for hjælp til at inkludere videoerne. Og tusinde tak til alle fødende og pårørende for samtykke til, at vi må inkludere videoerne i projektet til analyse.\nNU FILMER VI I AARHUS\nVi er kommet godt i gang med inklusionen på fødegangen i Aarhus. D. 22. november startede projektet med at inkludere videooptagelser af blødning efter fødslen på ≥ 1 liter på Aarhus Universitetshospital. På alle 12 fødestuer er der kameraer i loftet, som aktiveres, når lægen kommer på stuen. Videooptagelsen af teamets behandling inkluderes ved samtykke fra alle til stede på stuen. Tak til personalet for en fantastisk indsats ifm. projektopstart.\nNU FILMER VI I HORSENS\nI dag starter projektet på fødegangen ved Regionshospitalet Horsens. Som første sygehus er Horsens nu klar til at inkludere videooptagelser af akut blødning efter fødslen på ≥ 1 liter. De 6 fødestuer er monteret med to kameraer, der optager personalets håndtering af blødningen. Kameraerne aktiveres, når lægen kommer på stuen. Ved samtykke fra alle personer på stuen, kan optagelsen downloades og indgå i projektet.\nNU UDDELES PATIENTINFORMATION\nNu begynder vi at uddele patient information til de gravide, når de kommer til 2. trimesterskanning i graviditetsuge 19Alle gravide, der forventes at føde på Regionshospitalet Horsens eller Aarhus Universitetshospital, skal informeres om projektet. Dette bliver de ved, at sonograferne uddeler informationskort om projektet, som også henviser videre til projektets hjemmeside med yderligere information. I Horsens begyndte vi at uddele informationskort til de gravide d. 20. maj og i Århus d. 5. juni. De gravide har termin hhv. i midten og i slutningen af oktober, hvor vi forventer at begynde optagelser på fødegangene.\nInformationskortene findes i elektronisk udgave her på hjemmesiden under dokumenter ”Dokumenter og Erklæringer”.\nTEAM OBS FORTSÆTTER I NYT PHD PROJEKT\nTEAM OBS forskningsarbejdet fortsætter i nyt Ph.D. projekt. Lise Brogaard afsluttede første TEAM OBS projekt foråret 2018 med sin Ph.D. afhandling omhandlende teamwok og non-technical skills. Forskningsgruppen fortsætter nu i yderligere et projekt med Ph.D. studerende Lena Rosvig som projektansvarlig. Formålet med projektet er fortsat at blive klogere på teamwork under akutte situationer på fødegangen. Denne gang involverer vi personalet på fødegangen endnu mere og inviterer dem ind i debriefinger, for at vi sammen kan blive bedre. Udgangspunktet er postpartum blødning (akut blødning efter fødslen). Vi glæder os til endnu et spændende projektforløb på Fødeafdelingerne i Horsens og Århus.\nUdvikling af vores scoringsredskab til postpartum blødning - læs artiklen her\nLIVE TEAM NR. 100 OPTAGET\nProjektet har nu inkluderet de første 100 film. Det er ved hjælp af et fantastisk personale på fødegangen på Skejby og Horsens at så mange akutte hændelser er blevet inkluderet. En stor tak også til alle fødende der har givet accept til at deres film må indgå i projektet.\nTRYGFONDEN DONERER 3,2 MIL. KR\nVi er glade for at kunne fortælle, at Trygfonden har besluttet at støtte projektet med 3,2 mil kr. Donationen er afgørende for at optimerer det forskningsmæssige udbytte af projektet.\nLIVE TEAM NR. 50 OPTAGET\nProjektet har nu inkluderet de første 50 film. Det er ved hjælp af et fantastisk personale på fødegangen på Skejby og Horsens at så mange film er inkluderet. Vi skal indhente 100 film i alt så nu er vi halvvejs.\nNU FILMER VI LIVE PÅ SKEJBY\nI dag starter projektet på Århus Universitets hospital, Skejby på afdelingen for fødsler.\nDe tolv fødestuer på Skejby er alle monteret med tre kameraer der optager personalet ved akutte kald af læge til fødestuen. Ved samtykke fra alle personer på filmen, kan film fra akutte hændelser fra Skejby indgå i projektet.\nFONDSDONATION PÅ 300.000 KR.\nRådgivningsgruppen for Færdigheds- og Simulationstræning i Videreuddannelsesregion Nord støtter projektet TeamOBS med 300.000 kr. Pengene er øremærket videoanalyse, og er et afgørende skridt for at øge udbyttet af vores videooptagelser.\nIndslag om projektet fra nyhederne på TV2 Sydjylland.\nIndslag om projektet fra nyhederne på TV2 Østjylland.\nVI ER PARATE TIL AT FILME LIVE\nDe første videooptagelser af virkelige akutte hændelser under fødsel er optaget på Hospitalsenheden Horsens. Det skete på den første dag for projektet mandag d. 20.10.14.\nProjektet TeamOBS bliver omtalt på følgende\nwebbaserede nyhedsmedier: TV 2 Østjylland,\nBornholms Tidende, BT, Berlingske, Viborg Stifts\nFolkeblad, Dagbladet Ringkøbing Skjern, Randers\nAmtsavis, Folkebladet Lemvig, Jyske Vestkysten,\nTV Syd, BNB, Newsbreak.dk, BT og TV Midt vest.\nSom første sygehus er Horsens nu parat til at videooptage akutte hændelser live. Mandag d. 20. oktober starter vi med at inkluderer videooptagelser fra virkelige akutte situationer på fødegangen i Horsens. Filmen bliver optaget automatisk når lægen ankommer på fødestuen, men kan kun gemmes og indgå i projektet ved samtykke fra alle på filmen. Filmen bliver slettet efter analyse og kan ikke udleveres eller vises til andre.\nOptagelse af virkelige akutte hændelser er en unik mulighed for at blive klog på, hvorfor vi er så dygtige, men også hvad vi kan blive bedre til.\nTeamtræningsinstruktørerne på Skejby afd. Y afholdt teamtræning over seks dage i august og september. Afdelingens læger, jordemødre og assistenter deltog i scenarierne postpartum blødning og skulderdystoci. Scenarierne blev efter samtykke optaget, og vi har nu inkluderet i alt 74 teams i studie 2.\nNu begynder vi, at uddele pjecen de gravide der skal føde på Horsens og Skejby.\nAlle gravide der skal føde på Horsens eller Skejby skal vide, at hvis en akut situation opstår under deres fødsel bliver den videooptaget. Projektet har til formål at gøre os endnu dygtigere til at håndterer akutte situationer under fødslen. I dag starter Horsens med at udleverer pjecen TeamOBS patientinformation ved ultralydsskanning i uge 19 skanning og i jordemoder konsultationen uge 35. Skejby begynder udlevering af pjecen til oktober. Ønsker du at se pjecen kan den findes her på hjemmesiden under punktet: Dokumenter og erklæringer.\nTeamtræningsgruppen på HEH afholdt teamtræning.\nDen 27.05.14 og 04.06.14 deltog Jordemødre, obstetriske læger, anæstesilæger og anæstesisygeplejesker i simulationsscenarierne, perimortem sectio og skulderdystoci. Scenarierne blev efter samtykke fra deltagerne videooptaget og indgår i projektet.\nProjektet bliver omtalt på P4 i nyhedsoverblik\nArtikel om projektet findes på DR Østjylland\nHar du spørgsmål til projektet, kan du kontakte\nProjekt ansvarlig læge, Ph.D.-studerende\nØnsker du at blive ringet op, skriv det i en mail med dit telefonnummer.\nProjektet takker nedenstående afdelinger og fonde, der har støttet projektet økonomisk.\nDer ansøges forsat om fonde til at støtte projektet økonomisk, og listen vil blive opdateret løbende.\nDe ansvarlige læger i projektet har ingen tilknytning til fondene.\nProjektansvarlig, Ph.D. studerende, læge, Aarhus Universitet\nProjekt hovedvejleder, Professor i Obstetrik og Gynækologi, Aarhus Universitetshospital\nProjekt vejleder, Ph.D., læge, Aarhus Universitetshospital\nProjekt vejleder, Ph.D., Overlæge i Obstetrik og Gynækologi, Aarhus Universitetshospital\nProjekt vejleder, Overlæge i Obstetrik og Gynækologi, Regionshospital Horsens\nProjekt vejleder, Ph.D., antropolog, DEFACTUM, Aarhus\nProjekt vejleder, Ph.D., psykolog, University of Applied Sciences and Arts. Switzerland\nPh.D., Overlæge i Pædiatri, Standford University and Packard Childern's Hospital


Sigurd fortæller om de græske guder | Skrivepulten\nHvem var Zeus? Hvordan opstod de olympiske lege? Og hvad sker der, hvis man forelsker sig i sit eget spejlbillede?\nSigurd Barrett følger op på sine succeser Sigurd fortæller Bibelhistorier og Sigurd fortæller om de nordiske guder med en række fortællinger fra den græske mytologi. I sin vanlige sprudlende fortællestil og med tilhørende sange inviterer Sigurd børn og deres voksne med til de græske guders forunderlige verden, hvor uhyrer, søslanger og sfinxer bekæmpes af helte med mod mandshjerte.\nJeg kan huske at jeg som barn flere gange har ledt efter lige præcis sådan en type bog. Jeg var vildt interesseret i græsk mytologi (og er det stadig), men jeg kunne dengang ikke finde nogen som helst bøger for børn om det. Siden har jeg set flere udgaver på engelsk og har også købt nogle stykker hjem. Så jeg jublede indvendig da jeg så at der var udkommet sådan en bog. Så bare det bogen er udkommet er i sig selv næsten nok til at jeg giver den fuld stjerner.\nSiden har jeg læst rigtig meget græsk mytologi, så derfor rynker jeg en smule bryn når jeg læser teksten, da Sigurd har taget sig tolkningsfriheder. Og et eller andet sted er det også ganske fint at gøre det, for der findes alligevel en lang række forskellige udgaver af de samme historier - så man har ikke noget 100% fast materiale at gå ud fra. Men det er klart at man naturligt vælger dem man synes er sin favorit til at være de "sande" historier, når man kender udgaverne. Så for mig personligt var det her jo ikke de "sande" historier. Og så hjælper det jo altså heller ikke at jeg i øjeblikket skriver en bog hvor jeg selv tolker på de græske guder. ;0) Så den del af mig selv må jeg ligge kortvarig til side, i denne anmeldelse, for at kunne vurderer 'Sigurd fortæller om de græske guder' mere fair.\nSigurd er kendt for at have en barnlig sjæl som børn virkelig elsker. I bogen fortæller han om de gamle græske fortællinger, og det gør han med et glimt i øjet. Sigurd formår at fortælle historierne igennem bogen som om han er nærværende og taler til lige netop det barn der nu sidder med bogen i hænderne. Uanset alder eller køn.\nBogen er smukt og sjovt illustreret og de både understøtter og er med til at fortælle historien. Bogen fungerer ideelt som oplæsningsbog, som man kan være fælles om. Men den er også letlæselig til de børn som gerne vil selv.\nHistorierne holder jo 100%, de har jo været genfortalt og afprøvet i mange tusinde år. Så de skal helt sikkert nok vække begejstring.\nA + K = ♥ 10. november 2014 kl. 12.50\nHvor ser den fin ud, Sigurds Bjørnetime var altså hyggeligt :D\nKarin 11. november 2014 kl. 20.56\nDet så jeg faktisk slet ikke. Så det må jeg have gået glip af, men det er i hvert fald en rigtig fin fortælling han her har lavet.


M1 MacBook Air anmeldelse: Efter 3 måneders brug: Her er, hvad jeg ville ønske, jeg havde vidst – Blog\nM1 MacBook Air anmeldelse: Efter 3 måneders brug: Her er, hvad jeg ville ønske, jeg havde vidst\nJeg købte en guld 8GB/256/256/7 core GPU MacBook Air i begyndelsen af januar. MacBook Air-formfaktoren er min favorit – den tidlige 90’er HP Omnibook 300 forkælede mig for alle bærbare computere over 3 pounds – og jeg har ejet et halvt dusin siden 2nd gen SSD-versionen.\nDenne anmeldelse er skrevet ud fra mit perspektiv som analytiker og skribent. Jeg laver masser af research, og jeg har ofte to dusin eller flere åbne browserfaner plus Mail, Messages, Preview og et dusin andre apps åbne. Jeg redigerer også video og foretager videoopkald, men jeg har 25 TB lagerplads tilknyttet en desktop iMac til større projekter.\nJeg har haft en 64 GB 12,9″ iPad Pro med Magic keyboard som min mobile arbejdsstation i over et år. Ydelsen og batteritiden var fantastisk, ingen blæserstøj, og den kørte næsten alle de apps, jeg havde brug for.\nMen MacBook Air kan alt det og mere til, i en lettere og billigere pakke. Bedre ydeevne. To gange så meget hukommelse og fire gange så meget lagerplads. Dødt stille. Fantastisk batterilevetid. Større pegepind og skærm. Fleksibel multitasking og vindueslayout. Fremragende I/O-muligheder med Thunderbolt 3 og USB 4.\nMen afhængigt af, hvordan du foretrækker at arbejde, er der nogle reelle mangler. Ingen Apple Pencil. Ingen berøringsskærm. Ingen Face ID. Intet 4k-kamera. Ingen snap fra tabletten fra tastaturet.\nIngen af disse er deal killers for mig, men det er de måske for dig. Jeg savner Face ID, men takket være Air’s Touch ID og Watch-oplåsning er det ikke meget.\nINGEN BEKLAGELSE MED 8GB HUKOMMELSE\nApple opkræver en eksorbitant pris på 25 $/GB for RAM. Den fremragende ydelse af 4 GB iPad Pro gav mig dog selvtillid til at købe 8 GB MacBook Air.\nEn dag ville jeg se, hvad det ville kræve at overvælde 8 GB RAM, så jeg lod alle apps, vinduer og faner stå åbne hele dagen. Safari og Firefox med hver et dusin faner åbne, Mail, Beskeder, Preview, Kalender, en eller flere Notes-apps, Scrivener og Final Cut Pro samt hjælpeprogrammer, herunder Copyclip, iStat Menus, Magnet, Default Folder, Typinator, Thesaurus og en VPN.\nEfter flere timers tilføjelse af belastning begyndte jeg at se strandkugler. Jeg dræbte et par ubrugte apps, og alt var godt.\nJeg tolker denne tilfældige test som om, at for andre end Pro-brugere, der bruger hele dagen, er 8 GB RAM rigeligt. Hvis du bruger MacBook Air til at tjene penge, skal du sprudle med 16 GB.\nAlle andre skal spare på pengene. I betragtning af at 13″ MacBook Pro’s ydeevne er stort set identisk, og dens andre specifikationer – 20 procent lysere skærm, lidt bedre mikrofoner, 12 procent hurtigere grafik, yderligere et par timers batterilevetid (med 4 oz (110 gm) mere vægt), Touch Bar – er den for mig ikke de 20-30 procents prisstigning værd. Måske er det det for dig.\nJeg har et andet sparetip i en fremtidig artikel. Hold dig opdateret.\nDe knap så gode nyheder\nPå trods af alle de gode sider ved MacBook Air er der problemer. Jeg gemmer de værste til sidst.\nIOS-APPS OG SPIL\nDe iOS-apps, der er tilgængelige på macOS, fungerer ret godt. For eksempel fungerer iOS-videoredigeringsprogrammet LumaFusion godt og koster en brøkdel af FCP X.\nDet er besværligt at ændre sikkerhedsindstillingerne for at tilføje kerneudvidelser. Kerneudvidelser kræver nu en genstart eller to og noget ikke indlysende navigation. Det vil blive sværere, efterhånden som Apple forbedrer macOS-sikkerheden.\nSKÆRMENS LYSSTYRKE ÆDER BATTERIETS LEVETID\nDette er en eller flere ting til orientering. Apple Silicon sluger strøm, men det gør nutidens LED-baggrundsbelysning ikke. Hvis du skruer skærmen helt op, er der en mærkbar – 2-3 timer – reduktion af batteritiden. Det er bedre end Intel MacBooks, men det er derfor, at Apple fremmer mikro-LED-baggrundsbelysning.\nSIKKERHEDSKOPIER VIRKER MÅSKE SLET IKKE\nDette er noget, som især professionelle bør være opmærksomme på: Det er muligt at lave bootbare sikkerhedskopier, men hvis din interne SSD dør helt, vil den bootbare sikkerhedskopi også fejle. Jeg er stadig ved at undersøge problemet, og Apple har ikke en klar retningsangivelse, men dette kan betyde enden på tredjepartsbackup-værktøjerne.\nApple MacBook Air (M1): Samlet vurdering\nAlt i alt er den grundlæggende MacBook Air et utroligt godt tilbud. Tag merprisen for en MacBook Pro og køb en stor skærm og en Thunderbolt-dockingstation i stedet, så har du en fornuftig og omkostningseffektiv stationær computer. Mere om dette også, meget snart nu.


8 fototips og tricks der sparker røv! - Alexander Leo-Hansen\nForside » Fototips » 8 fototips og tricks der sparker røv!\nSom nystartet fotograf laver man mange fejl, som sagtens kunne være undgået, hvis man havde fået noget gode fototips før man startede. Men på den anden side er det selvfølgelig også godt, at lære af sine egne fejl, og derved skabe kendskab til fotoverdenen. Men jeg vil nu mene det er godt at kende forskellige tips, så man selv undgår at lave dumme fejl, som forhindrer en at få et godt billede. derfor har jeg lavet dette indlæg med 8 tips, som både en nybegynder og lidt mere erfaren fotograf skal vide.\nLær at bruge manuel\nDen første ting man skal have styr på, når man vælger at købe et kamera er at blive “kendt” med kameraet. Derfor skal man lære de manuelle indstillinger, så man kan lære at udnytte det fuldt ud, Fordi der er virkelig stor forskel på et billede skudt på auto eller manuel. Den automatisk indstilling gør så billedet bliver lyst op på en måde, som kameraet har defineret, som “standard”. Hvorimod den manuelle indstilling kan du selv gøre præg på dit billede.\nFordele ved ændring er fokus kan man igen sætte præg på sit billede. Du vælger selv det motiv, som skal være i fokus, og får derfor den ønskede effekt, som du synes billedet skal have. Derfor skal man gøre brug af de manuelle fokus indstillinger, som er på mange kameaer. For dette har også stor indflydelse på dybeskarpheden i billedet. Hvis du har en høj f-stop vil man få et skarpere billede, end med en lav f-stop, da ens fokuspunkt vil blive skarpt og resten sløret.\nMange vælger enten ikke at gå alle menuindstillinger i gennem, eller at vælge JPG, som format til ens billeder. Dette valg baseres mest på man kan skyde 9999 JPG-billeder, hvorimod man kun kan skyde 800 billeder i RAW. Derfor vælger folk JPG, så de lige kan skyde flere billeder. Men man når aldrig at skyde 800 billeder inden man kommer i nærheden af en computer, så man kan tømme billederne derover. Fordelen ved RAW er man kan redigere ens billede til et helt andet billede, og kunne rette op på farver end et færdig-komprimeret JPG-billede. Du kan læse mere omkring brugen af RAW\nMange synes man snyder, når man redigerer sine billeder, men det er det bestemt ikke. Man kan gøre sit billede 1000 gange bedre, hvis man redigerer sit RAW-billede, og derfor skal man altid redigere sine billeder, så det kan blive en tand bedre. Dette eksempel er et fantastisk eksempel ved at skyde i RAW, og derefter redigere det til et meget flottere billede. Jeg kan anbefale at læse mit indlæg omkring de forskellige gratis billedredigeringsprogrammer.\nGør billedet dramatisk\nEt godt tip til at få dramatiske billeder ved at gå lidt tættere på. Det gælder primært ved huse, personer og andre objekter, som kan få et mere dramatisk “look”, når man går lidt tættere på, og måske hælder kamerate lidt på hæld. Derfor er det generelle tip, at man skal bevæge sig for at få det “perfekte” billede.\nEt stativ øger muligheden for skarpe billeder markant. Derfor vil jeg foreslå, at købe et stativ med det samme, da man får mulighed for at bruge lang lukketid. Hvis ikke man har et stativ vil billedet blive sløret, fordi man ikke kan holde det stille. Du kan læse mere omkring det bedste stativ for dig\nHvis du vil i gang med at tage modelbilleder, eller bare billeder af dine børn eller andre personer. Så vil jeg anbefale at bruge “naturligt lys”. Det vil sige lyset, som kommer fra solen. Lyset er ekstra godt om morgenen og om aftenen, da lyset har forskellige effekter på disse tidspunkter. For det meste vil jeg anbefale at have lyset i ryggen, og derved undgå lyset kommer direkte ind i søgeren. Det kan dog nogle gange være en fed effekt, hvis man får en reflektion af lyset på sit billede.\nMan kan også tage billeder indenfor, hvor modellen står ved et vindue, så man igen bruger naturligt lys.\nJeg kan kun anbefale, at købe forskelligt tilbehør til ens kamera. Jeg har selv købt en trådløs udløser, som gør jeg kan gå op til 100 meter væk, og derved tage billeder, hvor jeg selv er på. Dette bruger jeg meget, når jeg tager billeder om aftenen i København. En anden ting er et intervalometer remote, som er perfekt til timelapse, som jeg synes er fantastisk at lave. Her anbefaler jeg min Hähnel Giga T Pro, som jeg har brugt gennem de sidste 3 år, og har virkelig været alle pengene værd, fordi den bare virker.\nDet var de bedste fototips, som jeg lige havde. Hvis du kender nogle gode fototips kan du skrive en kommentar, eller kontakte mig, og så vil jeg tilføje det til listen.\nFå din gratis e-bog indeholdende 8 konkrete fototips Hvad er en pixel? Sådan retter man horisontlinien i photoshop Hvad er geotagging?\nForegående: Spar 30% på dette fantastiske 500px tilbud\nNæste: Få din egen fotograf-portfolie med 4ormat.com


–Foto af pæoner i pink og hvid. "Nærbillede af pæoner i hvid og pink på en mørk baggrund. Smuk plakat til at matche med ""dreamy peony no 2"" for at bringe mere liv til ethvert rum i hjemmet. " 11775-5 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Speciallægeuddannelse. Klinisk Genetik. Uddannelsesprogram for hoveduddannelsen. Program Århus 2 - PDF\nDownload "Speciallægeuddannelse. Klinisk Genetik. Uddannelsesprogram for hoveduddannelsen. Program Århus 2"\n1 Speciallægeuddannelse i Klinisk Genetik Uddannelsesprram for hoveduddannelsen 2009 Prram Århus 2 Århus Universitetshospital Århus Sygehus Region Midtjylland\n2 1. Indledning 1.1. Beskrivelse af specialet. Klinisk genetik er et tværgående speciale, som varetager diagnostik af rådgivning om genetisk betingede sygdomme tilstande til patienter deres familie. Hovedkerneydelsen i klinisk genetik er den genetiske rådgivning. Denne omfatter familiemæssig udredning, diagnostik, risikovurdering information om genetiske eller mulige genetisk betingede sygdomme til patienter deres slægtninge. Genetisk rådgivning har til formål at give patienter deres familier et kvalificeret handlegrundlag for beslutning om graviditet, gentestning samt opfølgnings- behandlingsprrammer. Specialet stiller store krav til de kommunikative evner etiske problemstillinger har stor bevågenhed. Udover dette kliniske arbejde udføres der laboratorieanalyser på højt specialiseret niveau. Det drejer sig bl.a. om kromosomundersøgelser molekylærgenetiske undersøgelser for arvelige sygdomme. Dette arbejde udføres i et tæt samarbejde med det øvrige laboratoriepersonale (bioanalytikere molekylærbioler) det lægelige arbejde i denne forbindelse er bl.a. vurdering af indikation tolkning af resultaterne i relation til den kliniske problemstilling. Genetisk betingede sygdomme findes inden for næsten alle specialer klinisk genetik fungerer således i tæt samarbejde med stort set alle andre kliniske specialer varetager foruden direkte patientkontakter så den lægefaglige rådgivning vedrørende genetisk udredning, resultatfortolkning profylakse m.v. til de andre specialer. Mange arvelige sygdomme præsenterer sig allerede fra fødslen i den tidlige barndom. Der er derfor tæt samarbejde med de pædiatriske afdelinger om udredning af børn med medfødte misdannelser forsinket udvikling. Med de gynækolisk-/ obstetriske afdelinger varetages den prænatale diagnostik udredning af infertilitet habituel abort. Med onkoliske kirurgiske afdelinger er der samarbejde om udredning af arvelig disposition til cancer Uddannelse til speciallæge i klinisk genetik Oplysninger om specialet klinisk genetik uddannelse til speciallæge i faget kan findes på hjemmesiden fra Dansk Selskab for Medicinsk Genetik, der er fagets videnskabelige selskab. Fagets portefølje er så tilgængelig der. Hoveduddannelsen i specialet er sammensat af følgende elementer: 18 måneder på klinisk genetisk stamafdeling 6 måneders klinisk uddannelse (pædiatri) 12 måneder på anden klinisk genetisk afdeling\n3 12 måneder på klinisk genetisk stamafdeling Sammensætningen af de enkelte elementer kan variere fra forløb til forløb. Se senere for det konkrete prrams opbygning. Under hoveduddannelsen kan der gennemføres fokuserede ophold på andre kliniske afdelinger institutioner med kliniske problemstillinger relevante for uddannelse i faget. Der gennemgås en række obligatoriske specialespecifikke kurser. Hovedformålet med uddannelsesopholdet på de klinisk genetiske afdelinger er at bibringe den uddannelsessøgende viden færdigheder, så de klinisk genetiske kerneydelser inden for rådgivning laboratorieaktivitet mestres, således at en speciallæge i faget i princippet vil kunne varetage alle henvisninger om en genetisk diagnose henvisninger, hvor et muligt arveligt aspekt ønskes belyst. Formålet med de 6 måneders klinisk uddannelse i pædiatri er at erhverve færdigheder vedrørende specialets genetiske sygdommes syndromers klinik samt få indsigt i specialets behov for brug af genetiske analyser. Hertil kommer muligheden for dels at følge kende arbejdsrytmen på en af de store samarbejdsafdelinger, dels at få supplerende træning i at tilgodese behov for såvel barn som forældre som en del af familieproblematikken, så relevant for klinisk genetiske kompetencer i kommunikation. Formålet med fokuseret ophold er at have særlig fokus på diagnosegrupper, såvel genetisk som klinisk, ligesom et fokuseret ophold kan iværksættes til opnåelse af viden kompetencer indenfor laboratorieaktiviteten. Specialet er forskningsorienteret der er gode muligheder for at deltage i projekter, ligesom den universitære tilknytning som oftest giver mulighed for at erhverve undervisningskompetencer i faget. 2. Uddannelsesafdelinger Hoveduddannelse i klinisk genetik kan foregå på nedenstående seks klinisk genetiske afdelinger, der udgør landets tre klinisk genetiske enheder, alle med funktion på specialniveau. De uddannelsesgivende afdelinger er KG 1: KG 2: KG 3: KG 4: KG 5: KG 6: Klinisk Genetisk Afdeling, Rigshospitalet Kennedy Centret, Glostrup Klinisk Genetik afd. BFG, Odense Universitetshospital Klinisk Genetisk Afdeling, Vejle Sygehus Klinisk Genetisk Afdeling, Århus Sygehus Århus Universitetshospital Klinisk Genetisk Afdeling, Aalborg Sygehus\n4 Århus Universitetshospital Den kliniske uddannelse (pædiatri) kan gennemføres på P 1: P 2: P 3: Skejby Sygehus Odense Universitetshospital Rigshospitalet Din hoveduddannelse vil finde sted på KG5 18 mdr. P1 6 mdr. KG4 12 mdr. KG5 12 mdr. 3. Uddannelsesforløbet Inden for de overordnede tidsrammer, opdelt på konkrete afdelinger, vil der skulle opnås en række kompetencer, som tilsammen sikrer, at en række faglige opgaver svarende til speciellægeniveau vil kunne mestres, når uddannelsesforløbet er gennemført. Kompetencerne fordeler sig inden for de syv roller som henholdsvis medicinsk ekspert, kommunikator, samarbejder, leder, administrator, sundhedsfremmer, akademiker, professionel Kompetencerne inden for de enkelte roller er nærmere beskrevet i Målbeskrivelsen, ligesom de overordnede beskrivelser retningslinier for de mulige læringsstrategier, evalueringsmåder samt den teoretiske uddannelse fremgår af fagets målbeskrivelse. 4. Kompetenceudvikling. Lben (bilag 4) beskriver hvilke specifikke kompetencer der skal opnås under uddannelsesforløbet.\n5 De specialespecifikke kurser er angivet i bilag 5 med angivelse af indhold, kursusledere aktuelle tidsterminer. Fokuserede kliniske ophold. Med fokuserede ophold af højst 4 ugers varighed vil den uddannelsessøgende indgå i relevant dagligt arbejde på den valgte afdeling, uden behandlingsansvar under fortsat ansættelse på stamafdelingen under hoveduddannelsen. Der vil være et ophold pr. uddannelsesår, idet d højst et i det samlede forløb kan have den maksimale udstrækning. I læringsprocessen bør så indgå fokuserede korterevarende ophold, af højst 4 ugers varighed, valgt efter den uddannelsessøgendes særlige interessefelter inden for klinisk genetik. Opholdet kan foregå på én eller flere af nedenstående afdelinger eller på institutioner med særlig interesse for det klinisk genetiske felt: Obstetrisk ultralydsafsnit Center for Sjældne Sygdomme, Skejby Sygehus Klinik for Sjældne Handicap, Rigshospitalet Neuroli Føtal patoli Onkoli Medicinsk endokrinoli Klinisk biokemi Cancercytenetisk Laboratorium HNPCC- FAP-registret på Hvidovre Hospital Demensklinikken på Rigshospitalet Audiolisk Afdeling, Bispebjerg Hospital Øjenklinikken ved Kennedy Centret Dermatolisk Afdeling Det klinisk genetiske speciale har fælles faglige berøringsflader til de fleste andre specialer, inden for hvilke de genetiske sygdomme diagnosticeres behandles. Den klinisk genetiske speciallæge vil som oftest have et særligt interessefelt inden for en afgrænset gruppe af sygdomme en dertil naturlig berøringsflade til de diagnosticerende behandlende afdelinger. Det er derfor mest optimalt, at den enkelte uddannelsessøgende kan vælge inden for hvilket område, der ønskes en særlig oplæring i de kliniske aspekter af interessefeltet hvor valget udmøntes i et fokuseret ophold, der aftales som led i den generelle aftale om det specifikke uddannelsesforløb, medinddragende de regionale lægelige videreuddannelser. Hovedvejleder på stamafdelingen er ansvarlig for aftale om fokuseret ophold med sikring af forløbsprram rammer for læring. Fokuseret ophold kan eventuelt arrangeres med delvis funktion på den kliniske afdeling, eventuelt i en længere tids-\n6 ramme. F.eks. kan den uddannelsessøgende læge deltage i specifikke ambulatoriedage af relevans for erhvervelse af de angivne kompetencer for det kliniske ophold. Forskningstræning. Forskningstræning gennemføres efter et prram, der er fastlagt af den aktuelle uddannelsesregion. Forskningstræning omfatter kursus i forskningsmetode samt udarbejdelse af et mindre projekt eller projektbeskrivelse. Samlet varighed 20 dage. Hvis den uddannelsessøgende har erhvervet akademisk grad, kan modulet omfatte videnskabelig vejlederfunktion med klinisk genetisk relevans eller kvalitetssikring eller kvalitetsudviklingsprojekter inden for faget.\n7 Uddannelsesplan. Formålet med en sådan plan er at anføre en tilnærmelsesvis lisk rækkefølge for erhvervelse af målbeskrivelsens kompetencer. Sygdomsrelaterede kompetencer, især inden for genetisk rådgivning, vil kunne variere over tid, afhængig af henvisningsmønstret på afdelingen. Uddannelsesplanen kan/skal tilpasses det enkelte arbejdssted ud fra muligheder driftshensyn. I Bilag 1: Mål for hoveduddannelsen, er der for hver kompetence angivet i hvilke tidsperioder for uddannelsen at læringsprocessen forløber, idet den kan strække sig over dele af eller hele uddannelsesperioden. Begrundelsen herfor er, at mestring af en del kompetencer er kontinuerlig. Kode: : Første periode på stamafdeling AA: Perioden på anden afdeling P: Perioden på Pædiatrisk Afdeling : Anden periode på stamafdeling Den hovedansvarlige for den første tidsperiode hvor læringsprocessen starter er således ansvarlig for igangsættelsen. Hovedansvarlig for de mellemliggende perioder er ansvarlig for fortsat læring. den uddannelsessøgende modtager evaluering af læringsprressionen i forbindelse med de løbende evalueringssamtaler. Hovedvejleder for sidst angivne periode er ansvarlig for afsluttende evaluering. For hver tidsperiode angives de kompetencer, der er fokus på, med rolle, delelement, tal. Den nedenfor angivne skabelon udfyldes på separat skema sammen med den uddannelsessøgende ved introduktionssamtalen for hvert delforløb, justeres ved de løbende evalueringssamtaler. Danner ligeledes basis for hovedvejleders koordinering mellem de uddannelsessteder,der indgår i det samlede forløb. 18 måneder på stamafdeling måned måned måned Kompetencer\n8 12 måneder på anden klinisk genetisk afdeling måned måned Kompetencer 6 måneder på pædiatrisk afdeling måned Kompetencer 12 måneder på anden klinisk genetisk afdeling måned måned Kompetencer!\n9 12 måneder på stamafdeling måned måned Kompetencer Læring vedrørende genetisk rådgivning for specifikke sygdomme syndromer sikres gennem den uddannelsessøgendes optegnelse af gennemførte genetiske rådgivnings forløb, idet tildeling af rådgivningssager til den uddannelsessøgende medinddrages ved visitering af afdelingshenvisninger. Skema til fordeling på område problemstilling anvendes løbende. "\n10 5. Uddannelsesansvar daglig vejledning Det overordnede ansvar for speciallægeuddannelsen varetages af en uddannelsesansvarlig overlæge uddannelseskoordinerende yngre læge. Ved ethvert uddannelsesforløb vil der være udpeget en daglig vejleder, som sammen med den uddannelseskoordinerende yngre læge sikrer introduktion til afdelingen gennemførelse af uddannelsesforløbet samt fungerer som den primære kontaktperson. Herudover vil en række vejledere indenfor fagets forskellige discipliner være ansvarlige for delmængder af uddannelsesforløbet. 6. Evaluering justering Start-, midtvejs- afslutningssamtale gennemføres under hver af uddannelsens tidsmæssige dele. I disse deltager den uddannelsesansvarlige overlæge den daglige vejleder. Flere justeringssamtaler med daglig vejleder gennemføres imellem disse. Der evalueres i fællesskab hvilke kompetencer den uddannelsessøgende kan/skal tilegne sig der foretages nødvendige justeringer undervejs i opholdet. Den uddannelsessøgende skal sikre sig at kompetencerne godkendes efterhånden som de bliver opnået. Den uddannelsesansvarlige overlæge kvitterer for de opnåede kompetencer i lben med underskrift stempel. Der vil løbende blive givet feedback til den uddannelsessøgende fra vejledere andre, der er involveret i uddannelsen. Ved de formaliserede samtaler vil ajourførte opgørelser over gennemført genetisk rådgivning, kurser læst litteratur samt deltagelse i faglig mødevirksomhed indgå i vurdering af forløbet. 7. Introduktionsprram Introduktionsprrammet skal sikre, at der gives et indblik i den uddannelsesgivende afdelings mangesidige aktiviteter. Prrammet har først fremmest fokus på, at der opnås en fortrolighed med den praktiske arbejdsgang i afdelingen samt at planerne for det specifikke uddannelsesforløb er præsenteret. Detaljeret plan for introduktionsperiode, se bilag 6. #\n11 8. Arbejds- læringsrammer De klinisk genetiske arbejdsopgaver varetages inden for dagarbejdstid med daglig tilstedeværelse af den samlede lægegruppe. Den uddannelsessøgende deltager i alle interne planlægnings- arbejdskonferencer, ligesom deltagelse i kontakter/konferencer med andre kliniske afdelinger vil indgå i uddannelsesplanen. Uddannelsesforløb vil således så kunne indeholde ad hoc opgaver inden for undervisning, forskning faglig administration. Der vil være mulighed for krav om deltagelse i afdelingens fælles uddannelsesaktiviteter. 9. Læringsstrategier Metoder til brug for den uddannelsessøgendes læring Målbeskrivelsen for faget angiver flere læringsmetoder, der kan anvendes under uddannelsen. På afdelingen her vil der især blive lagt vægt på følgende læringsstrategier: Vejledning supervision ved klinisk genetisk udredning rådgivning laboratoriearbejde. Læringen vil især være baseret på mesterlære som en form for reflekterende læring, der bygger på indlæring anvendelse af det indlærte. Mesterlæren foregår ved deltagelse i det praktiske fællesskab på afdelingen, kvaliteten i læringsstrategien indebærer indsats fra såvel mester som lærling foregår over en længerevarende periode. Mesterlære forudsætter således så aktiv selvstændig indsats fra den uddannelsessøgende som en del af et kvalificeret parløb. Afdelingsundervisning. Fagets teoretiske grundlag indlæres beherskes gennem præsentation ved organiseret undervisning i afdelingen, der kan omfatte såvel lægestaben som områdets øvrige medarbejdere. Tildeling af opgaver. Selvstændigt indsamle data, vurdere syntetisere en problemstilling. Det kan fx være i direkte relation til det klinisk genetiske arbejde eller gennemgang af videnskabelige tidsskrifter, bøger eller andre kilder, som fx Internet, til belysning af et problem. Udarbejdelse af skriftligt materiale. Er eksempelvis redegørelse til kliniske afdelinger vedrørende specifikke arvelige sygdommes baggrund, klinisk genetisk. Instrukser for interne arbejdsprocesser. Deltagelse i projekt. Aktiv deltagelse i formulering af problemstilling, indsamling af data, sammensætte vurdere data skriftlig dokumentation/artikel. Ved fastlæggelse af den uddannelsessøgendes uddannelsesplan vil der med den uddannelsesansvarlige overlæge blive aftalt anvendelse af disse metoder til erhvervelse af enkelte kompetencer. Herudover vil der naturligt ske en løbende vurdering af læringsstrategien for den uddannelsessøgende i forbindelse med dial med vejleder(e).\n12 10. Evalueringsstrategier Blandt målbeskrivelsens angivelse af evalueringsstrategier vil følgende især blive anvendt: Struktureret, kollegial bedømmelse. Bedømmelse, hvor den uddannelsesgivende læge direkte observerer den uddannelsessøgende i dennes udøvelse af praksis. Særlig relevant inden for genetisk udredning rådgivning. Struktureret observation i laboratoriet. Som ovenfor, men med særligt fokus på laboratoriepraksis vores procedurebeskrivelser analyseforskrifter kan anvendes som det strukturerede grundlag. Struktureret vejledersamtale. Denne kan anvendes til at afdække vejlede vedrørende viden holdninger samt evne til at strukturere redegøre for handlingsforløb. Audit af arbejdspraksis. Superviseret struktureret gennemgang af genetiske rådgivningssager med henblik på gennemførelse af udredning patientkontakt. Kan så omfatte gennemgang af analysebeskrivelser kliniske tolkninger samt vejledninger til rekvirerende afdeling. Bedømmelse af afholdt undervisning. Metoden anvendes i forbindelse med afgørelsen af, om en given kompetence er erhvervet. Der vil desuden ske en samlet, løbende vurdering af den uddannelsessøgende i det klinisk genetiske arbejde med vurdering af prressionen i erhvervelsen af kompetencer, så gennem den løbende dial med vejlederne. 11. Evaluering af uddannelsesprram/-plan Evaluering af uddannelsesprram -plan gennemføres ud fra retningslinierne beskrevet i Vejledning evaluering i den lægelige videreuddannelse. Evalueringen gennemføres ved Ansættelsen Inden for de første 2 uger: Introduktionssamtale mellem uddannelsessøgende den uddannelsesansvarlige overlæge samt evt. daglige vejledere. Samtalen har fokus på information om specialet, dets opgaver opbygning samt gennemgang af uddannelsesprram af den uddannelsessøgendes opgaver. Desuden diskuteres gensidige forventninger fagligt videnskabeligt, det individuelle forløb fastlægges. Efter 6 måneder / med 6 måneders interval Formaliseret justeringssamtale mellem den uddannelsessøgende den uddannelsesansvarlige overlæge samt daglige vejledere med henblik på vurdering af kompetenceniveau justering af uddannelsesplan. Skema til disponering af uddannelse i genetisk rådgivning gennemgås løbende.\n13 Afslutning af hoveduddannelsen Samtale mellem den uddannelsessøgende uddannelsesansvarlige overlæge indeholdende evaluering af den uddannelsessøgende, af uddannelsesprocessen afdelingens uddannelsestilbud samt sikring af nødvendig skriftlig dokumentation af forløbet med gennemgang af portefølje, således at den uddannelsessøgende kan indsende anmodning om specialistanerkendelse til Sundhedsstyrelsen.\n14 Bilag 1 Afdelingsbeskrivelse - Klinisk Genetisk Afdeling, Århus Sygehus $%&'()(* +,)-)*+.,) )) /& /'()(/-01)2 +)23(3)4. /56%&(4&. (/)(76. 8/)##,))(. +)+-&9++&:+)-;. ( &-##( /)8. -/-&( )8 ((/- 51)2-##). ;56.))1%6.)&-###/. 9/-//:81). 1)+)2 -###8&.)/) 8((/-. 8(. )9/:</-/. /-/)8 )=) ). ( 8) ")! 8/./,>,. (8=/-/(.)\n15 Bilag 2 Afdelingsbeskrivelse for Klinisk Genetisk Afdeling, Vejle Sygehus Klinisk Genetisk afdeling ved Vejle Sygehus er en dynamisk afdeling, der vægter service kvalitet overfor patienter samarbejdspartnere meget højt. Vi tilbyder en bred klinisk genetisk service, herunder genetisk udredning rådgivning, alle former for cytenetik en bred vifte af molekylærgenetisk diagnostik. Afdelingen har genetiske rådgivningsklinikker på Vejle, Kolding, Horsens, Esbjerg Åbenrå Sygehuse deltager i tværfaglige konferencer med afdelinger på såvel Vejle Sygehus som flere af de sygehuse vi betjener. Vi prioriterer at have et godt arbejdsmiljø i en flad organisation med fokus på hjælpsomhed den åbne dørs politik, hvor undervisning er en integreret del af hverdagen. Afdelingen råder over et vævsdyrkningslaboratorium, et kromosomlaboratorium, et hæmatolisk cytenetisk afsnit samt et molekylærgenetisk laboratorium. Desuden har afdelingen et forskningslaboratorium inden for ældnings- telomerforskning Den lægelige bemanding består af en specialechef (ledende overlæge), samt tre overlæger, hvor af den ene samtidig er professor i klinisk genetik ved SDU, en afdelingslæge fem uddannelsessøgende læger. Derudover er der tilknyttet flere PhDstuderende. Der er endvidere ansat to molekylærbioler i henholdsvis det cytenetiske afsnit det molekylærgenetiske laboratorium. Afdelingens forskningslaboratorium ledes af afdelingens professor en fuldtidsansat lektor. Afdelingen har en lang række igangværende forskningsprojekter, især inden for cancergenetik, CGH array/mentalretardering, IVF/infertilitet molekylær ældningsforskning. Klinisk Genetisk afdeling er en selvstændig afdeling i Laboratoriecentret ved Vejle Sygehus specialechefen har samme med den ledende bioanalytiker ansvar for afdelingens drift, økonomi, udvikling m.v. Afdelingen er en del af Genetisk Enhed Syd har derfor et tæt samarbejde omkring bl.a. uddannelse med den genetiske afdeling på OUH. Afdelingen modtager godt 1000 henvisninger til genetisk rådgivning udfører ca kromosomanalyser årligt. Derudover tilbydes CGH arrayanalyser til udredning for mentalretardering. Afdelingen har et bredt repertoire af DNA analyser, modtager årligt ca patientprøver. Vi har i DNA lab. særlig interesse i genetisk diagnostik af mandlig infertilitet kolorektalcancer. Afdelingen har et tæt samarbejde med klinisk patoli om udvikling af yderligere diagnostik til individualiseret behandling af cancerpatienter, Vejle Sygehus udbygger i øjeblikket laboratoriecentret med et tværfagligt kræftlaboratorium til dette formål. Afdelingen deltager i undervisningen af bl.a. medicinske studerende fra SDU.\n16 Bilag 3 Afdelingsbeskrivelse for Pædiatrisk Afdeling A, Skejby Sygehus &/'($ *+,)3*&(.- /((-).,)(8(/. (-- 8""//"0 /1,);+ -// &//-)!" # $ *(9& :. /&! %&? '" 5/ "( 1 (( 8-"##/-- ##. /-./-/ &0 9: / /-9: /-96-: " &6-9//-:\n17 (/) - ) $ *+ /,#!##.. ##.#! 8. #!##.## 7 -., +!./,#!##.##7. /). - +.#!##. ##(,3 /).\n18 Bilag 4 Lb Mål for Hoveduddannelsen!\n19 HOVEDUDDANNELSEN 5.2 Mål for den nyuddannede speciallæge MEDICINSK EKSPERT Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: Generelle vidensmål: 1. Redegøre for gen- kromosomstruktur, - funktion nomenklatur, normal abnorm. 2. Redegøre for normal abnorm celledeling. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Undervisningsopgaver Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Undervisningsopgaver. Godkendt kursus, Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse Godkendt kursus Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse "\n20 3. Redegøre for nedarvningsmønstre. 4. Redegøre for fosterudviklingsbioli ved normal udvikling dysmorfoli. 5. Redegøre for basal biokemisk viden analyse ved Inborn errors of metabolism. P 6. Redegøre for principper for genetisk epidemioli populationsgenetik. 7. Redegøre for anvendelse af genetiske laboratorieteknikker: cytenetiske molekylærgenetiske. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser Undervisningsopgaver. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Undervisningsopgaver. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Undervisningsopgaver. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Undervisningsopgaver. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Tildeling af specifikke opgaver, fx skriftlig vejledning til kliniske afdelinger Godkendt kursus Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse Godkendt kursus, Struktureret kollegial bedømmelse Godkendt kursus, Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse Godkendt kursus, Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse Godkendt kursus, Bedømmelse af afholdt undervisning, Struktureret kollegial bedømmelse #\n21 8. Redegøre for somatisk cellegenetik (erhvervede afvigelser). Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Godkendt kursus Bedømmelse af afholdt undervisning\n22 Genetisk udredning risikovurdering: 1. Optage anamnese herunder slægtsanamnese med optegnelse af stamtræ Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Selvstudium Kurser, inkl. specialespecifikke kurser Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, audit af arbejdspraksis 2. Skelne mellem arvegange ud fra nedarvningsmønstre 3. Selvstændigt beregne risiko for forskellige individer i en familie Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. /eller Afdelingsundervisning konferencer. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Tildeling af specifikke opgaver Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Godkendt kursus\n23 4. Udføre selvstændigt risikoberegning ud fra empiriske data. 5. Selvstændigt indhente viden om genetiske sygdomme, faktorer forhold ved søgning i litteratur i databaser. 6. Selvstændigt udføre syndromudredning - diagnostik. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Selvstudium. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Tildeling af specifikke opgaver. /eller Litteraturopgaver. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Godkendt kursus Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Godkendt kursus Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Godkendt kursus\n24 Genetiske sygdommes syndromers klinik: 1. Ved veldefinerede hyppige syndromer genetiske sygdomme redegøre for: ætioli, diagnose, forløb, håndtering prnose. P Selvstudium. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling (her pædiatri). Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis. 2. Beskrive anvende indikatorer for normal abnorm psykomotorisk udvikling i klinisk diagnostik. P 3. Udføre klinisk udredning af de hyppigste syndromer genetiske sygdomme. P 4. Udføre tilsyn på besvare forespørgsler fra kliniske afdelinger som led i disse afdelingers kliniske udredning behandling. Selvstudium. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling (pædiatri). Selvstudium. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling (pædiatri). Selvstudium. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling (pædiatri). Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Struktureret observation i klinikken, struktureret kollegial bedømmelse, Audit af arbejdspraksis Struktureret observation i klinikken Struktureret kollegial bedømmelse\n25 Ordination tolkning af genetiske non-genetiske undersøgelser: 1. Planlægge udredningsprram ved mistanke om genetisk sygdom. P 2. Med udgangspunkt i resultatet fra anamnesen den objektive undersøgelse at planlægge supplerende undersøgelser, dels på probanden, dels på relevante familiemedlemmer. P Selvstudium. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. /eller Afdelingsundervisning konferencer. /eller Vejledning supervision af klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Selvstudium. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. /eller Afdelingsundervisning konferencer. /eller vejledning supervision af klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Struktureret vejledersamtale Audit af arbejdspraksis. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. /eller Audit af arbejdspraksis.\n26 3. Redegøre for anvende indikationer for genetisk diagnostik. AA P 4. I en konkret rådgivning ordinere relevante undersøgelser ved monene sygdomme. AA P 5. Redegøre for anvende indikationerne for postnatal prænatal cytenetisk molekylærgenetisk diagnostik for proband familiemedlemmer. AA Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision af i klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Vejledning supervision af klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Godkendt kursus Struktureret interview Audit af arbejdspraksis Struktureret kollegial bedømmelse. Audit af arbejdspraksis Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. /eller Struktureret interview /eller Audit af arbejdspraksis.\n27 6. Tolke cytenetiske, molekylær-cytenetiske molekylære analysesvar for proband familiemedlemmer herunder vurdere, hvilke supplerende metoder, der bør bringes i anvendelse ved uafklarede fund St1 AA 7. Tolke resultater af prænatal risiko-vurdering yde prænatal vejledning svarende hertil. AA 8. Informere patient /eller familie om resultat af den forudgående udredning sikre forståelse. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Afdelingsundervisning konferencer. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Og specialespecifikt kursus i kommunikation, herunder Simulationsscenarier/rollespil. /eller Videooptagelser af rådgivningssamtaler /eller Afdelingskonferencer undervisning. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Godkendt kursus /eller Struktureret kollegial bedømmelse. /eller Vurdering af videooptagelser.\n28 9. Informere patienten /eller familie om de medicinske, reproduktionsmæssige sociale følger af tilstedeværelsen af en arvelig sygdom sikre forståelse. 10. Rådgive ved de monene sygdomme om mulige former for bærerdiagnostik såsom klinisk undersøgelse, direkte mutationsanalyse, haplo-typning, koblingsanalyse metaboliske undersøgelser. 11. Varetage de specielle rådgivningsmæssige aspekter ved prædiktiv præsymptomatisk diagnostik. 12. Rådgive forældre til børn med kromosomsygdomme. Patienter med kromosomsygdom. Personer, der er bærere af balanceret kromosomfejl. AA Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Og specialespecifikt kursus i kommunikation, herunder Simulationsscenarier/rollespil. /eller Videooptagelser af rådgivningssamtaler /eller Afdelingskonferencer undervisning. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Afdelingskonferencer undervisning. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Afdelingskonferencer undervisning. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Simulationsscenarier/rollespil. /eller Videooptagelser af rådgivningssamtaler /eller Afdelingskonferencer undervisning. Struktureret kollegial bedømmelse. Vurdering af videooptagelser Struktureret kollegial bedømmelse. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Vurdering af videooptagelser!\n29 13. Yde prænatal genetisk vejledning før prøvetagning, herunder kunne redegøre for informere om muligheden for genetisk præimplantationsdiagnostik (PGD). 14. Orientere om relevante patientforeninger hjælpeordninger m.m. 15. I samråd med probanden de nærmeste, tilrettelægge den optimale strategi for videre formidling af informationer ud i familien, inkl. tilrettelæggelse af undersøgelses- opfølgnings-prrammer for andre familiemedlemmer. 16. På baggrund af diagnosen, iværksætte profylaktiske /eller terapeutiske tiltag på patienten medlemmer af familien med relevant forøget risiko. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling Afdelingskonferencer -undervisning Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Afdelingskonferencer undervisning. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Afdelingskonferencer undervisning. Struktureret kollegial bedømmelse. Struktureret kollegial bedømmelse /eller Audit af arbejdspraksis Struktureret tilbagemelding fra kliniske samarbejdspartnere inkl. almen praksis. 360-graders evaluering Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Godkendt kursus Teknisk ekspert: 1. Redegøre for principperne for celledyrkning steril dyrkningsteknik. Selvstudium. Struktureret observation i laboratoriet. "\n30 2. Redegøre for principperne for konventionel lysmikroskopi for fluorescensmikroskopi. 3. Redegøre for principperne for båndfarvningsmetoder. 4. Redegøre for principperne for de mest anvendte molekylære molekylærcytenetiske metoder 5. Redegøre for opsætning, dyrkning høst af amniocytter chorion villus prøver 6. Redegøre for opsætning, dyrkning høst af lymfocytter prøver fra hudbiopsi abortvæv. 7. Foretage en klassisk kromosomanalyse omfattende kromosomtælling, analyse karyotypering. 8. Fortolke cytenetiske, molekylær-cytenetiske molekylære resultater med den rette nomenklatur samt analyseresultatets kliniske betydning. Kurser, specialespecifikke. Vejledning supervision i praktisk laboratoriearbejde. Audit (intern) af arbejdspraksis. Vurdering af svarbeskrivelser. Kortsvar test vedrørende viden med relation til genetisk laboratorieaktivitet. #\n31 9. Beskrive resultatet af en koblingsundersøgelse foretaget ved hjælp af polymorfe markører.\n32 5.2.2 KOMMUNIKATOR Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: 1. Afdække formulere med den rådsøgende det fælles grundlag for den genetiske udrednings- rådgivningsproces. 2. Fremlægge relevant medicinsk information for den aktuelle rådgivning inkl. orientering vedr. graviditet generelt fosterudvikling specielt. 3. Fremlægge genetisk teknisk information med anvendelse af ikke-faglige termer overfor den/de rådsøgende sikre forståelse. Kurser, specialespecifikke. Simulationsscenarier/rollespil. /eller Videooptagelser af rådgivningssamtaler. Vejledning supervision ved genetisk rådgivning. Vejledning supervision i praktisk klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse. Vurdering af videooptagelser. Patientvurderinger. 4. Anvende forskellige interviewteknikker. 5. Interviewe den/de rådsøgende, så en præcis tilstrækkelig familieanamnese bringes til veje.\n33 6. Gennemføre patient- familiesamtaler i respekt for familiens væremåde omgangsform under hensyntagen til potentielle styrker svagheder hos de rådsøgende.\n34 7. Fremlægge, diskutere konkludere på en nondirektiv måde. 8. Mundtligt skriftligt anvende regler om tavshedspligt informeret samtykke i forløbet af en genetisk familieudredning. 9. Udfærdige skriftlig beskrivelse af opnået information givet rådgivning både i journalform til brug for information af kolleger i resuméform til den/de rådsøgende. 10. Formidle genetisk information til lægekolleger i andre specialer til para-medicinsk personale. AA 11. Indgå i tværfaglig dial med kliniske afdelinger ved anvendelse af disse afdelingers vanlige sprbrug. AA P Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling Vejledning supervision af praktisk klinisk genetisk arbejde Tildeling af specifikke opgaver Struktureret kollegial bedømmelse Bedømmelse af specifikke opgaver\n35 12. Planlægge, organisere udføre initiativer til information af bredere ikke-professionelle grupper vedr. genetiske forhold emner. AA\n36 5.2.3 SAMARBEJDER Kompetencekrav - Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: 1. Udvikle tværfaglige relationer til de afdelinger, der henviser patienter til genetisk rådgivning til de laboratorier på afdelingen, der udfører de relevante laboratorieundersøgelser. 2. Udvikle tværfaglige relationer til de afdelinger, der samarbejdes med, til de videnskabelige medarbejdere på afdelingen til afdelingens laboratorier for herigennem at optimere varetagelsen af videnskabelige, uddannelsesmæssige administrative opgaver. 3. Fastlægge undersøgelsesforløb for patienter, der henvises til genetisk rådgivning i samarbejde med andre involverede afdelinger med afdelingens laboratorier. AA 4. Planlægge udrednings- kontrolprram for anlægsbærere mulige anlægsbærere for arvelige sygdomme i samarbejde med relevante kliniske afdelinger. AA Vejledning supervision af praktisk klinisk genetisk arbejde Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på klinisk afdeling Kurser, inkl. specialespecifikke. Tildeling af specifikke opgaver. /eller Udarbejdelse af skriftligt materiale. Struktureret kollegial bedømmelse. /eller Audit af arbejdspraksis. Godkendelse af kursus Bedømmelse af tildelte opgaver\n37 5. Deltage aktivt i afdelingens interne konferencer konferencer med samarbejdende afdelinger for herigennem at bidrage til at øge det faglige niveau. AA 6. Formidle, hvordan klinisk genetik påvirker patientbehandling, forskning uddannelsesmæssige aktiviteter lokalt, regionalt nationalt. 7. Samarbejde med afdelingens øvrige medarbejdere samt med samarbejdende afdelinger i løsning af konflikter, give feedback hvor det er hensigtsmæssigt kunne indtage en lederrolle LEDER/ADMINISTRATOR Vejledning supervision af praktisk klinisk genetisk arbejde Tildeling af specifikke opgaver Struktureret kollegial bedømmelse Bedømmelse af tildelte opgaver Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: 1. Fungere effektivt i sundhedsorganisationer, lige fra individuel praksis til organisationer på lokalt, regionalt nationalt niveau. AA Kurser, inkl. specialespecifikke. Tildeling af specifikke opgaver. Udarbejdelse af skriftligt materiale. Godkendt kursus Audit af arbejdspraksis. Vurdering af udførte opgaver projekter.\n38 2. Indgå i et effektivt samarbejde i et team eller partnerskab, hvad enten det er som teamleder eller teammedlem. AA 3. Udnytte prioritere ressourcer i samarbejdet mellem primær - sekundærsektoren eventuelt sammen med andre behandlende afdelinger. 4. Udnytte prioritere ressourcer i forhold til patientvaretagelse, arbejdsmiljø, uddannelse, forskning eksterne aktiviteter. 5. Varetage arbejdstilrettelæggelse udforme instruks for arbejdsopgaver i afdelingen. 6. Planlægge evaluere undersøgelses- behandlingsprrammer samt patientforløb ved komplicerede arvelige tilstande. 7. Deltage i planlægning, budgettering evaluering af undersøgelses- screenings-prrammer. 8. Forestå ledelsen af et tværfagligt samarbejde vedrørende en patient eller en problemstilling, hvor de enkelte teammedlemmers ressourcer udnyttes bedst muligt, hvor hvert enkelt medlem respekteres. Forskningstræning.!\n39 5.2.5 SUNDHEDSFREMMER Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: 1. Rådgive om udøve sundhedsfremmende tiltag til gavn for den enkelte patient i samfundet ud fra evidensbaseret viden om genetiske risikofaktorer, effekt forebyggelse 2. Opdage reagere på forhold, hvor rådgivning oplysning om genetiske forhold er påkrævet. AA 3. Anvende metoder til at lokalisere lokale, regionale eller nationale ressourcegrupper/patientforeninger kunne omsætte kontakt til fra disse. AA 4. Anvende forebyggelsesstrategier ved genetiske sygdomme medfødte misdannelser. AA Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Tildeling af specifikke opgaver. Afdelingsundervisning -konferencer. Godkendt kursus Audit af arbejdspraksis. Vurdering af udførte opgaver projekter. "\n40 5. Anvende registre over genetiske sygdomsenheder ved håndtering af patient/familie i et samfundsperspektiv. AA 6. Anvende registeroplysninger ved vurdering af muligheder for forebyggelse af genetiske sygdomme. AA 7. Samarbejde med de videnskabelige selskaber andre foreninger eller myndigheder om at identificere rådgive aktuelle risikrupper om den betydende genetiske baggrund anvende den tilgængelige viden om forebyggelse i disse grupper. 8. Henvise til samarbejde med sociale myndigheder institutioner ud fra gældende lovgivning. AA Tildeling af specifikke opgaver Bedømmelse af tildelte opgaver AKADEMIKER Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: #\n41 1. Klinisk: Opstille en klinisk problemstilling. Erkende påvise manglende viden omkring det kliniske spørgsmål. Udarbejde en plan for udfyldelse af videnshuller: litteratursøgning, database-søgning, konsultationer med kolleger i et nationalt internationalt netværk. Arbejde på at udvikle systemer til nedfældning af informationer om dette nationale internationale netværk. Finde, på basis af indhentede informationer, løsninger på de kliniske problemstillinger. Implementere løsningerne efterfølgende evaluere løsningerne i lyset af de opnåede resultater. AA Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Videnskabelige projekter = forskningstræning. Undervisningsopgaver. Godkendt kursus Vurdering af udførte opgaver/projekter. Vurdering af afholdt undervisning.\n42 2. Videnskabeligt: Formulere et videnskabeligt spørgsmål. Udarbejde en plan til at besvare det videnskabelige spørgsmål. Redegøre for det videnskabsetisk komite system principperne i ansøgninger hertil. Involvere hensigtsmæssig litteratursøgning, identificering af supplerende undersøgelser, involvering af relevante ekspertise. Gennemføre undersøgelsen efter forslaget. Præsentere, forsvare udbrede resultaterne af undersøgelsen. Identificere områder for fremtidige undersøgelser, som udspringer af resultaterne. 3. Pædagik: På basalt niveau redegøre for, være motiveret til kunne anvende principper for voksenlæring i forbindelse med sig selv andre. Udvise forståelse for foretrukne lærings-metoder hos studerende, yngre læger andre kolleger. Tildeling af specifikke opgaver Bedømmelse af specifikke opgaver\n43 5.2.7 PROFESSIONEL Kompetencekrav Mål Læringsstrategi Evalueringsstrategi Efter afsluttet Hoveduddannelse skal lægen kunne: 1. Disciplinbaserede mål: Udvise den holdning, bl.a. præget af venlighed, forståelse empati, som anses for afgørende for klinisk genetik. Anvende hensigtsmæssige strategier for at opretholde udvikle faglig kompetence. Kontinuerligt evaluere egne evner, viden færdigheder være vidende om egne faglige begrænsninger. AA P 2. Mål relateret til personlig/faglig grænseflade: Omhyggeligt tilstræbe en balance imellem de personlige faglige roller ansvar samt være i stand til at kunne identificere samt vise forskellige veje til løsning af konflikter dårligt arbejdsmiljø 3. Mål relateret til etik faglige foreninger: Anvende det faglige, lovgivningsmæssige etiske kodeks, som læger er bundet af. Vejledning supervision af praktisk klinisk genetisk arbejde Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på kliniske afdelinger. Kurser, inkl. specialespecifikke kurser. Afdelingsundervisning - konferencer. Selvstudium Vejledning supervision af praktisk klinisk arbejde på kliniske afdelinger Struktureret kollegial bedømmelse. Audit af arbejdspraksis (intern/ekstern). Godkendt kursus Struktureret kollegial bedømmelse Video, Patienttilfredshedsundersøgelse\n44 Herunder være bevidst om de særlige forhold for klinisk genetik. Erkende, analysere formulere forslag til at løse etiske spørgsmål i den daglige klinik, såsom fortælling af sandheden, indhentning af samtykke, tavshedspligt, interessekonflikter, ressourceallokering, videnskabsetik m.m. Redegøre for være i stand til at anvende relevante administrative regler love i sundhedssystemet med henblik på retningslinjer for egen arbejdspraksis. Vejledning supervision af praktisk klinisk genetisk arbejde Have kendskab til Datatilsynets regler om opbevaring af prøver. Erkende, analysere angive, hvordan man forholder sig ved uprofessionel adfærd i klinisk arbejde, herunder overveje lokale regionale forordninger. > A && >\n45 Bilag 5 Specialespecifikke kurser (aktuelle tidsterminer (hentes på ansættelsestidspunktet fra selskabets hjemmeside vedlægges)\n46 Bilag 6 Plan for introduktionsperiode 5)(,. ( / 5/'()(9 ): * )9,. ) B : B % 5,9: +- <- $) 3/ 5>,. ( 5-))-). B) 5)5 B) 57)B) 5;56.B) 5) B) 5+)2 B) 81)1B2811*C 6 5$%&