kvantemekanik | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "kvantemekanik"\nOprindelige forfattere HSmi og ThDoes Seneste forfatter Redaktionen\n© AIP Emilio Segrè Visual Archives\nNiels Bohr (tv.) og Albert Einstein i samtale i den periode, hvor kvantemekanikken blev formuleret. Fotografiet er taget af fysikeren Paul Ehrenfest formentlig i dennes hjem i 1925 eller 1927.\nkvantemekanik, gren af fysikken, oprindelig udviklet til at beskrive lys og atomer. Sammen med den klassiske fysik og relativitetsteorien udgør den grundlaget for fysikkens naturbeskrivelse (se fysik).\nKvantemekanikken er en almen teori, der omfatter både elementarpartikler som fx elektroner og sammensatte systemer som atomer, molekyler og faste stoffer. En speciel gren af kvantemekanikken, kvantefeltteori, beskriver processer, hvori elementarpartikler og kvanter for de grundlæggende naturkræfter dannes eller destrueres.\nDen klassiske fysik har rod i dagligdagens erfaringsverden, men dette gælder ikke for relativitetsteorien og kvantemekanikken. Relativitetsteorien får betydning ved meget høje hastigheder, mens kvantemekanikken er nødvendig ved meget små afstande. Atomernes stabilitet — deres blotte eksistens — er således uforklarlig ud fra den klassiske fysik, men kvantemekanikken gør det muligt at nå til en meget detaljeret forståelse af atomernes struktur og lysudsendelse.\nIfølge kvantemekanikken kan alle objekter opføre sig både som partikler og som bølger, der er udstrakt over en del af rummet. Mønstret af bølgetoppe og bølgedale findes ved at løse Schrödingerligningen, som er en andenordens partiel differentialligning, en såkaldt bølgeligning, hvis løsninger er bølgefunktioner.\nBølgemønstre for fx elektroners bevægelse omkring protonen i et hydrogenatom vil vise elektronernes mulige stationære tilstande. Kravet om entydighed og stationære bølger kan kun opfyldes for bestemte værdier af atomets energi. Den stationære tilstand med den laveste energi og det mest enkle bølgemønster er atomets grundtilstand; de øvrige er anslåede (exciterede) tilstande. Skal energien ændres, må det ske ved, at atomet får tilført eller frataget et kvantum energi, som er lig med forskellen i energi mellem to stationære tilstande. Det er denne udvælgelse af bestemte energier, kaldet kvantisering, som har givet navn til kvantemekanikken.\n© Peter Gabriel Photo/John Fowlie\nKvantemekanik. Ifølge kvantemekanikken kan man ikke måle en partikels position og hastighed samtidig. Kan det alligevel tænkes, at partiklen har en bestemt position og en bestemt hastighed, der blot er umålelige? Spørgsmålet fik aktualitet med det såkaldte EPR-tanke-eksperiment (fremsat 1935 af Einstein, B. Podolsky og N. Rosen). Her betragtede man to partikler, der vekselvirker og derefter adskilles. Hvis ikke hver af partiklerne tillægges bestemte positioner og hastigheder, forudsiger kvantemekanikken, at en måling på den ene partikel påvirker den andens tilstand med det samme, uanset hvor langt væk de er fra hinanden. Denne "spøgelsesagtige fjernvirkning", der udbreder sig hurtigere end lyset og dermed tilsyneladende bryder med relativitetsteorien, fik Einstein til at konkludere, at kvantemekanikken var ufuldstændig: Den kan ikke beskrive alle aspekter af virkeligheden (den samtidig eksisterende hastighed og position af en partikel).\nI naturen kan atomer udveksle energi med den omgivende verden gennem lys. Det sker ved, at atomet springer fra én kvantetilstand til en anden, hvorved et lyskvant udsendes eller absorberes. Et hydrogenatom, som er bragt i en anslået tilstand, fx af en forbipasserende elektrisk ladet partikel, vil udsende lyskvanter, indtil det til sidst befinder sig i grundtilstanden.\nBølgemønstrene minder om stående svingninger i en streng på et musikinstrument, og de kvantiserede energier svarer i dette billede til grundtonen og de forskellige overtoner. Bølgetoppene og bølgedalene angiver de områder af rummet, hvor der er stor sandsynlighed for at finde elektronen, mens man ikke kan finde den i knudepunkterne; bølgefunktionens kvadrat angiver sandsynlighedsfordelingen.\nI en stationær tilstand er det umuligt at forudsige, hvor på bølgetoppene eller i bølgedalene elektronen befinder sig. Efter samme princip kan man ikke på forhånd bestemme det præcise tidspunkt for udsendelsen af et lyskvant fra en given anslået tilstand eller med hvilken energi, lyskvantet kommer ud, hvis der er flere mulige sluttilstande efter udsendelsen.\nDenne brug af sandsynlighedsbegrebet ændrede radikalt ved fysikkens verdensbillede, hvor antagelsen om streng kausalitet, dvs. en entydig sammenhæng mellem årsag og virkning, har været et ubrydeligt princip indtil kvantemekanikkens fremkomst.\nVed at overlejre stationære tilstande kan man danne dynamiske kvantetilstande, hvori bølgemønstret flytter sig med tiden. En partikel, der bevæger sig i et potential, som lokalt kun afhænger svagt af stedet, har i modsætning til elektronen i hydrogenatomet et jævnt bølgemønster med langstrakte bølgetoppe og veldefineret bølgelængde. Bølgelængden λ er knyttet til partiklens impuls p gennem de Broglie-relationen λ = h/p, hvor h er Plancks konstant.\n© Niels Bohr Arkivet/Martin Heisenberg\nKvantemekanik. Mange af de fysikere, der var med til at udvikle kvantemekanikken i 1920'erne, var meget unge; man talte om Bohrs børnehave. Heisenbergs artikel Über quantentheoretischen Umdeutung kinematischer und mechanischer Beziehungen fra 1925, da han var 23, markerer skellet mellem den gamle kvantemekanik baseret på Bohrs korrespondensprincip suppleret med systematisk gætning og den nye, logisk sammenhængende teori, som den kendes i dag. Heisenberg har selv givet et indblik i tilblivelsen: På Helgoland var der et øjeblik, hvor det kom til mig som en inspiration, da jeg så, at energien er konstant i tiden. Jeg regnede det møjsommeligt ud, og det passede. Så gik jeg op på en klippe og så solopgangen og var lykkelig. Fotografi fra 1927.\nSandsynlighedsfortolkningen af kvantefysikkens bølgefunktion kommer tydeligt til udtryk i Heisenbergs ubestemthedsrelation, hvorefter det er umuligt at bestemme en partikels impuls og sted på samme tid med vilkårlig stor nøjagtighed. Produktet Δx∙Δp af de middelusikkerheder Δx og Δp, hvormed man i et eksperiment kan bestemme en partikels sted x og impuls p, kan ikke blive mindre end Plancks konstant. For en makroskopisk partikel er ubestemthederne forsvindende små i forhold til partiklens udstrækning og hastighed. Derfor kommer kvantemekanikken ikke til at røbe sig i iagttagelsen af en makroskopisk partikels bevægelser; dens dynamik beskrives af den klassiske mekanik.\nKvantemekanik for mange partikler\nI beskrivelsen af mange partikler bundet til hinanden som fx elektroner i et atom eller protoner og neutroner i en atomkerne antager kvantetilstandene en mere abstrakt karakter. Schrödingerligningen omfatter nu alle partiklers koordinater, og bølgefunktionen afhænger af alle disse koordinater på én gang. For partikelantal større end ca. ti er det umuligt selv med hurtige computere med stor lagerkapacitet at løse Schrödingerligningen i alle koordinater. Det er nødvendigt at vurdere, hvad der er mest afgørende for partiklernes bevægelse i det samlede system, og derefter opstille tilnærmede bølgefunktioner, som leder til enklere beregninger.\nFor elektroners bevægelse i atomer er det ofte en god tilnærmelse at antage, at den enkelte elektron bevæger sig uafhængigt af de øvrige i det elektriske felt, som dannes af kernen i centrum kombineret med elektronernes fordeling i rummet. Antagelsen om uafhængig bevægelse udmøntes i en bølgefunktion, som er et produkt af bølgemønstre for én elektron ad gangen.\nYderligere skal nu elektronernes spin og det forhold, at de er identiske, tages i betragtning. Da elektronerne er identiske og har spin 1/2, er de fermioner og skal adlyde Pauliprincippet, hvorefter to fermioner ikke kan være i samme kvantetilstand. Bølgemønstrene for de kvantetilstande, hvori elektronerne befinder sig i deres uafhængige bevægelse, fås da ved at løse et sæt Hartree-Fock-ligninger (se Hartree-Fock-approksimation).\nDer er tre højdepunkter i udviklingen af kvantemekanikken: Plancks strålingslov fra 1900, Niels Bohrs atomteori fra 1913 og Werner Heisenbergs og Erwin Schrödingers matrix- og bølgemekanik fra 1925-26 (se atom).\nKvanteteorien fra 1913-25 betegnes ofte "den gamle kvantemekanik". Niels Bohr havde i 1913 indført stationære tilstande som et alment begreb. For at finde de stationære tilstande måtte man i den gamle kvantemekanik løse den klassiske mekaniks bevægelsesligninger. Kvantiseringen bestod i udvælgelse af specielle periodiske eller næsten periodiske baner for den klassiske bevægelse. For atomer med flere elektroner viste det sig uoverkommeligt at beregne disse baner og finde de tilhørende kvantiserede energier. En bogstavelig opfattelse af elektronernes bevægelse som punktformede partikler langs bestemte baner er i konflikt med atomernes almene egenskaber, specielt deres opførsel i krystaller og kemiske forbindelser.\nLøsningen på dette og mange andre problemer fremkom i de frugtbare gennembrudsår for den egentlige kvantemekanik 1925-29. I 1925 opdagede Heisenberg, at fysiske størrelser i kvanteteori i almindelighed ikke kan ombyttes, dvs. X gange Y er forskellig fra Y gange X i lighed med, hvad der i matematik gælder for regning med matricer. Dette fulgte af en omhyggelig analyse af frekvenserne af lyskvanter udsendt ved kvantespring. I 1926 udviklede Schrödinger bølgemekanikken baseret på Louis de Broglies hypotese om partiklers bølgeegenskaber fra 1923. Schrödinger tog også de første skridt til at vise, at matrixmekanik og bølgemekanik er to ligeværdige måder at anskue den samme underliggende fysik på.\nSchrödinger, og med ham Albert Einstein og mange andre fysikere, håbede, at introduktionen af bølgefunktionen nu ville genindføre en streng årsag-virkning-sammenhæng i al fysik og specielt gøre ende på idéen om kvantespring mellem stationære tilstande. Det viste sig dog snart at være umuligt at opretholde Schrödingers oprindelige idé om bølgefunktionen som en klassisk ladningstæthed. Forståelsen af bølgefunktionens intensitet som en tæthed i sandsynlighed for at finde partiklen blev formuleret af Max Born i 1926 (se også københavnerfortolkningen). Ubestemthedsrelationerne, som knytter sig til disse sandsynligheder, blev udledt af Heisenberg i 1927.\nEn bølgeligning for elektroner, som er i overensstemmelse med den specielle relativitetsteori, og som omfatter elektronernes spin, blev udledt af Paul A.M. Dirac i 1928. For at få både spin og relativitet med måtte elektrontilstanden have fire komponenter, spin-op og spin-ned med positiv energi og yderligere spin-op og spin-ned med negativ energi. De negative energitilstande svarer til positivt ladede elektroner med positiv energi, dvs. en forudsigelse af antipartiklen til elektronen. Denne antipartikel, positronen, blev først opdaget i eksperimenter flere år senere.\nGrundlaget for en beskrivelse af lyskvanter, fotoner, og deres udsendelse og absorption fra atomer og andre systemer blev også lagt 1925-29. En helt modsigelsesfri beskrivelse af det kvantiserede elektrodynamiske felt, kvanteelektrodynamikken (QED), blev først formuleret i slutningen af 1940'erne. Ifølge QED kan fotoner ikke blot optræde som uafhængige partikler, der mellem udsendelse og absorption bevæger sig frit mellem atomer; de optræder også forbundet med ladede partikler, eller de kan udveksles mellem dem uden mulighed for selv at løsrive sig. Denne spillen bold med fotoner er kvanteelektrodynamikkens billede af de elektriske kræfter mellem to ladede partikler.\nKvantemekanik. Nogle af kvantemekanikkens pionerer samlet til møde i 1930 på Institut for Teoretisk Fysik (Niels Bohr Institutet) i København. Truthorn, legetøjskanon m.m. opstillet på det forreste bord kan muligvis henføres til den utrættelige spøgefugl George Gamow. Auditoriet med de umagelige træbænke er stadig (1996) i brug på instituttet. Første række fra venstre: Oscar Klein, Niels Bohr, Werner Heisenberg, Wolfgang Pauli, George Gamow, Lev D. Landau, Hans A. Kramers; anden række: Ivar Waller, Piet Hein, Rudolf Peierls, Walter Heitler, Felix Bloch, Tatiana Ehrenfest, Walter Colby, Edward Teller; tredje række: ?, Christian Møller, Mogens Pihl, ?.\nKvanteelektrodynamikken er prototypen på de feltteorier, der danner grundlaget for partikelfysikkens beskrivelse af naturkræfterne. QED suppleres med Glashow-Salam-Weinberg-teorien for de svage kernekræfter og kvantekromodynamikken (QCD) for de stærke. Der arbejdes fortsat intenst mod en afklaring af, hvordan gravitationskraften kan inkluderes i kvantefysikken i overensstemmelse med den almene relativitetsteori.\nSideløbende med de store teoretiske skridt har kvantemekanikken dannet basis for forståelsen af en rigdom af konkrete observationer i fysik og kemi. Det gælder fysiske systemer med store forskelle i energi og udstrækning helt fra kvantefeltteoriens domæne i elementarpartikelfysikken over atomkerner til atomer, molekyler og faste stoffer.\nMange fysikere, som selv deltog i udviklingen af kvantefysikken, kunne aldrig forlige sig med tabet af kausaliteten. Det var fx tilfældet for Einstein og Schrödinger. Deres inkvisitoriske spørgsmål tvang kvantemekanikkens fortalere til at præcisere grundlaget og konsistensen. Berømt i denne forbindelse er diskussionerne mellem Einstein og Bohr i årene 1927 og 1930. Einstein foreslog sindrige tankeeksperimenter, som skulle kunne bestemme sted og impuls eller tilsvarende energi og tid af elektroner eller fotoner med bedre nøjagtighed end tilladt af ubestemthedsrelationerne. Men Bohr kunne vise, at de foreslåede tankeeksperimenter ikke leder til en modstrid i kvantemekanikken.\nI 1935 påviste Einstein og hans medarbejdere, at måling på en partikel kan påvirke tilstanden af en anden endog på et tidspunkt, hvor de to partikler ikke længere er i kontakt med hinanden via kendte naturkræfter. Einstein konkluderede på det grundlag, at kvantemekanikken var en ufuldstændig teori. Dette spørgsmål fik i 1964 en fornyet aktualitet, idet John Stewart Bell påviste en metode til at afprøve, om en sådan påvirkning finder sted — endda under omstændigheder, hvor den ikke kan formidles med et signal, som bevæger sig med en hastighed, der er mindre end eller lig med lysets. Et eksperiment baseret på denne metode blev i 1982 gennemført af Alain Aspect (f. 1947). Resultatet af eksperimentet var i overensstemmelse med kvantemekanikken og dermed i modstrid med det klassiske krav om sammenhæng mellem årsag og virkning.\nGrundlæggende problemer i kvantemekanikken eksisterer fortsat på trods af intens søgen mod løsninger. Der findes således ingen præcis beskrivelse af en partikeltællers virke, dvs. hvad der kræves, for at en tæller er i stand til at frembringe et entydigt "ja" eller "nej" til spørgsmålet, om den er blevet ramt af en partikel. Forbundet hermed er skillelinjen mellem kvantemekanik og klassisk mekanik heller ikke helt klart trukket op.\nMens diskussionen om kvantemekanikkens fortolkning har tiltrukket sig betydelig offentlig opmærksomhed, ikke mindst i sidste del af 1990'erne, er kvantemekanikken for de fleste fysikere primært et uundværligt arbejdsredskab, der daglig må tages i anvendelse. Som værktøj har kvantemekanikken for længst bestået sin prøve. Den er i stand til at redegøre for de fineste detaljer i atomernes spektre; et eksempel er det ganske lille Lamb-skift (se W.E. Lamb) i hydrogenatomet, der skyldes elektronens vekselvirkning med det kvantiserede elektromagnetiske felt. Den målte værdi af den tilhørende frekvens er 1057,90 ± 0,06 MHz, mens den kvantemekaniske beregning giver 1057,91 MHz.\nKvantemekanikkens begrænsninger — set fra et anvendelsesmæssigt synspunkt — er betinget af systemernes kompleksitet. Når kvantemekanikken anvendes i beskrivelsen af faste stoffer, hvor atomerne sidder ordnede i et regelmæssigt periodisk gitter, giver den forklaringen på, hvorfor fx aluminium er elektrisk ledende, mens silicium er en halvleder. Selvom kompleksiteten af et system bestående af 1023 atomer (antallet af atomer i ca. 1 g stof) tilsyneladende er overvældende, giver den rumlige symmetri — i dette tilfælde det periodiske atomgitter — mulighed for en simpel beskrivelse af elektronernes bevægelse. Symmetrien bevirker, at de kvantiserede energier for en elektrons bevægelse klumper sig sammen i bestemte intervaller med gab imellem. I krystallinske stoffer betegnes dette som båndstruktur, der har sit modstykke i den skalstruktur, der kendetegner atomer og atomkerner.\nNår kvantemekanikken anvendes i kerne- og partikelfysikken, i atom- og molekylfysikken eller i faste stoffers fysik, er det af afgørende betydning at udnytte de symmetrier, der karakteriserer de pågældende fysiske systemer. Ikke blot fordi beregningsarbejdet derved lettes, men også pga. den begrebsmæssige forenkling, som anvendelsen af symmetribetragtninger indebærer. Hertil kommer, at der igennem det meste af 1900-t. er udviklet en lang række metoder til tilnærmede løsninger af det kvantemekaniske bevægelsesproblem under betingelser, hvor partiklernes indbyrdes vekselvirkning er vigtig. Ved udstrakt brug af computere er det herved blevet muligt at anvende kvantemekanikken på systemer, der tidligere pga. deres kompleksitet måtte anses for at være helt uden for teoriens rækkevidde.\nI mange af kvantemekanikkens anvendelser er også den statistiske fysik inddraget. Den statistiske mekanik blev udviklet i slutningen af 1800-t. med henblik på beskrivelsen af fortyndede luftarters egenskaber. Men det var først med kvanteteoriens fremkomst, at der blev skabt et egentligt grundlag for anvendelsen af den statistiske mekaniks metoder. Det er netop forekomsten af diskrete energiniveauer, der gør det muligt at tælle antallet af måder, hvorpå en given makroskopisk tilstand kan tænkes fremkommet. Herved fik begrebet entropi et mikroskopisk grundlag, samtidig med at det blev muligt at anvende kvantemekanikken til at forklare, hvorledes stoffernes egenskaber afhænger af temperaturen.\nHenrik Smith, Thomas Døssing: kvantemekanik i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 21. marts 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=112616\nKvantemekanik. Nogle af kvantemekanikkens pionerer samlet til mød... © Niels Bohr Institutet\nNiels Bohr (tv.) og Albert Einstein i samtale i den periode, hvor... © AIP Emilio Segrè Visual Archives\nKvantemekanik. Mange af de fysikere, der var med til at udvikle k... © Niels Bohr Arkivet/Martin Heisenberg\nKvantemekanik. Ifølge kvantemekanikken kan man ikke måle en parti... © Peter Gabriel Photo/John Fowlie\nAntal visninger13538 besøg


Jeanette Ottesen - The shitting machine - Jeanette Ottesen\nHvor er hendes lille seng fra? Den er virkelig fin! 🙂\nDen er fra stokke 🙂\nReply\tJohanne Kristensen\nShit hun er cute hende Bille-Mai!! Vores lille mouse havde virkelig maveproblemer, som førte ‘kolik’ gråd med sig i 2 måneder puha! Vi skiftede også til Lactocare, og de hjalp! Håber jeg også de vil gøre hjemne hos jer, og tillykke med hende!\nVi havde også mave problemer med D dråber og meeeeget lange nætter.. men vi stoppede 1 uge for at få ro på maven og startede så langsomt op 1 dråbe om dagen første uge og så amning lige bagefter, 2 dråber om dagen anden uge osv osv. Og så vupti så lykkedes det og uden maveknep.. vi prøvede også alverdens forskellige mærker, men endte bare ud med den billige fra apoteket da vores SP sagde der ikke er test på den ene er bedre end den anden..\nJeg havde også en lille pige med mavebesvær pga. D-dråber. Jeg skiftede til lactocare pga. og det blev så meget bedre. Havde jeg vidst hvad det kan gøre af forskel, så havde jeg valgt lactocare som det første\nDet gik fra slem slem forstoppelse til helt normal mave her ☺\nReply\tKarina Vendel\nHold nu op, jeg må grine af dit indlæg her\nHistorien om lorte strålen, er som taget ud af mit liv.\nDa min søn var lille, for snart 15 år siden, var han stor mester i den øvelse med at skide langt, hver gang han lå på pusle bordet.\nHans værelse var konstant dækket til i kartoffelmel, for at suge det der gule prut op.\nDet værste var da min morfars urne skulle i jorden. Hele familien var samlet og skulle følges hen til bedemanden, som skulle sætte urnen ned. Lukas synes han skulle af med noget i autostolen, og vupti så var der lort helt op til nakkehårene.\nJeg lå der på bagsædet af bilen og kæmpede med tingene, familien måtte gå for kunne ikke lade bedemanden vente længere. Fik alt tøjet af drengen, vasket ham og mig selv med vådservietter, rent tøj på og alt det beskidte ned i bunden af bilen. Skyndte mig efter de andre og nåede at se morfar komme i jorden.\nMen da jeg kom tilbage til bilen og åbnede døren, så lugtede der SÅ hæsligt, at jeg nærmest ikke kunne få luft.\nDet var ikke den eneste gang at tingene endte sådan.\nMen ellers knægten ubetinget alligevel\nVenter selv en lille dreng, og frygter sådan de d-dråber – har hørt så mange har problemer med dem. Efter sigende skulle det være den kokosolie som de fleste d-dråber er opløst i, som giver bøvl med maven. Ved nogle anbefaler nogle d-dråber opløst i jordnøddeolie eller de helt almindelige kapsler (d pearls) – hun skal selvfølgelig ikke have kapslen, indholdet skal bare klemmes ud.\nTal med din sundhedsplejerske om alternativerne.\nVi startede ud med latocare, det gik fint, da de var brugt op tænkte jeg at nu kunne vi godt gå over til den lidt billigere version af D dråber, det vidste sig MEGET hurtigt at vi skulle tilbage til latocare, og nu er der igen ingen problemer. Håber det samme sker hos jer\nJa dit indlæg idag er for morsomt. Kan lige se det for mig Den gule farve holder bare ved.\nBortset fra det så har lille B fået en kopi af din næse Og hold da op hvor er hun blevet stor og lang. En rigtig svømmer\nTror rigtig mange oplever det du beskriver og ja man ved ikke om man skal grine eller græde\nMå kommentere lidt på d-dråber. Det er rigtig at flere oplever bøvl med maven lige ved opstart. Det er dog ikke entydigt om det er d-dråber eller om det er det appetitspring der også ligger lige der ved 14-18 dage og i øvrigt også der man siger mælken er løbet til. Flere skriver lactocare er gode og det er de også. En skrive de stoppede d-dråber og langsom øgede mængden. Det er klart det jeg hører er den bedste måde.\nEr du i tvivl så tøv ikke med at spørge din sundhedsplejerske.\nReply\tLonni Kloster\nVi har haft gode erfaringer med køb af dråber med jordnøddeolie og samtidig zoneterapi.\nDa vi blev forældre til den første datter og startet med d-dråber fik hun frygtelig mavekneb efter ca. 2 uger og hvert måltid blev en tiltagende pine for forældre og baby.\nHold da op det hjalp!\nEfter to behandlinger med zoneterapi og skifte til d-dråber med jordnøddeolie var det jo en jelt anden pige vi fik\nMine (4) børn har alle reageret dårligt på d-dråber så jeg stoppede tidligt med dem. Bagefter fik jeg igen nemme, glade børn der sov fantastisk. Nu er de største børn knap 16 og 13 og fejler ingen ting.\nVi havde også problemer med de D-dråber, som man kan købe ‘alle steder’. Vi blev rådet til dem fra scanmedic, fordi de er lavet på jordnøddeolie i stedet for kokosolie, som de fleste andre er lavet på, hvilket nogle børn får ondt i maven af.\nVores ældste datter led af forstoppelse i 1 1/2 år, det var desværre først efter så lang tid, at vi fandt ud af at det skyldtes de åndsvage dråber 🙁 Da situationen gentog sig med vores mellemste, stoppede jeg straks og i samråd med sp aftalte vi at jeg spiste fisk hver dag til frokost og så gik det lige op i forhold til amningen. Vi startede så med D-dråber igen, da han var 4 mdr, da det skulle være der, babys tarme er fuldt udviklede, og så gik det så fint. Jeg fik af vide at jeg helst skulle holde mig fra jordnøddeolie, da der skulle(?) være en forhøjet risiko for udvikling af overfølsomhed for nødder (det kunne jeg ikke lige overskue risikoen for ;-)). Vi lavede den samme manøvre med vores yngste barn, uden problemer.\nHeld og lykke med den lækre (og skide-haftige) B-M 🙂\nDen sødeste lille pige, med de mest flinke forældre! Jeg vil savne at servere for jer i bageren, i forstod bare at gøre enhver dag god når i trådte ind af døren, tak for at være de sødeste kunder, i berigede i den grad mit arbejdsliv❤\nJaa, Babylort går ikke sådan liiige af igen Især ikke den remouladefarvede slags ♀ Min dreng har altid skidt derud af, men jeg har læst om at zoneterapi skulle være meget virkningsfuldt\nJeg har købt D-vitamin på spray. De er købt i en helse-butik. Vi havde ikke problemer med maven, men lille Agnes gylper helt vildt, og jeg var bange for, at hun gylpede det hele op igen.\nJeg læste at denne spray bliver optaget i kroppen/slimhinder hurtigt, så derfor prøver vi den\nReply\tKari Soot\nHei, fantastisk skrevet. I Norge bruker man ofte kiropraktikk på små babyer med mageproblemer/kolikk. Dette er ofte en stor redning for småbarns familier som ikke får sove på grunn av babyens mage problemer.\n1. februar 2018 at 12:42\nJeg kan slet ikke genkende problematikken med D-dråber. Til gengæld synes jeg ikke, maven var helt god før henad de 3 mdr. Jeg så det først efter 3. barn, men det har været gennemgående, at de første tre måneder har været præget af umodne tarme. Derefter var de glade for tremmesengen og for barnevognen og havde en rytme, der nogenlunde var til at regne med.\nSom nybagt mor går ret meget af ens tid med at lugte af gylp og syrligt remouladelort .\nFørst er ens eget tøj og babys tøj plettet af mælk, gylp og lort. Siden er det savl og mos. Savl giver også mærkelige pletter, selvom det lyder sært. Når jeg har fundet gemt babytøj frem, har det savleskjolder, der ikke var der, da det blev pakket væk.\nEt lille råd til gule pletter er at rense med vand og opvaskemiddel og så sætte stoffet ud i solen. Det lyder skørt men det virker!\n22. februar 2018 at 21:25


Jørgen Tage Krüger – Giv det videre\nJørgen Tage Krüger\nOm min barndom som enebarn og siden skilsmissedreng.\nVi boede flere forskellige steder i min barndom. Mine første erindringsbilleder er af store roemarker i Vindeholme, hvor min far og mor sammen med mange andre arbejdere og børn vadede og kravlede rundt i pløre og trak roer op af jorden. Efter arbejdsdagen cyklede vi de cirka seks kilometer til vores hjem, et lejet hus i Tillitse. I køkkenet blev der tændt op i et komfur og min fars og mors arbejdstøj, som var vådt og stift af pløre blev ”stillet” til tørre, så det kunne bruges næste dag.\nI 1942 flyttede vi til Bogøgården (den nuværende St. Riddersborg) ved Langø, hvor vi blev boende til 1944. Min far arbejdede som landarbejder på gården og min mor som hushjælp.\nI efteråret 1943 blev jeg syg med nyreblødning og blev indlagt på Sygehuset. Jeg har ingen gode minder herfra, da jeg kun fik spinat at spise, og jeg erindrer også en utrolig ubehagelig afdelingssygeplejerske. Jeg blev flere gange lovet, at jeg måtte komme hjem, men hver gang kom der igen blod i urinen. Efter cirka tre måneders indlæggelse valgte min mor og far at tage mig hjem til jul på eget ansvar, hvilket bevirkede, at min mor og far måtte cykle eller tage toget fra Kappel til Nakskov med vandprøver fra mig. Endvidere besøgte vores læge mig også, hvis han var i området.\nEfter yderligere tre måneders sygeleje fik jeg endelig lov til at stå op med formaninger om at passe på at holde mig varm og undgå stød/slag. Men vi havde fået gæs, og gasen så mig som en konkurrent første gang jeg viste mig udenfor, og han tog mig i nakken og bankede mig med sine vinger, heldigvis uden at der skete noget.\nI sommeren 1944 begyndte jeg i Langø Skole. Skolegang hver anden dag. Skolevejen gik ad diget til Langø. Skoletiden i Langø kan jeg ikke huske meget om, da jeg kun gik her til november, hvor vi igen flyttede.\n1944 var plaget af det ene voldsomme tordenvejr efter det andet, så der var mange nætter, hvor vi sad oppe fuldt påklædt. Flere gange lå der efterfølgende køer, som var slået ihjel af lyn ude på markerne.\nEn aften var det som sædvanlig tordenvejr, da to brødre, som var ansat på gården, var på vej hjem fra toget. Den ene bror foreslog, at de skulle gå ind hos os, indtil vejret stilnede af, men den anden valgte at gå videre med det resultat, at han blev dræbt af et lyn. Næste morgen fandt jeg dele af hans træsko på vejen.\nEn anden mindeværdig episode fra den tid var, da jeg fik lov til at køre med to af sønnerne fra gården, som skulle til Kappel station og hente noget. Jeg fik lov til at styre de to heste og stolt og uerfaren, som jeg var, slyngede jeg styrlinerne om min krop/skulder - som jeg havde set de rigtige karle gøre - med det resultat, at da den ene hest bukkede hovedet, blev jeg trukket frem og røg ned mellem heste og vogn, og mit ene ben blev kørt over af det ene hjul. Men gudskelov må vejbelægningen have været nogenlunde blød, for jeg klarede den med et meget hævet ben og et nyt sengeleje.\nDe omtalte år var jo også krigsår. Jeg kan huske, at vi var bange, når vi så grupper af tyske soldater. Der var bl.a. en skovstrækning på vejen mellem Kappel og Bogøgården, hvor de tyske soldater holdt fester. Her skyndte vi os at passere.\nNogle aftener kunne vi også høre flyvemaskinerne, når de var på vej på bombetogterne til Tyskland. Jeg kan også huske, at vi somme tider kunne se brande og røg i Tyskland efter bombningerne.\nAf en eller anden årsag fandt min far en dag på, at vi skulle på tur til København. Det foregik på cykel til stationen i Nakskov, hvilket i sig selv var en opgave, da cykeldæk var umulige at skaffe, så man måtte enten forstærke dækkene med en ”forbinding” eller lave ”Faste ringe” af kabler og drivremme, som blev samlet om hjulene med remsamlere. Af turen, som var min første københavnertur, husker jeg ellers kun, at vi så livgarden og flere gader, der var spærret med pigtråd.\nI november 1944 flyttede vi til Hvidstensmarken til et hus som tilhørte Læsøgården, hvor min far fik arbejde, og jeg kom i Vestenskov Skole. Vinteren det år husker jeg på grund af de store snemængder. Alle veje var spærret af meterhøje snemasser, som karlene fra gårdene og de arbejdsløse blev sat til at rydde. Dette foregik ved at man stod i flere højder og kastede sneen. Næste dag kunne man gentage arbejdet på grund af nyt snefald og fygning.\nI foråret 1945 flyttede vi til et hus, der tilhørte Christiansminde i Vestenskov, hvor min far fik arbejde. Jeg fortsatte på Vestenskov Skole.\nI foråret 1946 flyttede vi til det sidste hus på Midlerkampsvej i Nakskov. Faktisk var det i Holleby. Min far fik arbejde på Knapfabrikken. Min mor fik arbejde på Færgelandsgården med lugning af roer. Jeg kom på Byskolen (nu på brugt pigecykel som var arvet fra en kusine)\nSommeren bød på nye ændringer. Min far valgte ikke længere at tale til min mor og mig. Det endte op med, at min mor flyttede, og jeg flyttede med hende. Vi flyttede ind på et lejet værelse, som var en del af en stor herskabslejlighed, på første sal ud mod gården i en bygning, som var kendt som Freuchens Hjørne. Bygningen lå ved det nuværende Gåsetorv. Bygningen indeholdt desuden korn og foderstoffirmaet Freuchens kontorer samt en skibsprovianthandel.\nMin mor fik arbejde med at rydde op og rengøre forsamlingsbygningen Luna efter, at tyskere havde haft brugt lokalerne. Herefter fik hun arbejde i restau-rantkøkkenet, hvor hun arbejdede fra først på formiddagen til lukketid.\nNår jeg kom fra skole, gik jeg ned i køkkenet, hvor jeg fik min mad. Når jeg havde lavet mine lektier, hjalp jeg restauratøren. Hen på aftenen, når køkkenpigerne havde tid, fulgte en af dem mig hjem og op til værelset, hvorefter de låste døren og tog nøglen med til min mor. Hvis der ikke var nogen, der havde tid til at følge mig hjem, lagde jeg mig på en hylde under køkkenbordet og sov til min mor havde fri.\nMin mor og mit inventar i lejligheden bestod af: en sofa (hvor min mor sov på), to lænestole (som blev vendt mod hinanden, hvor jeg sov på), et sofabord, et lille bord (hvor vi havde en primus stående) samt min mors symaskine.\nVed min mors død fandt jeg skilsmissepapiret, hvori der stod ”Fruen tildeles en sofa to lænestole et sofabord og en Husqvarna symaskine.” Endvidere stod der, at min far skulle betale børnebidrag til mig, en opgave som ikke blev opfyldt for i min mors papirer fandt jeg opgørelser fra politiet, hvor man oplyste, at man havde opgivet at inddrive mere end de tre-fire beløb, der var betalt frivilligt.\nHvor længe min mor arbejdede i køkkenet på Luna kan jeg ikke huske men jeg vil skyde på to-tre år. Herefter fik hun rengøringsarbejde på Byskolen. Samtidig havde hun et antal rengøringsjob hos nogle fra det bedre borgerskab, som også holdt mange selskaber, hvor hun så serverede. Sidstnævnte ansættelser gav nogle fordele for mig, da to af familierne havde sønner, der var et par år ældre end mig. Det gjorde, at jeg nogle gange kunne arve et par bukser og strømper, hvor der var strikket nye fødder i. En stor hjælp da pengene var små og indkøbsmulighederne begrænsede efter krigen.\nEndvidere var vi så heldige, at den ene frue, som min mor gjorde rent for havde to huse i Bredgade. Det ene boede hun selv i. Det andet havde to lejligheder, hvor den ene blev ledig. Den fik min mor, så nu fik vi både to værelser, eget køkken, toilet og rigtige senge.\nFra fjerde klasse blev jeg opfordret til at gå på mellemskolen. Jeg sagde nej, da mellemskolen for mig var noget, jeg forbandt med videregående uddannelser, som krævede god økonomi. Historien gentog sig i femte klasse og på en eller anden måde fik lærerne nedbrudt min modstand, men jeg var ikke overbevist.\nMine skolekammerater havde jeg ingen omgang med uden for skolen. En dreng, der kommer fra landet på en gammel pigecykel, går i aflagt tøj og bor alene sammen med sin fraskilte mor, var i de år ikke så eftertragtet. Når jeg havde lavet mit skolearbejde, legede jeg med mine Tekno metalbyggesæt eller andet. Andre dage gik jeg enten på biblioteket og lånte bøger, eller på byens gader og ved havnen, hvor der altid skete noget. Når jeg havde penge i over-skud købte jeg læderrester og nitter hos Balling Læderhandel, som jeg brugte til at fremstille bælter og skeder til revolvere. Ideerne kom fra Cowboy filmene i Saga biografen søndag eftermiddag. Om vinteren var jeg på isen i Indrefjorden. Det var herfra en af mine skolekammerater vovede sig ud på ”Løbet,” hvor han desværre faldt i en våge og druknede. Lørdag eftermiddag gik jeg på badeanstalten og fik brusebad og eventuelt dampbad.\nFra drengeårene husker jeg også de store sommerfester i Svingelen, hvor plænerne var fyldt med forlystelser og den gennemgående vej fra Løjtoftevej til ”Den Borgerlige” var fyldt med små boder og invalide lirekassemænd. Jeg selv var engang klodset og faldt over en teltbardun. Flinke mennesker lagde mig ind i et telt til næseblodet ophørte, men det viste sig senere, at jeg havde haft brækket næsen, som så var groet skævt sammen, så det kneb med at få luft igennem det ene næsebor. Jeg måtte derfor i min næste skoleferie indlægges to dage på Hofmands klinik på Nørrevold, hvor jeg fik opereret et stykke næseben ud. Det var på størrelse med en enøre, og de spurgte om jeg ville have det med hjem\nMin far havde jeg ingen anden kontakt med end, hvis vi mødtes tilfældigt på gaden få gange om året. Min farmor og farfar har jeg i øvrigt aldrig kendt. Min mormor kan jeg svagt huske som en lille dame med et stort forklæde og håret samlet i en lille knold. Hun døde i begyndelsen af krigen. Min morfar var kusk/ chauffør for greven på godset Øllingsø. Jeg husker ham som en person, man havde afstand til og respekt for. Jeg kan ikke mindes, at jeg nogen sinde har talt med ham. Han var også den, der førte an, da han og nogle af min mors brødre og søstre i en periode lagde afstand til min mor på grund af hendes skilsmisse. ”Sådan noget gjorde man ikke i en troende familie”\nDa jeg gik i anden mellem, blev jeg i november kontaktet af et Papir en gros firma (C.H. Bjelbo), som kendte mig fra mit tilhørsforhold til Vejlegade. De fortalte, at de havde et problem, da de havde ansat en ny bydreng, som ikke var kendt i Nakskov, og han kunne derfor ikke nå at levere alle varerne ud.\nJeg blev tilbudt arbejde efter skoletid til otte kroner om ugen. Det var noget der battede i en fattig husholdning. Det var dengang, der lå købmænd, slagter og bagere på næsten alle gadehjørner. Jeg fortsatte med mit eftermiddagsjob hen til foråret, hvor heldagsbydrengen fortalte mig, at han havde fået læreplads på værftet. Herefter gik jeg til firmaet og spurgte, om jeg kunne overtage heldags-jobbet. De sagde ja. Herefter gik jeg til min mor og sagde, at jeg havde fået arbejde og ville derfor gå ud af skolen. Da vi havde drøftet det, meddelte min mor så mine lærere, at jeg ville gå ud af skolen. Resultat var, at jeg blev indkaldt, hvor lærerne lovede mig en realeksamen og bad mig vurdere beslutningen igen i Pinsen, men jeg kom kun tilbage for at aflevere mine bøger.\nDisse erindringer er også med i bogen "Min barndom på Lolland" udgivet af LollandBibliotekerne 2016.\nEgon Frede Jørgensen


Helt bagom mig Archives - Page 14 of 14 - Stephanie Geggo\n21. marts 2015 26. februar 2018\nEn ting som mine venner, familie (og nogle af deltagerne fra ‘Et ton Cash’) kun ved… Det er min mærkelige vane når jeg sover. Nanna, min skønne veninde der er som en søster for mig, er nok den der har set mest til det, og hun ELSKER at fortælle folk om…\nCall it what u wanna call it, I’m a f.. shopaholic\n20. marts 2015 26. februar 2018\nOooops i did it again…. Min kæreste, min mor og mine veninder siger det meget tit til mig. Jeg shopper for meget. Jeg bør lade være, for jeg går i selvsving, “ok jeg køber kun denne her kjole…. Med de her sko… Som matcher de her nye øreringe… Der står…


Imerco - isenkram, gaver, indretning, køkkenudstyr m.v.\nImerco i Aalborg Storcenter\nTelefon: 98 11 11 71\nDanmarks førende specialist indenfor køkken & bord – Imerco\nImerco er med sine 155 forretninger over hele landet Danmarks førende specialist indenfor køkken og bord. Vi er først med det nye, og du får vore produkter til rimelige priser. Vi har et stort udvalg af køkkenmaskiner, køkken- og bageudstyr, porcelæn, glas, bestik og grilludstyr.\nDer er mange fordele ved at handle i Imerco, bl.a. landsdækkende bytteservice, nye varer kombineret med klassiske inden for køkken, gastronomi, el-termiske produkter.\nEksempler på nogle af de mærker, vi fører:\nSe alle nyheder og tilbud fra Imerco


Taylor's Chip Dry & Tonic | Best Selection\nProdukter > Portvin > Portugal > Taylor's >\nTaylor’s Chip Dry & Tonic\nVarenummer (SKU): 4075816P\nTaylor’s Chip Dry White Port er produceret på den traditionelle portvins-vinifikationsmetode, dog bliver brandy’en tilsat senere, når meget af sukkeret er blevet omdannet til alkohol. På denne måde får man en utrolig tør portvin.\nTaylor’s var de første til at producere tør hvid portvin, og Taylor’s Chip Dry Port blev blandet for første gang i 1934. Den er produceret af udvalgte tørre hvide portvine, der produceres i Douro Superior, som er beliggende i den østlige del af Douro Valley. Der er brugt mange forskellige druer, men Malvasia Fina-druen er dominerende.\nSiden 1934 har Taylor’s Chip Dry White Port høstet anerkendelse verden over. Da den anses for at være den perfekte portvin til at lave en forfriskende og elegant port- og tonic-cocktail med, er øjeblikket nu kommet til at gøre denne cocktail – også kaldet Portonic – tilgængelig som en elegant og praktisk færdigblandet cocktail på dåse.\nTaylor’s Chip Dry & Tonic Portonic er nem at have med, den kan nydes hvor som helst og når som helst, så den er perfekt til det stadigt stigende antal forbrugere, der ønsker bekvemmelighed og frihed til at nyde livet.\nDenne forfriskende Portonic bør nydes afkølet – evt. med isterninger, hvis de er inden for rækkevidde.\nMalvasia Fina m.fl.


Epson er igen anerkendt med den prestigefyldte EISA-pris - Epson\n15. august 2014 – Epson, førende projektorproducent i verden i mere end et ti år, er blevet tildelt dette års EISA (European Imaging and Sound Association) for et af deres nyeste produkter, EH-TW9200W, som er anerkendt som "European HT Projector 2014-2015".\nHvert år fremhæver EISA Awards de nye produkter, der kombinerer den mest avancerede teknologi, de mest ønskværdige funktioner, det ultimativt flotteste design, den mest hensigtsmæssige ergonomi og selvfølgelig den bedste økonomi for et entusiastisk publikum, der ønsker høj kvalitet og kreative produkter.\nEISA-panelet beskriver produktet som "en fantastisk tilføjelse til ethvert biograflokale". Dommerne komplimenterede produktet for kombinationen af den utroligt store skærm og den nemme opsætning og anvendelighed, for at være lydsvag samt for det smarte kabinet.\nPeter Ravnhøj, Country Manager, Epson Danmark, udtaler: “Vi er glade for denne award. Anerkendelse fra en uafhængig og meget respekteret organisation som EISA forstærker vores position i førerfeltet for projicerings- og hjemmebiografteknologi. EH-TW9200W er et bevis på vores ekspertise inden for produktion af højkvalitetsprojektorer."\nEpson EH-TW9200W er en trådløs model i fuld HD, der giver brugerne mulighed for at tilslutte deres fuld HD-enheder til projektoren uden at skulle installere dem i samme lokale med grimme kabler liggende overalt i huset. Med næsten det dobbelte kontrastforhold af tidligere modeller og ny MHL-tilslutning for brugere af smartphone og tablet-pc er EH-TW9200W også udstyret med billedinterpolation i 3D-tilstand.\nDen er Epsons mest avancerede model og tilbyder den ultimative 3D-oplevelse, så endnu flere filmfans får biografteknologi, herunder en økonomiversion til filmelskere der gerne vil fordybe sig i storskærmsoplevelser til en overkommelig pris.


lecwe.jordenssalt.com Oplysninger Halalslagtning i danmark\nOVERBLIK: Sådan foregår halalslagtning i Danmark | Indland | DR Alligevel er fejden mellem halalkød og frikadeller et af danskernes foretrukne debatpunkter, og nu er emnet endnu en gang højaktuelt. Denne gang i Horsens, hvor Dansk Folkeparti kræver, at en kommende borgmester i byen skal love at bremse indkøb af halalkød til kommunen, hvis kandidaten vil have partiets støtte. Berlingske har samlet svar på tre centrale spørgsmål om, hvad forskellen egentlig er på halalslagtning og »almindelig« slagtning — halalslagtning det kød, der kommer ud af det. Ordet »halal« betyder »tilladt« på arabisk, og halalkød er altså kød, der er slagtet på en måde, så knogler i foden navne er tilladt at spise danmark islamisk lov. 70 års tale er slagtning, hvor dyret får halsen laid back amning over og dermed dør ved afblødning.\nHALALSLAGTNING I DANMARK Dansk kød har fået en bøn med på vejen i flere årtier\nHalal-slagtning – hvad er det? Halalslagtning i danmark Vi anbefaler\nTraditionel slagtning danmark halalslagtning adskiller sig på få punkter, men dyrevelfærden er den samme. Hvis et dyr skal slagtes efter islamiske forskrifter, halal, så kræver det, at dyret får halsen skåret over og dør ved afblødning - som det også er tilfældet ved slagtning på traditionel vis. Halalslagtning kan ifølge islam både halalslagtning med og uden bedøvelse, men halalslagtning i Danmark sker kun med bedøvelse, oplyser Fødevarestyrelsen. Vi skal passe på vores kultur. Ifølge Flemming Thune-Stephensen, dyrlæge og chefkonsulent i Landbrug og Fødevarer, så adskiller danmark rituelle og traditionelle slagtning af kvæg sig kun på få punkter. aug OVERBLIK: Sådan foregår halalslagtning i Danmark. Traditionel slagtning og halalslagtning adskiller sig på få punkter, men dyrevelfærden er. Alt halal kød fra danske kvæg og kyllinger kommer fra dyr, der er blevet bedøvet forud for slagtningen. Der er ikke kvalitetsforskel på traditionelt okse- og. Traditionel slagtning og halalslagtning adskiller sig på få punkter, men dyrevelfærden er den samme. Kritikken af halalslagtning har gået på, I Danmark er sansynligheden for at kødet på et restaurant er halalslagtet dog stor. Men pga EU regler. Fakta om halal-slagtning Læs hvordan halalslagtning af kvæg og fjerkræ sker i Danmark. Både indenfor den islamiske og den jødiske trosretning anvendes religiøs slagtning, og kødet betegnes da henholdsvis ”halal” (islam) eller ”kosher” (jødisk). grænsekiosk kruså Traditionel slagtning og halalslagtning adskiller sig på halalslagtning punkter, men dyrevelfærden er den samme. Hvis et dyr skal slagtes efter islamiske forskrifter, halal, så kræver det, at dyret får halsen skåret over og dør ved afblødning - som det også er tilfældet ved slagtning danmark traditionel vis.\nFjerkræ, kvæg, får og geder i Danmark er blevet slagtet efter religiøse ritualer i flere årtier. Det er i muslimske kredse i Danmark accepteret, at kreaturer og fjerkræ i Danmark bedøves forud for halal-slagtning. mar Halal eller ej. Blodet flyder,og dyrene dør,men i Danmark skal alle dyr bedøves først. okt Halalkød i de danske kølediske er ikke noget nyt, og slagteritualet adskiller Det er kort sagt, hvad der adskiller halalslagtning i Danmark fra. jul TIME Magazine skriver, at Danmark i mandags indførte forbud mod halal- og kosher-slagtning. Nyheden er delt over hele verden. Men den er. Halal-slagtning af danske halalslagtning er lige nu et omdiskuteret emne i medierne. Det betyder danmark misforståelser omkring halal-slagtning, som eksempelvis at halal-slagtning er en forringelse af dyrevelfærden. Læs med her og bliv klogere på, hvad halal-slagtning af fjerkræ og kvæg helt præcist er:.\n7. mar Alle kvæg og kyllinger der bliver slagtet i Danmark bedøves forud for slagtningen. Ligegyldigt hvilken metode de slagtes efter. Men hvad. mar Halal eller ej. Blodet flyder,og dyrene dør,men i Danmark skal alle dyr bedøves først. okt Halalkød i de danske kølediske er ikke noget nyt, og slagteritualet adskiller Det er kort sagt, hvad der adskiller halalslagtning i Danmark fra. Ifølge Landbrug & Fødevarer er halalslagtning nemlig mere end bare en smule udbredt på danske slagterier, I blev der i Danmark slagtet millioner. Halal eller ej. Blodet flyder,og dyrene dør,men i Danmark skal alle dyr bedøves først. ”Danmark forbyder kosher- og halalslagtning, minister siger at ”dyrerettigheder kommer før religion”, skrev Ricky Gervais på Facebook i søndags.\nOVERBLIK: Sådan foregår halalslagtning i Danmark halalslagtning i danmark Folk med svage nerver bør afholde sig fra at se denne modbydelige video herunder af halalslagtning. Det lykkedes den australske organisation Anima for en tid at få forbudt at sende levende dyr til den muslimske verden pgra denne video. I Danmark halalslagtes der med ikke-penetrerende boltpistol. Den giver tit dyrene blodansamling ved anslaget . Alle kvæg og kyllinger der bliver slagtet i Danmark bedøves forud for slagtningen. Ligegyldigt hvilken metode de slagtes efter. Men hvad betyder det .\njul TIME Magazine skriver, at Danmark i mandags indførte forbud mod halal- og kosher-slagtning. Nyheden er delt over hele verden. Men den er. Der er i Danmark ikke krav om mærkning af Den konkluderer, at halalslagtning uden bedøvelse medfører betydelig. Tidligere freelancer med fokus på nye medier, åbenhed og EU. Men Miljø- og Fødevareministeriet peger på, at artiklen har flere fejl, som kan skade Danmarks omdømme.\nBrugen halalslagtning ordet varierer danmark de arabisk-talende muslimske lande og de ikke-arabisk-talende muslimske lande. Halal har en generel anvendelse og en mere specifik anvendelse. I de arabisk-talende lande bruges ordet halal til at beskrive alt, der er tilladt under islamisk lovsom en modsætning til haram ; alt hvad der er forbudt. Dette omfatter adfærd, tale, påklædning og manerer. Bøn og bedøvelse er de primære forskelle på traditionel slagtning og halal i Danmark. Læs her, hvordan slagtningen foregår. This forum is mainly in Danish, but posts in other Scandinavian languages and English are welcome too. Skriv til moderatorerne og læs Danmark If you are looking to visit or move to Denmark, please check out halalslagtning links before posting to the subreddit:. Fakta om halal-slagtning\nnov Der gik halaldebat og frikadellekrig i kommunalvalgkampen. Igen igen. Vi forsøgte at blive lidt klogere på det hele. mar Men du får aldrig MM til at indgå på sådan et præmis, for ham er dansk slagtning at skabe danske arbejdspladser og halal slagtning er.\nI Danmark foreskriver reglerne efter den nye bekendtgørelse nr. fakta om storbritannien Danmark og Sverige har fået gode regler for halalslagtede dyr takket være et samarbejde mellem de muslimske organisaioner og de danske myndigheder. Halalslagtning er hverdag i Danmark. De fleste tager det afslappet, trækker på skuldrene og smider kyllingen i gryden med olie, hvidløg og citron, som de altid har gjort.\nDe er utilfredse med, at de ikke kan opdrive en ikke-halalslagtet kylling og derfor indirekte må acceptere ældgamle religiøse forskrifter:\nAlt halal kød fra danske kvæg og kyllinger kommer fra dyr, der er blevet bedøvet forud for slagtningen. Der er ikke kvalitetsforskel på traditionelt okse- og. 7. mar Alle kvæg og kyllinger der bliver slagtet i Danmark bedøves forud for slagtningen. Ligegyldigt hvilken metode de slagtes efter. Men hvad.\nDenne gang i Horsens, hvor Dansk Folkeparti kræver, at en kommende borgmester i byen skal love at bremse indkøb af halalkød til kommunen, hvis kandidaten vil have partiets støtte. Berlingske har samlet svar på tre centrale spørgsmål om, hvad forskellen egentlig er på halalslagtning og »almindelig« slagtning — og det kød, der kommer ud af det.\nHalalslagtning i danmark Denne gang i Horsens, hvor Dansk Folkeparti kræver, at en kommende borgmester i byen skal love at bremse indkøb af halalkød til kommunen, hvis kandidaten vil have partiets støtte. Berlingske har samlet svar på tre centrale spørgsmål om, hvad forskellen egentlig er på halalslagtning og »almindelig« slagtning — og det kød, der kommer ud af det. Glemt adgangskode\nTIME retter fejl om dansk halal- og kosher-forbud Primær navigation\nFølge: Lav libido postpartum » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Halalslagtning i danmark lecwe.jordenssalt.com


CHECK-IN.dk SAS køber biobrændstof for en halv milliard kroner - CHECK-IN.dk\nPosted By Danny Longhi Andreasen On 23. februar 2021 @ 10:36 In Klima | No Comments\nSAS har underskrevet en udvidet aftale med Gevo om køb af bæredygtigt brændstof til en værdi af over 600 millioner kroner. Den første levering forventes i 2024.\nSelv om coronakrisen fortsat tynger luftfarten verden over, bliver der stadig taget grønne initiativer fra forskellige aktører.\nSenest har SAS taget initiativ til at investere i en grøn fremtid ved at underskrive en udvidet aftale om køb af biobrændstof fra den amerikanske virksomhed Gevo. De to parter underskrev en indledende aftale allerede i oktober 2019, og denne er således nu blevet udvidet.\nAftalen anslås til at have en værdi af over 100 millioner dollar, svarende til 613 millioner kroner, over hele aftalens løbetid. SAS har forpligtet sig til at købe fem millioner gallon om året, hvilket svarer til 19 millioner liter. Gevo forventer at levere den første omgang biobrændstof – også kaldt Sustainable Aviation Fuel (SAF) – i 2024 fra virksomhedens ’Net-Zero 2’-projekt.\n”SAS har et ambitiøst mål om at reducere dets absolutte klimaaftryk med 25 procent fra 2005-niveau inden 2025. Denne øgede mængde biobrændstof vil hjælpe os med at nå mindst 20 procent af den biobrændstof, der er nødvendig for at nå vores mål om reduktion i emissioner. SAS vælger partnere som Gevo, der har visionen og ambitionen om at støtte luftfartsindustriens overgang til netto nul-emission,” siger Lars Andersen Resare, bæredygtighedschef i SAS.\nRoser SAS for initiativ midt i pandemi\nGevo oplever en stærk og voksende efterspørgsel på sine produkter, og der er stor tilfredshed med den udvidede aftale med SAS.\n”SAS har en vision og plan, som de udfører, selv på trods af den globale pandemi. Dette ekstra volumen vil hjælpe Gevo med at vokse sin forretning og forhåbentlig fremskynde oprettelsen af Gevos Net-Zero 2-anlæg,” siger Patrick R. Gruber, administrerende direktør i Gevo.\nGevo vil producere energitætte flydende kulbrinter ved hjælp af vedvarende energi, og anlægget til virksomhedens første del af projektet – Net Zero 1 – forventes bygget i Lake Preston i den amerikanske delstat South Dakota.\nDet er ikke første gang, SAS tager initiativ til at fremme brugen af biobrændstof for at få en mere klimavenlig luftfart. I slutningen af maj 2020 annoncerede SAS og Københavns Lufthavn et nyt partnerskab med A.P. Møller Mærsk, DSV Panalpina, DFDS og Ørsted med en konkret vision om at udvikle et nyt og banebrydende produktionsanlæg til brint og electrofuels i 2023.\nURL to article: https://check-in.dk/sas-koeber-biobraendstof-for-en-halv-milliard-kroner/


Køb Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia – 500 kr.\nSmuk og funklende Dora sølv halskæde fra Jonali. Det runde vedhæng er 17 mm og hænger på en 60+10 cm lang sølv kæde. Perfekt til hverdagslokket. (Læs mere)\nNavn: Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia\nDe fleste internet foretagender yder nu til dags en række forskellige fragtformer. Den mest almindelige er efterhånden at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente bestillingen når du har tid. Leveringsformen er nemlig ret så problemfri, og tit endda den mest letkøbte mulighed for levering ved køb af Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia.\nDu kunne derudover udse dig at få ordren bragt til dit hus eller til når du er på job. Løsningen er for det meste en tak mere pebret, men samtidig super overkommelig. Den mindst kostelige leveringsmetode kan ikke modsiges at være at hente varerne selv, men dette står og falder med at du bor i nærheden af online forhandlerens bopæl.\nLeveringshastigheden på Halskæde m. vedhæng er selvfølgelig særligt vigtig forudsat man har brug for ordren inden for kort tid, og derfor er det skam væsentligt at du besigtiger den estimerede leveringsdato på det vedkommende produkt.\nEn del internet shops garanterer levering efter en enkelt hverdag på mange af shoppens varer, eksempelvis Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia, hvilket kræver at bestillingen gennemføres forinden et fast tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer betjent før de pakkeansatte holder fyraften.\nFlere internet varehuse præsterer fragt uden gebyr, men for det meste gælder det kun hvis du handler for et konkret beløb. I øvrigt skal man gribe den mest prisbevidste leveringsmulighed, der typisk – om man er tæt på Esbjerg, Odder eller Ringkøbing – vil være at få fragtfirmaet til at køre ordren til et afhentningssted.\nDet er jo super hensigtsmæssigt for enhver at finde information om priser fra diverse butikker på nettet, og derfor har flertallet af Joanli online virksomheder set sig tvunget til at formindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, men ligeledes til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange frembyde levering uden beregning.\nMen det kan immervæk vise sig lukrativt at undersøge visse webbutikker efter tilbud på Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia før du færdiggør din shopping, således at man er skudsikker på at få den prisbilligste pris.\nDu skal ikke desto mindre ikke undervurdere, at ifald en e-forhandler reklamerer bedst i test varer for en salgspris der kan virke umådelig letkøbt, kan det ofte være et faresignal om en uægte internet shop. Handler med kort er imidlertid dækket ind under et regulativ, hvilket skærmer køberen imod uoprigtige e-firmaer.\nGenerelt anbefaler vi kortbetalinger eller MobilePay. Som et alternativ bør du udnytte et tilbud som eksempelvis ViaBill, såfremt du gerne vil finansiere beløbet over et længere tidsrum.\nForinden nogen bestiller i en Joanli internet shop kunne de altid studere netshoppens vilkår, men det er ofte ikke super spændende.\nEn nemmere løsning kunne måske være at kontrollere hvorvidt online webshoppen er e-mærket medlem, hvilket ofte er en indikation om at internet butikken adlyder den officielle danske lovgivning, og at webshoppen nu og da føres tilsyn med af jurister der har meget erfaring med de gældende love. Dette er desuden en god mulighed for opbakning, når du udsættes for problemer med din shopping.\nDertil slår vi et slag for at køberen er obs på de væsentligste reglementer der er gældende for handlen, fx hvilken byttepolitik online forhandleren benytter. I den relation er det på samme måde afgørende, at man stadigvæk opbevarer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden vil kunne dokumentere sin ordre af Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia, uanset om du er på udkig efter produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot yder altid fremragende løsninger til at se nøjere på en stor gruppe andre køberes tanker og derved er det fornuftigt, at du kigger på webbutikkens ratings af Joanli DORA sølv halskæde med rundt vedhæng med cubic zirkonia inden du shopper.\nFacebook tilbyder dig lige så vel altid solide løsninger til at få et kig ind i online virksomhedens kundetilfredshed. Foruden det møder vi en række forhandlere på nettet hvor det er muligt at nedfælde en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes kan tages i brug til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med en række online shops i Danmark da vi fremviser virksomhedernes varer, og tager godtgørelse ifald en af vores besøgende udfører en ordre.\nVejledning vedrørende tilbud og netbutikker ajourføres hyppigt, men vi påtager os ikke ansvaret for ændringer der potentielt er iværksat efter sidste opdatering af de viste data.


Post author:Jan Helbak\nAf Jan Helbak medl. af Kritisk Debats redaktion\nOpdriften i inflationen er blevet forklaret med henvisninger til konjunkturelle faktorer bl.a. opstemmet forbrugsbehov efter udfasningen af pandemien, lønpres og forsyningsproblemer. Men nu begynder flere økonomer at øjne strukturelt begrundede faktorer.\nInflationen har faktisk været der siden, den amerikanske centralbank i 2008 besluttede sig for en gigantisk pengeudpumpning og sænkning af renten med det formål at redde finanssektoren fra nedsmeltning. Centralbankdirektør Draghis for ECB gjorde noget lignende i 2012 med den offensive pengepolitiske linje ”Whatever it takes” – ”Outright Monetary Transactions” (OMT). I begge tilfælde har det ført til inflationering af værdipapirsmarkedet.\nDe samme pengepolitiske instrumenter blev genaktiveret i foråret 2020 i forbindelse med første bølge af pandemien. I begge tilfælde har efterslæbet været en enorm vækst i aktieværdier, der ikke har stået i et rimeligt forhold til virksomhedernes faktiske indtjening og afkast. Og da pengeudpumpningen og lavrentepolitikken ikke førte til den traditionelle prisinflation, skønnede de finansielle myndigheder, at den politik kunne fortsættes så længe, det var nødvendigt, uden de store omkostninger.\nDa så prisinflationen tog fart efter udfasningen af første pandemibølge lå det lige for at forklare opdriften i priserne med frigivelsen af et opstemmet forbrugspres og svækkede forsyningskæder på den anden side på grund af Coronaen. Samt det voksende lønpres på grund af mangel på arbejdskraft. Både den amerikanske og europæiske centralbankdirektør meldte ud, at prisstigningerne var forbigående og skulle betragtes som et konjunkturelt fænomen.\nSådan forholder det sig ikke helt længere. Inflationen har bidt sig fast, selv om de aktuelle voldsomme udsving selvfølgelig kan tilskrives Ruslands invasion af Ukraine og den ”vestlige bloks” sanktionspolitik overfor Rusland. Men inflationen kan ikke kun tilskrives en eksorbitant vækst i efterspørgslen og elementære udbudsproblemer. Neden under de synlige bevægelser har der været andre og mere strukturelle og inflationsfremmende ændringer i gang over længere tid. Det drejer sig først og fremmest om lav vækst i den globale produktivitet og ændringer i handelsmønstrene i tæt tilknytning til de geopolitiske ændringer.\nI 2017 gennemførte OECD en større undersøgelse af sundhedstilstanden i ni europæiske økonomier (1). Her fandt man, at op til 20% af alle ikke finansielle firmaer i de undersøgte lande var, hvad man kalder Zombievirksomheder”. Altså firmaer hvis indtjening er så lav, at de ikke engang kan betale renterne af deres gæld og firmaer, som ville være gået fallit og lukket på et marked med åben og fri konkurrence. Underforstået var konklusionen, at disse var firmaer holdt kunstigt i live som konsekvens af centralbankernes massive pengeudpumpning og misallokering af kapital. Det er de samme firmaer, der i dag vil kollapse, hvis eller når centralbankerne hæver renterne markant for at inddæmme inflationen.\nMåske er det ikke det største problem, at den ”kreative kapitaldestruktion” kan blive udløst med flere års forsinkelse, havde det ikke været for det problem, som OECD’s økonomer peger på i rapporten. Nemlig at misallokeringen dels har trukket aktiv kapital ind i gældsunderstøttelse fremfor at flyde til nye investeringerne og fremme af produktiviteten. Pointen er selvfølgelig, at centralbankerne redningspolitik overfor finanssektoren rent faktisk har bidraget til at skabe nogle underliggende strukturelle investerings- og produktivitetsproblemer, som bidrager til inflationsudviklingen nu. OECD’s rapport understøttes af en anden rapport, der blev udarbejdet i ECB regi, som tegner et billede af misallokeringer af kapital via kapitalsvage banker med store udestående i zombielignende virksomheder, hvor de har haft interesse i at holde disse virksomheder i drift, selv de økonomisk rationelt burde være likvideret. (2)\nEksempelvis står der i rapportens indledende konklusioner: ”For det første kan banker med incitamenter til at låne ud til zombievirksomheder have haft en tendens til at dreje deres låneportefølje mod hårdt pressede lånere, og på den måde blokeret for lån til produktive og kreditværdige virksomheder, som opererede indenfor de samme brancher”. Kort sagt peger de to rapporter og andre enkeltstående analyser på et fænomen, som kun har været meget perifert berørt af mainstreamøkonomerne og underligt nok også af de venstreorienterede økonomer: at krisen i 2008 og den anden recession i Europa ikke har haft den ”rensende” virkning, som man ellers tilskriver kriser i en kapitalistisk økonomi. Det giver så sig selv, at det forhold har haft indflydelse på den samlede gælds- og produktivitetsudvikling og således også påvirket de underliggende inflationære tendenser.\nSå sent som i februar 2022 udgav økonomer fra BIS (Bank of International Settlement) en rapport, hvor de præsenterede begrebet ”Fallen Angels” om virksomheder, der er meget eksponerede i forhold til lavt vurderede obligationer, som alene har været muligt på grund af centralbankernes pengeudpumpning, også kaldet ”Quantitative Easing” (QE).(3) Disse virksomheder er endnu ikke zombie virksomheder, men de er så kapitalmæssigt og indtjeningsmæssigt svagt funderet og udsatte, at de vil likvidere i et bredt spekter den dag, hvor kapitalmarkederne strammer til. Det er også grunden til, at IMF i februar var ude og opfordre regeringer verden over til at stramme virksomhedernes private gældsætning i virksomhedsobligationer og udvikle deres systemer til at håndtere fallitter og gældssanering, herunder udvikling af nye produktive investeringsstrukturer. (Virksomhedsgælden på verdensmarkedet er nu vokset til at udgøre 83 billioner dollar eller 98% af BNP). (4)\nDen anden strukturelle faktor, som har indflydelse på udbudssiden, er ændringerne i værdi- og forsyningskæderne. De store ændringer og fremkomsten af flaskehalse på hele verdensmarkedet, som følge af ”nedlukningen” har invalideret handlen med maskinkomponenter og efterspurgte forbrugsgoder – med lange ventetider til følge.\nMen billedet er for forenklet. Den voldsomme ustabilitet i varehandlen, råvareproduktionen, varetransporten og allokeringen er også tæt forbundet med den mere udbredte sanktionspolitik og finansielle dominanspolitik, som blev voldsomt opskaleret i Trumps præsidentperiode. Og den er, som det er de fleste bekendt, ikke ændret med Biden som præsident. USA’s hetz mod kinesisk produktion indenfor det højteknologiske område har bl.a. betydet, at udrulningen af nyere it teknologi er blevet forsinket og fordyret på 5G området. For at beskytte sig selv har Kina ændret sin investeringspolitik i retning af større selvforsyning samt omdirigeret større kapitalporteføljer. Det samme sker i flere Sydøstasiatiske lande og i ekstrem grad i USA under Trumps og Bidens protektionistiske politik.\nDen tendens, som har været der længe, men som blev skærpet under Trumps embedsperiode, fremstår nu helt tydeligt i forbindelse med sanktionerne overfor Rusland. De meget komplekse og integrerede forsynings- og værdikæder undergår voldsomme forandringer som led i de radikale strukturændringer i retning af deglobalisering af verdensmarkedet og dets regionsopdeling. I USA overgår man indenfor flere brancher fra de sidste 30 års horisontale forsyningskæder til de klassiske men også omkostningstunge vertikale forsyningskæder blot for at kunne styre forsyningerne helt frem til afskibning af produkterne. En risikabel opsplitning af verdensmarkedet, som også repræsenterer et opgør med de naive forestillinger efter Sovjets sammenbrud i 1991 om det mulige i at afkoble af verdensøkonomien fra den geo- og sikkerhedspolitiske magtpolitik. Man troede på, at den liberale demokratiske ordning af verdensmarkedet var kommet for at blive.\nDen forestilling holdt til og med 2008, hvor sprækkerne i USA økonomiske og militære globale dominans og effekten af ”krigen mod terrorisme” begyndte at vise sine katastrofale konsekvenser, der kun skulle blive tydeligere i de efterfølgende år og kulminere med USA’s forsmædelige exit fra Afghanistan.\nSamme forestilling om global overlegenhed ligger indlejret i de forskellige finansielle sanktioner mod Rusland. Udelukkelse fra Swift, indefrysning af den russiske nationalbanks tilgodehavender i andre lande, heriblandt USA, blokering af it-eksport til Rusland og forslag om boykot af russisk olie og gas på mellemlang sigt. Men frem for at cementere vestlig overlegenhed, har sanktionerne skubbet på de mange spredte tendenser til omkalfatring af de hidtil kendte strukturer på verdensmarkedet. Sanktioner har allerede sat gang i flere lande i Mellemøsten og Østasiens overvejelser om nye og mindre risikofyldte investeringer og om udvidelse af handelstransaktioner i alternative valutaer til dollaren. Det handler for så vidt ikke om, hvorvidt sanktionerne rent faktisk gennemføres i morgen men om tydelige tegn på, at verdensøkonomiens udvikling i en helt anden grad end tidligere er vævet ind i geopolitisk- og sikkerhedspolitisk magtspil – hvor indsatsen er kamp om dominansen på verdensmarkedet og således om USA’s og Kinas fremtid.\nRisikoen er, at magtspillet under en ”ny kold krig”, der udspiller sig i en langt mere integreret verden end den foregående, vil føre til en regionalisering og national orientering af kapitalstrømme, investeringer og produktivitetsudvikling, hvad der alt andet lige vil fordyre varerne, svække den globale handel og bremse den økonomiske udvikling ikke bare i USA, Europa og Kina men på hele verdensmarkedet. Det er det scenarie, som IMF advarer i mod, og som også de mere tænksomme kommentatorer er begyndt at adressere nu, hvor forfærdelsen over Ruslands invasion så småt viger for eftertanken.\nMan behøver blot at lytte til advarslerne fra den tyske bilindustri eller til EU kommissionsformandens hysteriske krav om en ”gigantisk” investering i udvikling af europæisk højteknologisk it-produktion som alternativ til import fra bl.a. Kina for at fornemme, hvilke kræfter der er i spil i opbruddet på verdensmarkedet. Som The Economist slår fast i 19. marts nummeret: ”I praksis er der en hård linje at drage. Ruslands krig viser, at en kirurgisk gendesign af forsyningskæderne er nødvendig for at forhindre autokratiske lande i at tromle liberale lande”. Men som artiklen slutter: ”Hvad verden ikke har brug for, er et farligt ryk mod selvtilstrækkelighed”.\nI flere af tidsskriftets artikler forbindes de inflationære tendenser med de mulige strukturelle ændringer på verdensmarkedet og det, man mener, bliver autokraternes afkobling fra den liberale verdensordens standarder og institutioner. En lidt paradoksal indsnævring af forståelseshorisonten, når det tages i betragtning, at det alene er den hidtidige dollardominans, der dels har muliggjort den enorme gældsophobning, pengeudpumpning for at holde finanssektoren flydende i den vestlige verden og den aggressive sanktionspolitik, der siden Trumps ”America First” politik først og fremmest har tjent som vigtig faktor i inddæmningspolitikken overfor Kina. USA’s globale sanktionspolitik og økonomiske magtdemonstration bidrager som en ikke uvæsentlig faktor til den inflationsudvikling, som centralbankerne nu skal inddæmme med fare for at udløse en ny recession.\nThe Walking dead? Zombie firms and productivity in OECD countries, Economic department workings papers no. 1372, 2017\nWhatever it takes: The real effects of Unconventional Monetary Policy, Viral V. Acharya, Tim Eisert Eufinger, Christrian Hirsch, 2017\nExorbitant Privilege? Quatitative Easing and the bond market subsidy of prospective Falle Angels, BIS, februar 2022\nGovernments must choose to support restructure heavily indebted firms, Cayla Pasarbasioglu, Rhoda Weeks-Brown, 23 februar 2022.\nForrige indlægReformer af førtidspension har svækket respekten for den empiriske virkelighed og kompensationen for nedsat arbejdsevne\nNæste indlægHvem er redd for inflasjon?\nTags: Inflation, produktivitet, sanktionspolitik


Ejendomsmægler Hedehusene og Fløng – Sælg din bolig med Brikk\nSælg din bolig i Hedehusene og Fløng med Brikk for 12.500 kr.\nIfølge tal fra Finans Danmark har villaer og rækkehuse i Hedehusene og Fløng en liggetid på 131 dage. Dette er formindsket sammenlignet med året før, hvor liggetiden var på 163 dage. Det er dog højere end nærliggende byer som Roskilde hvor liggetiden er på 104 dage.\nIfølge tal fra Danmarks statistik gives der 2.9% afslag på boliger i Hedehusene og Fløng. Det svarer i gennemsnit til 84.118 kr. De 2.9% er lavere end landsgennemsnittet, som ligger på 4.2%. Det er dog også væsentlig højere målt i kroner end det meste af Danmark, dog lavere set i forhold til det procentmæssige afslag. I forhold til de nærtliggende større kommuner, så er afslaget i procent dog også lavere, hvor bl.a. Høje-Taastrup ligger med et afslag på 3,4% svarende til 90.475 kr.\nSælg din bolig i Hedehusene og Fløng


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Guldborgsund - Bob siger ikke mere stop\nEt klart budskab på valgplakater op mod kommunalvalget i november fra Dansk Folkepartis Bob Richard Nielsen.\n13. januar 2022 kl. 14:27 Af Birgitte Grønning\nGULDBORGSUND - Ingen religiøs beklædning på job i kommunen.\nSådan lød budskabet fra lygtepælene fra DF'eren Bob Richard Nielsen inden kommunalvalget i november.\nNu er han valgt til byrådet og formand for ældre- og omsorgsudvalget. Dermed står han i spidsen for cirka 1.100 ansatte i kommunens ældrepleje, hvoraf en del går klædt med muslimsk tørklæde eller andre religiøse beklædningsgenstande.\nFår de ansatte på kommunens plejehjem nu vrøvl med formanden, hvis de møder med kalot, fez eller dagmarkors?\nOg hvordan forestiller Bob Richard Nielsen sig at knække koden til rekruttering af de så eftertragtede nye medarbejdere i ældreplejen, hvis han vil frasortere alle, der bærer et symbol på deres religion synligt, når de går på arbejde?\nDer bliver ingen vrøvl eller frasortering, forsikrer politikeren.\n- Jeg skal overhovedet ikke blande mig i hvem, der ansættes i ældreplejen. Min opgave er at hjælpe, ikke at stå i vejen for forvaltningen. Men jeg har en holdning. Jeg vil gerne have, at vi bliver ved med at hylde vores sekulære samfund ved ikke at være religiøse, når vi er i en offentlig stilling. Det ærgrer mig, at vi giver los på det sekulære. For mig er det den forkerte vej at gå. Det er min holdning, og den vil jeg have til evig tid. Havde jeg 15 mandater i byrådssalen, der var enige med mig, ville jeg tage det op. Men det har jeg ikke, og jeg kommer aldrig igennem med det, forklarer Bob Richard Nielsen, der kalder sin valgplakat drønprovokerende.\n- Den har sikkert frastødt flere, end den har tiltrukket. Mange har set den som poppet, useriøs og grænseoverskridende. Det er ikke en gratis plakat at hænge op, konstaterer Bob Richard Nielsen.\nDet lyder næsten som om, du har fortrudt den plakat?\n- Nej, det har jeg ikke. Den fortæller, hvem jeg er og om de værdier, jeg har. Jeg er ikke bange for at sætte mig selv i spil og fortælle, hvad jeg står for.\nHos FOA Guldborgsund har formand Bodil Marker ikke tal på, hvor mange af hendes medlemmer, der er offentligt ansat og går med religiøs beklædning.\n- Det er jo slet ikke noget, man går op i, og det har ingen indflydelse på, hvordan de ansatte passer deres arbejde. Nogle har et tørklæde på, rødt hår, en perle i næsen eller et kors om halsen, og det er ikke et problem. For mig lyder det som en meget gammeldags og ikke særlig klog holdning, han har. Vi har så kæmpestore rekrutteringsproblemer, at han hellere skulle passe godt på alle de ansatte, kommunen har, og tale pænt om dem. Vi får brug for alle til at løfte opgaven med de flere og flere ældre i samfundet, og de må klæde sig præcis, som de har lyst, mener Bodil Marker og tilføjer:\n- Bob Richard Nielsen må se at hoppe op i nutiden og indse, at der for længst er fundet fornuftige løsninger på arbejdspladserne. Og ikke blande sig i pjat.\nBodil Marker mener ikke, at valgplakaten kan skræmme potentielle ansøgere til sosu-job i kommunen væk.\n- Nej, der er fornuftige kolleger, tillidsfolk og ledere, der nok skal forklare dem, hvordan virkeligheden fungerer.