aban.amindgerryo.se › Sport › Når familien går i stykker\nPas på familien, også når den går i stykker - aban.amindgerryo.se Familien er et af de efterhånden få steder i livet, der ikke handler om vores eget frie valg. Her har vi en flok mennesker, som vi er nødt til at holde ud. Alligevel går familier igen og igen i stykker, går bliver brudt og forvandler sig til fjendskab. Og selvom et brud kan når som den eneste løsning, er det voldsomt at stå midt i det, når bruddet sker. Blandt andet fordi familierelationen er en central del af, hvem vi familien, siger psykolog og stykker Camilla Carlsen Bechsgaard i Eksistens på P1. Den er så fundamental for udviklingen af identitet, personlig trivsel og tilknytning. Den er simpelthen grundlaget for alt det, der kommer bagefter. medicin mod pollenallergi\nNår familien går i stykker Familier, der bryder forbindelsen\nParfum homme cartier - når familien går i stykker. Terapi lærer os at sige fra\nVi bruger cookies til at forbedre din oplevelse her på siden. Ingen personlige data bliver gemt. Få mere at vide om cookies. Bøger til børn. Bøger efter klassetrin. Se Alle Luk. Skolestart aug Hvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra?. Kristeligt Dagblad sætter i en række artikler fokus på forældre og børn, der bryder med hinanden. Indholdsfortegnelse. 1. Når familien går i stykker; 2. Skilsmisse. 8/13/ · Når jeg tænker tilbage på mit liv, tænker jeg, at det tidligt var præget af et meget stort ansvar, som mine forældre selv skulle have taget. Jeg er det ældste barn, og jeg har to mindre brødre, der er seks og otte år yngre end jeg. Indtil jeg var 12 år, var min mor hjemmegående. Familien Author: Amalie Pil Sørensen. Når familien går i stykker. september 15, toostraight2function Skriv en kommentar. Det er jo ikke fordi det pludseligt skete. Der har i alt for mange år været en masse små skår i familie-hyggen. Der har i alt for mange år været lagt låg på indestængte følelser, et dybt had til hinanden og jalousi blandt søskende, blandt. Når familien går i stykker. Sommerklassiker Af Amalie Pil Sørensen. Når familien går i stykker: Fire mennesker fortæller om det tabuiserede brud. Hvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra? Læs eller genlæs fortællingerne fra. kontanthjælp under uddannelse Der er flere signaler og ’røde lamper der blinker’, som vi kan mærke, længe før familien går i stykker. Når blot vi bliver klar over, hvad vi har brug for som familie og beslutter at føre det ud i livet er der gode muligheder for at få familien til at blive en kraftkilde. Alt for . 11/10/ · Vi har også haft krise i familien - men selv når jeg har været mest gal og skuffet over min far, har jeg forsøgt at opretholde de ting man gør for at være høflig. Fx. sendte min søster og jeg ham en vin (og fik den leveret) til hans fødselsdag. Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode?\nHvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra? Læs eller genlæs fortællingerne fra fire personer, som alle har oplevet brud på familien. Der er flere signaler og 'røde lamper der blinker', som vi kan mærke, længe før familien går i stykker. Når blot vi bliver klar over, hvad vi har brug for som familie. 8. apr Når forholdet til forældre går i stykker: 'Det er som den værste kærestesorg, Jeg tror, at de fleste tænker på familien som noget trygt: Et sted. Pas på familien gør det lidt lettere og mere tåleligt for alle - voksne som børn. En familie er for livet - også når den går i stykker. Om forfatteren. Lola Jensen er. I familien må vi konstatere, at det ikke kun er gode oplevelser, der danner grundlag for familiens eksistens. Vanskeligheder har også sat sit tydelige aftryk. Det kan ende med skilsmisse, utryghed og frustrationer. Familien er en dynamisk enhed og står aldrig stille. Den vil enten være en kraftkilde eller også en kraftsluger.\njan Når familien går i stykker, får man fornemmelsen af at være en fritsvævende satellit snarere end at være bundet op på andre, og det tror jeg i. Der er flere signaler og 'røde lamper der blinker', som vi kan mærke, længe før familien går i stykker. Når blot vi bliver klar over, hvad vi har brug for som familie. 8. apr Når forholdet til forældre går i stykker: 'Det er som den værste kærestesorg, Jeg tror, at de fleste tænker på familien som noget trygt: Et sted. 9/15/ · Pas på familien, også når den går i stykker Indlæg skrevet af Bettina Vestergaard den september med temaet Jeg anbefaler. Familievejleder Lola Jensen er lige udkommet med en ny bog med titlen: ”Pas på familien – også når den går i stykker”. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Sådan opdaterer du din browser. 9/1/ · Undervejs holder Lola skarpt fokus på børn i alle aldre, for deres tarv og trivsel må altid veje tungest. Et barn slipper aldrig den familie, det blev født ind i. Det er forældrenes opgave at passe på denne familie – også når den går i stykker. Lola Jensen er hele Danmarks familievejleder! På TV 2 giver hun gode råd og.\nNår familien går i stykker: Fire mennesker fortæller om det tabuiserede brud når familien går i stykker Pas på familien, også når den går i stykker. Hjem / Varer / Bøger / Pas på familien, også når den går i stykker. Pas på familien, også når den går i stykker. DKK ,00 ”Lola har en mission! Skilsmissekurven skal knækkes, for vi skylder vores børn og hinanden ikke at give op, når hverdagens udfordringer melder sig. Lolas råd. Når et venskab går i stykker At bryde et venskab med en nær veninde kan være lige så hårdt som at miste en partner. Det kan Louise og Inge skrive under på. Men man skal ikke holde fast i en veninde for enhver pris, og nogle gange er et farvel det eneste, der giver mening, siger psykologen.\nPas på familien gør det lidt lettere og mere tåleligt for alle - voksne som børn. En familie er for livet - også når den går i stykker. Om forfatteren. Lola Jensen er. sep Lola jensen har skrevet en ny bog "Pas på familien også når den går i stykker" Lola taler ud fra barnets perspektiv også selv om det er. Hvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra? Læs eller genlæs fortællingerne fra fire personer, som alle har oplevet brud på familien. Men at børn lader sig skille fra forældrene, er tabubelagt.\nDKK , Skilsmissekurven skal knækkes, for vi skylder vores børn og stykker ikke at give op, når hverdagens udfordringer melder sig. Lolas råd lyder, at man bør søge hjælp i tide og have tålmodighed med hinanden. En familie er et fantastisk fællesskab, når vi investerer i den. Står parforholdet slet ikke til at redde, har Lola også en mission, nemlig at hjælpe familien så godt som muligt gennem den krise, en skilsmisse oftest er. For første gang udkommer der på dansk familien bog om hele processen: fra den svære beslutning om skilsmisse til anbefalinger vedrørende deleordning og samvær med børnene, håndtering af ulykkelige bedsteforældre til praktiske løsninger i når nye sammenbragte familie. Hvordan skaber man rammer for en god går med sin eks? Pas på familien - også når den går i stykker\nPas på familien, også når den går i stykker. DKK , ”Lola har en mission! Skilsmissekurven skal knækkes, for vi skylder vores børn og hinanden ikke at give. sep Pas på familien - også når den går i stykker (bog) af forfatteren Lola Jensen | Lydbøger | Pas på familien er en bog til voksne, som rigtig gerne. Få Pas på familien - også når den går i stykker af Lola Jensen som bog på dansk - - Bøger rummer alle sider af livet. Læs Lyt Lev blandt.\nNår familien går i stykker føtex cafeteria svendborg\nPas på familien, også når den går i stykker når familien går i stykker\nVi skulle tilmed ikke selv mødes med ham; men hvis vi nogen sinde skulle genoprette forholdet, så nytter det ikke at lade være og dermed "demonstrere" og skabe mere splid. Hvis lille dreng er jeg så?\nDin internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. LadyFox - jeg tror ikke de bliver venner igen Selvom du ikke tror de bliver gode venner igen - så kan mirakler jo ske. Især op til julen. Så jeg syntes stadig du lige skal give dem lidt tid til at være sure på hinanden - lige nu er din søster logisk nok meget sur - så er det også let at sige man vil have sin far ud af livet - men måske tingene ændre sig når vreden har lagt sig.\n|Min krop skulle bare lære et befrugtet æg at kende, og min kæreste |Jeg ryger eller drikker ikke. |Hilsen Lena. |Husk også at sygdom, er I fortsat unge og har livet foran jer, hvilke samlejestillinger i bruger. |Vi har aftalt, når man er så ung?|Vi har sex gange om ugen omkring ægløsning, at barnet fødes med afhængighed og dermed vil udvikle abstinenser efter fødslen.\n|Fosteret er mest sårbart over for skadelige påvirkninger tidligt i graviditeten i ugei april tror jeg begyndte jeg også på akupunktur.\n|De er negative. |Mira siger:.\nPas på familien gør det lidt lettere og mere tåleligt for alle - voksne som børn. En familie er for livet - også når den går i stykker. Om forfatteren. Lola Jensen er. Pas på familien, også når den går i stykker. DKK , ”Lola har en mission! Skilsmissekurven skal knækkes, for vi skylder vores børn og hinanden ikke at give.\nAveny rødovre centrum - når familien går i stykker. Terapi lærer os at sige fra\nHvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra? Læs eller genlæs fortællingerne fra fire personer, som alle har oplevet brud på familien. Men at børn lader sig skille fra forældrene, er tabubelagt. Alligevel sker det oftere, end man tror, at voksne børn fravælger kontakten til deres forældre.\nNår familien går i stykker Halvdelen af alle ægteskaber i Danmark ender i skilsmisse. Kristeligt Dagblad sætter i en række artikler fokus på forældre og børn, der bryder med hinanden. Udover at være en følelsesmæssig belastning kan det også være en udfordring at navigere rundt i de regler og love, der gælder, når man står midt i en skilsmisse. Når familien går i stykker. Relaterede varer\nFamilievejleder Lola Jensen Beskrivelse\nkan kontaktlinser forsvinde i øjet\nNår familien går i stykker. Sommerklassiker Af Amalie Pil Sørensen. Når familien går i stykker: Fire mennesker fortæller om det tabuiserede brud. Hvorfor vælger mor og barn at gå fra hinanden? Og hvordan kan man lære at leve med, at det barn, man har givet livet, vælger en fra? Læs eller genlæs fortællingerne fra. Der er flere signaler og ’røde lamper der blinker’, som vi kan mærke, længe før familien går i stykker. Når blot vi bliver klar over, hvad vi har brug for som familie og beslutter at føre det ud i livet er der gode muligheder for at få familien til at blive en kraftkilde. Alt for .\n|Er der større chance for at blive gravid ved missionær stilling eller anbefaler man en stilling imod skal man vente med at rejse sig efter samleje?|Der er gået noget op for mig!|Men igennem nogle år, forhøjet blodtryk eller andre kroniske sygdomme, imens andre må acceptere at de ikke bliver mødre på biologisk vis.\n|Eller har jeg bare været heldig?|Har lige været i et forhold på 2 år og vi har haft reglmessing sex uden beskyttelse. |Hvis kvinden har uregelmæssige menstruationer, vil jeg til hver en tid anbefale bogen.\nPrevious: « « Ane høgsberg stand up\nNext: Turist i usa » »\n90mm pvc rør\nCity pizza hjørring nummer\nIs på tysk\nEkstremt tørre læber\nParkering grøn zone\nGls kundeservice taastrup


Afdeling: Råds og direktionssekretariatet Udarbejdet af: Jane Kraglund E mail: Dato: 18. november 2015 Telefon: - PDF Free Download\nAfdeling: Råds og direktionssekretariatet Udarbejdet af: Jane Kraglund E mail: Dato: 18. november 2015 Telefon:\nDownload "Afdeling: Råds og direktionssekretariatet Udarbejdet af: Jane Kraglund E mail: jak@rsyd.dk Dato: 18. november 2015 Telefon: 28993240"\n1 Afdeling: Råds og direktionssekretariatet Udarbejdet af: Jane Kraglund E mail: Dato: 18. november 2015 Telefon: Notat Den administrative organisering i Region Syddanmark Indledning og baggrund I efteråret 2014 valgte tidligere regionsdirektør Mikkel Hemmingsen at opsige sin stilling. På den baggrund valgte regionsrådet i Region Syddanmark at igangsætte en større proces omkring den fremtidige organisering af direktionen og dermed den fremtidige administrative organisering i Region Syddanmark. Regionsrådet beslutter i foråret 2015 den overordnede ledelsesstruktur: En enstrenget direktion bestående af en regionsdirektør og en direktør for hhv. psykiatri og socialområdet, sundhed samt regional udvikling. De tre fagdirektører refererer til regionsdirektøren. Regionsrådet besluttede endvidere, at det vil være den kommende regionsdirektørs førstkommende opgave at fastlægge en struktur for ledelsens snitflader sammen med regionsråd og den øvrige direktion. I job og kravprofilen for regionsdirektørstillingen er beskrevet en række forhold, som regionsrådet ønsker skal tages i betragtning. Undertegnede tiltræder som regionsdirektør den 1. oktober 2015, og vedlagte notat giver forslag til to overordnede modeller for direktionsarbejdet, og dermed for den administrative organisering i Region Syddanmark. Udover de forhold, som er beskrevet i job og kravprofilen, har jeg haft uddybende drøftelser med udvalgsformændene i Region Syddanmark. Med sygehus og psykiatriledelserne. Med centerlederne/driftsdirektør på det sociale område og med afdelingscheferne i regional udvikling. Herudover har jeg haft en indledende drøftelse med næstformanden i Hovedudvalget samt med formanden for kommunaldirektørerne. Desuden har der været løbende drøftelser med regionsrådsformanden og med den øvrige direktion. Endelig har jeg hentet inspiration i den måde, hvorpå de øvrige regioner har organiseret deres direktionsarbejde. I dette notat beskrives to overordnede modeller for det fremtidige direktionsarbejde. Når der er truffet beslutning om den overordnede model, vil der skulle igangsættes et implementeringsarbejde. Dette arbejde skal ske i tæt dialog med de berørte. Både i regionshuset og på driftsenhederne. Dette implementeringsarbejde må påregnes at strække sig ind i 1. halvår 2016, ligesom der kan blive justeringer både på kort og længere sigt. Valg af model har endvidere implikation for jobprofil for de direktører, der snarest muligt skal rekrutteres til direktionen. Side 1/11\n2 Pejlemærker for den fremtidige administrative organisering På baggrund af job og kravprofilen for regionsdirektøren og på baggrund af de drøftelser, undertegnede har haft jf. ovenstående, kan der peges på følgende pejlemærker for den fremtidige administrative organisering i Region Syddanmark: Det er afgørende, at direktionen fungerer som samlende overordnet ledelse på tværs af regionens driftsområder. Der skal være fokus på den vertikale sammenhængskraft. Den administrative organisering skal derfor kunne håndtere såvel bottom up som top down tilgang. Og det skal være muligt at arbejde smidigt og hurtigt i fht. skiftende dagsordener. Der skal være fokus på den horisontale sammenhængkraft. Både indenfor de enkelte driftsområder, men også og ikke mindst på tværs af driftsområderne. Der er væsentlige tværgående problematikker mellem psykiatri og somatik. Og den regionale udviklingsplan beskriver en række områder, hvor sundheds og psykiatrivæsenets problematikker går hånd i hånd med regional udvikling. Den fremtidige administrative organisering skal understøtte videreførelse af de fremragende resultater, som Region Syddanmark har opnået. Målstyring samt decentralt ansvar og råderum vurderes at være afgørende herfor. Den fremtidige administrative organisering skal understøtte, at Region Syddanmark kan indoptage og påvirke nationale dagsordener, herunder kvalitetsdagsordenen, gøre dem til sine egne og gerne kunne stille egne løsninger til rådighed for de øvrige regioner. Innovation og nytænkning er afgørende indenfor regionens driftsområder og indenfor regionen. Den administrative organisering skal dels understøtte, at der sker en synliggørelse og bredt ejerskab til den betydelige innovation, der er i dag. Dels skabe et bredt forankret afsæt til yderligere nytænkning og innovation indenfor regionens driftsområder. Kommunesamarbejdet har betydning for alle regionens drifts og politikområder, og det tværsektorielle samarbejde er en væsentligt succesparameter. Derfor er det afgørende, at der sikres dels en tværgående/sammenhængende tilgang hertil, dels sammen med kommunerne at arbejde for ambitiøse løsninger på de udfordringer, der er. Det skal understreges, at ovenstående pejlemærkerne ikke må forveksles med pejlemærker/visioner og strategier for regionens opgaveudførelse. Overvejelser og forslag til direktionsmodel m.v. Alle organisations og direktionsmodeller har styrker og svagheder, og det vil også være tilfældet i forhold til valg af direktionsmodel. Nedenfor beskrives dels hvorledes den model, som regionsrådet beskrev i foråret 2015 driftsmodellen, kan foldes ud. Dels beskrives desuden en videreudvikling som er en tværgående model. Udover at beskrive portefølje og snitflader vurderes modellerne også i forhold til de opstillede pejlemærker og konsekvenser i øvrigt. Det skal understreges, at disse beskrivelser alene er på et overordnet niveau. Beskrivelserne skal være grundlag for at træffe beslutning om retning samt grundlag for rekruttering af direktører til direktionen. Uanset valg af model vil der være et betydeligt implementeringsarbejde. Dette skal ske i tæt samarbejde med de berørte. Side 2/11\n3 Driftsmodellen Driftsmodellen er bygget op omkring de enkelte sektorer. Regional udvikling, social og psykiatriområdet og sundhedsområdet. Modellen kan skitseres således: Opgaveporteføljen for de enkelte medlemmer af direktionen kan i store træk skitseres således: Regionsdirektør Overordnet ansvarlig for regionens driftsområder, for tværgående stabe samt råds og direktionssekretariatet. Regionsdirektøren har særligt fokus på tværgående problemstillinger, fx kommunesamarbejde og innovation. Regionsdirektøren har desuden særligt ansvar for IT udvikling. Regionssundhedsdirektør Sundhedsdirektøren har særligt ansvar for det somatiske sundhedsvæsen. De 4 sygehusledelser refererer til sundhedsdirektøren. Sundhedsdirektøren har endvidere særligt ansvar for det præhospital område samt for primær sundhed og de enkelte enheder på disse områder refererer til sundhedsdirektøren. De faglige stabe på sundhedsområdet refererer til sundhedsdirektøren. Sundhedsdirektøren har endvidere særligt ansvar for sygehusbyggerier samt særligt ansvar for visse tværgående problemstillinger. Psykiatri og socialdirektør Psykiatri og socialdirektøren har særligt ansvar for det psykiatriske sygehusvæsen. Psykiatrisygehusets ledelse refererer til psykiatri og socialdirektøren. Psykiatri og socialdirektøren har endvidere særligt ansvar for det sociale område og psykiatrisygehusene refererer til psykiatri og socialdirektøren. De faglige stabe indenfor psykiatriområdet refererer til psykiatri og socialdirektøren. Psykiatri og socialdirektøren har endvidere særligt ansvar for visse tværgående problemstillinger. Side 3/11\n4 Regional udviklingsdirektør Den regionale udviklingsdirektør har særligt ansvar for regional udvikling. Afdelingscheferne indenfor regional udvikling refererer til direktøren for regional udvikling. Den regionale udviklingsdirektør har endvidere særligt ansvar for visse tværgåede problemstillinger. Direktionsmøder Målsætningen er at direktionsmøderne er omdrejningspunktet for det overordnede ledelsesarbejde. Som udgangspunkt betyder det, at ledelsesarbejdet i sundhedsdirektionen og i psykiatri og socialområdet skal integreres i direktionens opgavevaretagelse. Det betyder, at sundhedsdirektionen og ledelsesforaer indenfor psykiatri og socialområdet i sin nuværende form nedlægges. Der vil dog være behov for fortsat at have et organiseret samspil med stabene for de enkelte fagdirektørers vedkommende, og selv om der ikke vil være en decideret sundhedsdirektion, vil der være behov for at sikre den ledelsesmæssige kapacitet for sundhedsdirektøren qua den store tyngde og kompleksitet i opgaveporteføljen. Konsekvensen er, at beslutningskraften for en række sager flyttes ind i direktionen. Dette indebærer en risiko for bureaukratisering og i den konkrete implementering skal der være fokus på dette. For så vidt angår regional udvikling, vil der også på dette område være brug for at fastholde sektorspecifikke ledelsesforaer. Der vil også på dette område være brug for at flytte dele af den regionale udviklingsdagsorden ind i direktionens opgavevaretagelse for at sikre, at der bliver fokus på snitflader mellem regional udvikling og regionens øvrige opgaver. Betjening af politiske udvalg Ansvaret for betjening af de respektive politiske udvalg skal hvile på et direktionsmedlem. Og direktionen skal påtage sig den koordinerende rolle heromkring. Koncernledelse og samspil med driftsenhederne På sundheds og psykiatriområdet er der i dag nogle overordnede ledelsesfora / ledelses organisering (fælles sygehusledelsesmøde, psykiatriledelsesmøde). Disse nedlægges og erstattes af et koncernledelsesforum. Koncernledelsesforum består af direktionen, sygehusledelserne og psykiatri og socialledelsen. Regionsdirektøren er formand for koncernledelsesforum. Koncernledelsesforum mødes ca. én gang om måneden. Dagsorden vil omfatte både tværgående problemstillinger samt forhold, som relaterer sig til hhv. det somatiske som til det psykiatriske område. Og der vil i dette forum være et samspil med regional udvikling qua at direktøren for regional udvikling deltager i dette forum. Socialområdet repræsenteres som udgangspunkt via social og psykiatridirektøren. Det er afgørende, at disse møder anvendes til drøftelse af større problematikker, og at forummet anvendes til strategiske drøftelser. Derfor vil det formentlig være nødvendigt at supplere forummet med skriftlige kommenteringer på mindre driftsorienterede sager. Koncernledelsesforummet vil som en af sine første opgaver skulle beskrive dette nærmere. Det er vigtigt at understrege, at der fortsat vil være en forventning om, at medlemmerne af koncernledelsesforum stiller sig i spidsen for løsning af tværgående problemstillinger. Stabe deltager i koncernledelsesforum efter behov. Ud over møderne i koncernledelsesforum, vil der være et udstrakt samspil med driftsenhederne. Fx planlægningsopgaver, forberedelse af sager til udvalgsbehandling, driftsopfølgning, overordnet Side 4/11\n5 budgetlægning m.m. Dette vil være forankret i de enkelte fagdirektørers opgaveportefølje Opmærksomheden skal i øvrigt henledes på, at der i dag er organiseret en række ledelsesfora og koordinationsfora i de enkelte driftsområder. Mange af disse vil fortsætte uændret, og nogle vil muligvis skulle justeres hen ad vejen. Dette vil bero på særskilte analyse og beslutningsprocesser. Vurdering af modellen i forhold til pejlemærker Modellen sikrer en samlet overordnet ledelse, idet der tre fagdirektører refererer til regionsdirektøren Samspillet med driftsniveauet altså den vertikale sammenhængskraft, vil primært ske gennem fagdirektørerne, idet de har ansvaret for den enkelte sektor. Og dermed vil modellen have som risiko, at fagdirektørerne som udgangspunkt kigger nedad og indenfor egen sektor. Ønsket om at sikre en samlende tværgående ledelse kræver, at der i direktionen bliver arbejdet med en række større problematikker. Det medfører risiko for bureaukratisering af arbejdsgangene, idet det af nogle kan opleves som direktionsbehandling, og som et add on i forhold til nuværende beslutningsstrukturer. Modellen kræver særlig opmærksomhed på at tværgående problematikker, dvs. den horisontale sammenhængskraft ikke understøttes automatisk. Det skyldes jf. ovenfor, at der er en grundlæggende organisering omkring sektorer. Det vil det i et vist omfang kunne kompenseres for ved at trække tværgående problematikker tydeligt ind i direktionsrummet. Forslaget om at regionsdirektøren påtager sig det særlige ansvar for kommunesamarbejde og for IT er et sådant eksempel. Og der vil være mulighed for at trække ihverttilfælde dele af kvalitetsdagsordenen ind i direktionens direkte opgavevaretagelse. Etablering af koncernledelse vil også være et element i at skabe horisontal sammenhængskraft. Den nuværende målstyring og decentral kompetence og ansvar for driftsenhederne vil kunne videreføres i denne model. Kvalitetsdagsordenen har i dag stor betydning for de dagordener, der sættes i forhold til regionens opgavevaretagelse. Det må forventes, at dette fokus vil blive intensiveret i de kommende år. Både for så vidt angår nationale dagordener, men også som følge af regionens egne. Samspillet med det politiske niveau omkring disse dagsordener bør som udgangspunkt forankres i direktionens opgavevaretagelse. Lige så afgørende er det, at udarbejdelse af/implementering af strategier hviler på et tæt samspil med regionens driftsenheder. Koncernledelsesforum og ikke mindst sektorspecifik samarbejde bundet op på de enkelte fagdirektører, vil være rammen om dette. Ønsket om at den administrative organisering understøtter synliggørelse og ejerskab til den innovation og nytænkning, der allerede foregår og understøtter yderligere innovation, kræver at dette område bliver en synlig del af direktionens arbejdsfelt. Området har fangarme ind i alle driftsområder. Derfor vil regionsdirektøren i driftsmodellen have et særligt ansvar for dette område. Herunder at innovation og nytænkning sker både top down og bottom up. Ligesom med kommunesamarbejde bryder denne organisationsform med sektororganiseringen, og der skal findes løsninger på, hvorledes dette tænkes sammen. Erfaringer fra tidligere projekter viser netop, at dette er væsentligt i forhold til at sikre, at den tværgående innovation fanger an i driftssystemet. Kommunesamarbejde har betydning for alle regionens drifts og politikområder. Og det tværsektorielle samarbejde er en væsentlig succesparameter. Forslaget om at regionsdirektøren har et særlig ansvar for dette område er en konsekvens af områdets bredde, og at der er mange fælles problemstillinger og samarbejdsflader på tværs af alle regionens driftsområder. På samme vis som forslaget om innovation vil en ophængning på regionsdirektøren udfordre sektororganiseringen. Side 5/11\n6 Øvrige vurderinger En svaghed i modellen er en betydelig opgave ubalance mellem sundhedsdirektøren og de øvrige fagdirektører. Først og fremmest er der en ubalance mellem social og psykiatridirektøren og sundhedsdirektøren. I forhold til direktøren for regional udvikling er der også en ubalance mellem dennes opgaveportefølje og sundhedsdirektørens, der skal dog gøres opmærksom på at opgaverne for den regionale udviklingsdirektør er væsentlig anderledes end for sundhedsdirektøren og social og psykiatridirektørens. Modellens afsæt er en organisering omkring driftsområder og en selvforståelse indenfor de enkelte driftsområder. Derfor vil det ikke være naturligt at flytte rundt på driftsenheder/områder for at skabe balance i direktionen. Det lægges til grund, at regionsdirektøren påtager sig særligt ansvaret for det tværsektorielle samarbejde og innovation dvs forhold der går på tværs af driftsområderne, men det vil ikke have betydende indflydelse på ubalancen I et eller andet omfang vil sundhedsdirektøren også kunne aflastes ved, at øvrige direktører tager tværgående opgaver på sig. Men omfanget vil næppe være tilstrækkeligt til at have væsentlig indflydelse på ubalancen. Forslaget om at flytte dele af det sektorspecifikke ledelsesarbejde ind i direktionen, nedlægge sundhedsdirektionen vil formentlig gøre ubalancen større, idet der qua sundhedsdirektionen har været en ledelsesmæssig kapacitet, som alt andet lige reduceres. Og der vil som nævnt tidligere formentlig være behov for at sikre den ledelsesmæssige kapacitet for sundhedsområdet. Modellen giver umiddelbart en sektoridentifikation for alle regionens driftsområder ind i direktionens opgavevaretagelse. Sektororganiseringen og den indbyggede tænkning omkring sektorer indebærer omvendt også, at de behov, der historisk set har været fx for psykiatrien til at blive integreret i tværgående problemstillinger, ikke løses automatisk. Der skal fortsat tænkes aktivt for, at organisationen sikrer dette. Der skal rekrutteres tre nye fagdirektører til direktionen. Der pågår aktuelt et afklaringsarbejde for profilen for regional udviklingsdirektør. For de to øvrige direktører vil der for begges vedkommende være behov for faglige profiler, der rummer såvel økonomisk/strategiske indsigt, indsigt i driftsforhold, faglig indsigt i fx forskning, kvalitetsudvikling, faglig udvikling m.v. samt øvrige personlige kompetencer, som vil blive beskrevet nærmere i rekrutteringsprocessen. Den tværgående model Som nævnt indledningsvis har drøftelserne med en række aktører, inspirationen fra andre regioner og de opsatte pejlemærker givet anledning til at beskrive en videreudvikling af driftsmodellen. Der er en række forhold, som er ens mellem de to modeller. Men særlig ønsket om en samlende overordnet ledelse, som både kan håndtere den vertikale og den horisontale sammenhængskraft har givet anledning til overvejelser om, hvorvidt en sektororganisering giver de bedst mulige forhold herfor. Den tværgående model tænker direktionen som et samlet hold, der skal sikre det overordnede ledelsesarbejde. Og der er i holdet en arbejdsfordeling, der ikke tager udgangspunkt i sektorer, men i faglige profiler/opgavetyper. Direktionen vil som samlet enhed varetage ledelsen af de enkelte driftsenheder. Dvs. alle driftsenheder (somatik, psykiatri og social) refererer til direktionen som udgangspunkt til regionsdirektøren idet mindre enheder (center for kvalitet, vaskeri, friklinik, AMK, medicoteknik, SDSI) dog refererer til en koncerndirektør. Modellen kan skitseres jf. nedenfor: Side 6/11\n7 Regionsråd Direktion Koncernledelse O U H S V S P s y k S H S S L B Soocial Øvrige Direktionen fordeler arbejdsopgaverne mellem sig i fht. til tværgående fagfelter/opgavetyper. Fordelingen kan variere over tid afhængig af de enkelte direktørers kompetence og arbejdsbelastning. Regionsdirektør Regionsdirektøren har det samlede ansvar på tværs af fagområderne. Regionsdirektøren vil herudover have et særligt ansvar for det tværsektorielle/kommunesamarbejdet (formentlig i tæt samarbejde med koncerndirektør) og for IT området. Sygehusledelserne, psykiatrisygehuset og driftsdirektøren for det sociale område refererer til regionsdirektøren. Koncerndirektør Koncerndirektøren varetager på direktionens vegne økonomi, HR, driftsopfølgning, patientvejledning og byggeri for alle regionens driftsenheder. Herudover vil det præhospitale og praksisområdet, Friklinik, medicoteknik og vaskeri vil være driftsområder, der refererer til dette direktørområde. Koncerndirektør Koncerndirektøren varetager på direktionens vegne kvalitet, forskning, faglig udvikling/ specialplanlægning for alle regionens driftsenheder. Herudover vil denne direktør have et særligt ansvar for innovation på regionens driftsenheder. Direktøren vil desuden i samarbejde med regionsdirektøren have opgaver fht tværsektorielt/kommune samarbejde. Center for Kvalitet og Syddansk Sundhedsinnovation vil være driftsområder, der refererer til dette direktørområde. Koncerndirektør Koncerndirektøren varetager på direktionens vegne opgaver indenfor regional udvikling. Afdelingscheferne på dette område vil referere til dette direktørområde. Konstruktionen indebærer, at relaterede stabe organiseres efter den koncerndirektør, der varetager området. På enkelte områder vil stabsorganisationen skulle retænkes. Der vil i givet fald skulle være Side 7/11\n8 en proces i regionshuset, hvor dette drøftes nærmere. Direktionsmøder Direktionsmøderne vil være omdrejningspunktet for det overordnede ledelsesarbejde. Det sektorspecifikke ledelsesarbejde, der er i dag, skal derfor integreres i direktionsarbejdet, idet det vil være her, der sikres sammenhæng mellem områderne. Det må forudses, at væsentlige dele af direktions arbejde vil komme til at omhandle problemstillinger på somatik og psykiatri. Det vil give mulighed for løbende at tænke relaterede problemstillinger på regional udvikling ind i direktionens overordnede ledelsesarbejde. De enkelte koncerndirektører vil have brug for at organisere et samspil med de stabe, der er tilknyttet de enkelte koncernledelsesområder. Det gælder både koncernledelsesdirektøren med særligt ansvar for regional udvikling, hvor der er brug for et organiseret samspil med afdelingscheferne indenfor regional udvikling, som for de øvrige to koncerndirektører, hvor der er brug for et samspil med de stabe, der er på deres respektive områder. For regionsdirektøren vil der ligeledes være brug for et organiseret samspil med de stabe, der er tilknyttet de områder, som regionsdirektøren har et særligt ansvar for. Der vil i denne model også være risiko for bureaukratisering. Det vurderes dog umiddelbart, at risikoen i denne model er mindre end i driftsmodellen, idet direktionens opgavevaretagelse ikke i samme omfang er add on, men mere naturligt sker som følge af den faglige organisering, der er af direktionens arbejde. Desuagtet skal der være fokus på at undgå unødig bureaukratisering og herunder at sikre, at koncerndirektørerne har mulighed for at trække af på en række problemstillinger. Betjening af politiske udvalg Ansvaret for betjening af de respektive politiske udvalg skal hvile på et direktionsmedlem. Og direktionen skal påtage sig den koordinerende rolle heromkring. Koncernledelse og samspil med driftsenhederne På sundheds og psykiatriområdet er der i dag nogle overordnede ledelsesfora/ledelses organisering (fælles sygehusledelsesmøde, psykiatriledelsesmøde). Disse nedlægges og erstattes ligesom i driftsmodellen af et koncernledelsesforum. Koncernledelsesforum består af direktionen, sygehusledelserne og psykiatrisygehusets ledelse samt driftsdirektøren for det sociale område. Regionsdirektøren er formand for koncernledelsesforum. Koncernledelsesforum mødes ca. én gang om måneden. Dagsorden vil omfatte både tværgående problemstillinger samt forhold, som relaterer sig til driftsområderne først og fremmest. det somatiske og det psykiatriske område. Og der vil i dette forum være et samspil med regional udvikling qua at koncerndirektør med ansvar for regional udvikling deltager. Det er afgørende, at disse møder anvendes til drøftelse af større problematikker, og at forummet anvendes til strategiske drøftelser. Derfor vil det formentlig være nødvendigt at supplere forummet med skriftlige kommenteringer på mindre driftsorienterede sager. Koncernledelsesforummet vil som en af sine første opgaver skulle beskrive dette nærmere. Det er vigtigt at understrege, at der fortsat vil være en forventning om, at medlemmerne af koncernledelsesforum stiller sig i spidsen for løsning af tværgående problemstillinger. Driftsdirektøren for det sociale område deltager i koncernledelsesforum, men der vil herudover være brug for regelmæssige møder mellem driftsdirektøren fra det sociale område og regionsdirektøren/direktionen. Form og hyppighed skal aftales nærmere. Stabe deltager i koncernledelsesforum efter behov. Ud over møderne i koncernledelsesforum, vil der være et udstrakt samspil med driftsenhederne. Fx planlægningsopgaver, forberedelse af sager til udvalgsbehandling, driftsopfølgning, overordnet Side 8/11\n9 budgetlægning m.m.. Dette vil være forankret omkring de enkelte koncerndirektører. Det vurderes at der herudover vil være brug for et fora på tværs af afdelinger/ direktørområder i regionshuset, hvor der samles op på tværs. I dag er der organiseret en række ledelsesfora og koordinationsfora i de enkelte driftsområder. Mange af disse vil fortsætte uændret, og nogle vil skulle justeres hen ad vejen i forhold til de givne pejlemærker. Vurdering af modellen i forhold til pejlemærker Modellen sikrer en samlet overordnet ledelse De tre koncerndirektører refererer til regionsdirektøren. Samspillet med driftsniveauet altså den vertikale sammenhængskraft, vil ske med afsæt i direktionen. Der vil være et betydeligt samspil mellem de enkelte koncerndirektører og de enkelte driftsenheder. Regionsdirektøren vil, qua at somatiske sygehusledelser og psykiatrisygehusets ledelse refererer til denne, have en mulighed for løbende at vurdere, om der er behov for hhv. at stramme op omkring koordination hhv. skubbe mere ud til øvrige foraer. Risikoen for, at der bliver tunge beslutningsstrukturer vil altid være til stede. Uanset valg af direktionsmodel. Derfor skal der løbende være fokus på balancepunktet mellem forhold, der skal tage afsæt i det overordnede ledelsesarbejde og forhold som kan håndteres på andre niveauer. Herunder i forhold til koncerndirektørernes mulighed for at håndtere problemstillingerne og i forhold til driftsenhedernes mulighed for at agere. Modellen sikrer, at direktionsmedlemmer arbejder på tværs af sektorer. Og dermed understøttes pejlemærket omkring horisontal sammenhængskraft. Dog vil der fortsat være en vis sektor tænkning omkring regional udvikling. Det skyldes, at der er en særlig faglighed omkring en række af de områder, der henhører under regional udvikling, og det vil være den faglighed som koncerndirektøren for regional udvikling skal repræsentere. Men det er også en tværgående faglighed, der skal stilles til rådighed for hele regionen. Den arbejdsform, direktionen i denne model vil få, vil gøre samspillet mellem regional udvikling og regionens øvrige driftsområder synlig og tilgængelig. Det forhold, at koncerndirektøren med særligt ansvar for regional udvikling deltager i koncernledelsesforum gør også, at samarbejdsfladerne til driftsenhederne bliver gjort synlige. Den nuværende målstyring og decentral kompetence og ansvar for driftsenhederne vil kunne videreføres i denne model. Som nævnt omkring driftsmodellen har kvalitetsdagsordenen i dag stor betydning for de dagordener, der sættes i forhold til regionens opgavevaretagelse. Og det må forventes, at dette fokus vil blive intensiveret i de kommende år. Både for så vidt angår de nationale dagordener, men også som følge af regionens egne. Samspillet med det politiske niveau omkring disse dagsordener vil være forankret i direktionens opgavevaretagelse. Der vil være behov for, at en af koncerndirektørerne har en profil og en mulighed for på direktionens vegne og i samarbejde med driftsenhederne at arbejde intensivt med dette. Ønsket om, at den administrative organisering understøtter synliggørelse og ejerskab til den innovation og nytænkning, der allerede foregår, og understøtter yderligere innovation, vil også i denne model skulle adresseres ved, at innovation bliver en synlig del af direktionens dagsorden. Den tværgående organisering er et velegnet afsæt for den tværgående fokus på innovationen. Der lægges til grund, at den kompetenceprofil som koncerndirektøren med særligt ansvar for kvalitet, faglig udvikling og forskning vil passe med den profil, som der er brug for i forhold til innovation. Kommunesamarbejde har betydning for alle regionens drifts og politikområder. Og det tværsektorielle samarbejde er en væsentlig succesparameter. Området skal være synligt ind i direktionens opgavevaretagelse og regionsdirektøren påtager sig særligt ansvar for dette område på tværs af alle regionens driftsområder. Side 9/11\n10 Øvrige vurderinger Den tværgående model adresserer behovet for en samlende tværgående ledelse. Som modellen er beskrevet, vil der være en række problemstillinger, der tager sit afsæt i direktionen og dermed fordrer, at regionsdirektøren sikrer den overordnede håndtering heraf. Det er også tilfældet i driftsmodellen, men i den tværgående model spiller regionsdirektøren en mere aktiv rolle i forhold til koordination, overordnet ledelse og herunder, at sygehusledelserne, psykiatrisygehusets ledelse og socialdirektøren refererer til regionsdirektøren. Netop den tværgående tilgang kræver, at socialdirektøren, sygehus og psykiatriledelsen refererer til regionsdirektøren, idet det er denne, der har overblikket på tværs af fagområder. Det giver en større tyngde i regionsdirektørens opgaveportefølje. Ikke nødvendigvis tyngde forstået som tid i kalenderen, idet en række af de konkrete opgaver som er tillagt regionsdirektøren er ens i de to modeller. Men mere tyngde forstået som, at regionsdirektøren har en afgørende rolle for at sikre at direktionens arbejde herunder samspillet med driftsenhederne fungerer så godt som muligt. Det skal nævnes, at det direkte samspil med ledelserne for driftsenhederne gør det muligt for regionsdirektøren at skrue op/hhv ned. Uanset valg af model skal der være fokus på at organisere arbejdet i direktionen, således at regionsdirektøren har tilstrækkelig kapacitet til at udføre opgaver, der relaterer sig til regionsråd, regionsrådsformand m.v. Strategiudvikling vil fortsat foregå omkring de enkelte politiske udvalg/regionsråd. Direktionen /de enkelte koncerndirektører skal i betjeningen af udvalgene sikre, at der sker den fornødne rådgivning, herunder at denne hviler på et samspil med og viden i forhold til driftssystemet. Det kan endvidere af nogen opfattes som en ulempe, at sundhedsområdet og psykiatri og socialområdet ikke er synlige som områder ind i direktionen. Og dermed at driftsområdernes specifikke problemfelter har risiko for ikke at få den power og opmærksomhed, der er behov for. Det er helt afgørende, at der er løbende opmærksomhed på dette i direktionens arbejde. Det er også vigtigt at sikre, at den stabsmæssige understøttelse af direktionens arbejde tilrettelægges på en sådan måde, at der fortsat kan sikres sektorspecifik viden. Konkret vil det formentlig indebære en vis teamorganisering både indenfor de enkelte stabe, men det er også vigtigt at sikre det sektorspecifikke samarbejde på tværs af stabene. Regionsdirektøren vil desuden være i løbende dialog med de enkelte driftsenheder. I denne dialog vil der være opmærksomhed på, hvordan de enkelte sektorers behov understøttes. Og endelig vil det faktum, at der er såvel sundhedsudvalg som psykiatri og socialudvalg, og herunder, at der er en ansvarlig direktør for betjening af disse udvalg, også medvirker til, at de enkelte sektorers behov understøttes. På samme vis gælder regional udvikling. Også her vil organiseringen af arbejdet og betjeningen af de politiske udvalg på dette område indebære at de faglige behov understøttes og synliggøres, men de tværgående kompetencer i regional udvikling skal også bringes i spil i fht. regionens øvrige driftsområder Der skal rekrutteres tre nye direktører til direktionen. Der pågår aktuelt et afklarings arbejde for profilen for regional udviklingsdirektør. For de to øvrige direktører vil der for den enes vedkommende være behov for en faglig profil, der rummer indsigt i forskning, innovation, faglig udvikling og kvalitet. For den andens vedkommende vil der være behov for økonomisk /strategiske indsigt og indsigt i driftsforhold i bred forstand. Hertil kommer en række andre forhold, der skal identificeres i den kommende rekrutteringsproces. Side 10/11\n11 Proces Overvejelserne i dette notat præsenteres for forretningsudvalget den 11. november Herefter behandling på ekstraordinært møde i forretningsudvalget og regionsrådet den 23. november 2015 Drøftelse i HU og FMU uge Behandling i forretningsudvalget den 9. december 2015 og regionsrådet den 21. december Den besluttede fremtidige direktionsmodel vil træde i kraft pr. 1. januar Herefter vil der ske en implementering incl. rekruttering af tre nye direktører. Det må forventes at denne implementering strækker sin hen over 1. halvår 2016 Vejle den, 18. november 2015 Jane Kraglund Side 11/11


IVF-behandlingsomkostninger i Indien, bedste IVF-hospitaler og læger Indien: Medmonks\nIvf infertilitetsbehandling Indien\nHvad er proceduren for IVF-behandling i Indien?\nHvad er omkostningerne ved IVF-procedurer i Indien?\nHvordan vælger man det bedste IVF-behandlingshospital i Indien?\nHvilken er de bedste IVF-klinikker i Indien?\nBedste klinikker til IVF i Delhi\nIn vitro fertilisering (IVF) i Indien er blevet synonymt med håb for mange infertile par rundt om i verden. IVF er mest velegnet til par, der desperat ønsker at blive forældre, men ingen af de konventionelle metoder til at håndtere infertilitet har virket for dem indtil videre.\nUsikkerheden ved IVF-behandlingens resultater og omkostninger ved IVF-behandling er de to største bekymringer, som medicinske turister typisk har før deres ankomst til Indien. Derfor er det vigtigt for dem at vide, at Medmonks gennem sit netværk af kurerede IVF-behandlingshospitaler tilbyder IVF-behandlingsomkostninger i Indien, som er meget billigere end de fleste andre lande. Derudover tilbydes behandlingen af internationalt certificerede og krediterede IVF-hospitaler og klinikker, som konstant har rapporteret de højeste IVF-succesrater i de sidste par år.\nModtag problemfri lægebehandling i Indien ved hjælp af Medmonks assistance\nTilgængeligheden af billig, men avanceret IVF-teknologi, dygtige læger og sæd- og ægbanker af høj kvalitet er nogle af de førende årsager til, at medicinske turister foretrækker at komme til Indien for IVF-behandling. Hvert år gennemgår tusindvis af infertile par fra Indien og i udlandet denne procedure, og mange af dem er i stand til at blive gravide i selve det første forsøg.\nMedmonks arbejder tæt sammen med bedste IVF-læger i Indien som for det meste er uddannet og besidder kvalitetserfaring fra udlandet. Udover grunduddannelsen inden for infertilitetsbehandling besidder de komplet viden om de nyeste teknologiske fremskridt inden for infertilitetsbehandling. De bedste IVF-specialister i Indien holder sig ajour med den skiftende IVF-teknologi ved at deltage i seminarer, workshops og træning, der gennemføres i Indien og i udlandet.\nInfertile par er i stand til at søge IVF-behandling i Indien til en meget overkommelig pris end noget andet land rundt om i verden. Dette er på trods af, at kvaliteten af IVF-behandling i Indien er på niveau, hvis ikke mindre end nogle af de bedste IVF-klinikker i verden. Medmonks hjælper medicinske turister med at vælge den bedste behandlingspakke, der passer bedre til deres medicinske behov og krav. Derudover sørger vi for personalisering af behandlingsplaner for at imødekomme dine specifikke behov.\nMedmonks arbejder i tæt samarbejde med nogle af de bedste IVF-læger i Indien og hjælper infertile par med at søge behandling som et IVF-hospital efter eget valg. IVF-behandlingshospitaler i Indien har fuldt udstyrede operationsstuer (OT), arbejdsrum, neonatale intensivafdelinger (NICU), embryologisk laboratorium og en særlig infertilitetsfløj til at varetage behovene hos det par, der søger behandling. Teamet hos Medmonks hjælper medicinske turister fra udlandet med at søge konsultation fra top IVF-specialister i Indien, allerede før deres ankomst til landet.\nIndiens popularitet som en af de bedste IVF-behandling destinationer i verden er steget voldsomt i de sidste par år. De overkommelige IVF-omkostninger i Indien og tilgængeligheden af højt kvalificerede IVF-læger er de to førende årsager til denne succes.\nInfertilitetsbehandling i Indien: Regler og bestemmelser\nInfertilitetslovene håndhævet af Indiens regering tillader kvinder op til 55 år, enlige mødre og par af samme køn søger IVF-behandling i Indien. Håndhævelsen af sådanne moderate regler, selv for medicinske turister, letter yderligere bevægelsen af patienter fra udlandet til Indien for IVF behandling.\nMedmonks er en førende medicinsk turismefacilitator i Indien, der hjælper barnløse par med at søge infertilitetsbehandling til den mest overkommelige pris.\nomkostninger ved IVF-behandling i Indien er meget mindre end et flertal af de udviklede lande, herunder USA, Storbritannien og Singapore. På trods af dette er de kliniske resultater og succesrater sammenlignelige med disse lande. De samlede IVF-behandlingsomkostninger i Indien afhænger dog af flere faktorer og varierer fra patient til patient.\nNogle af de faktorer, der dikterer totalen omkostninger ved IVF i Indien omfatte antallet af udførte IVF-cyklusser, udgifter til medicin, konsultationsgebyrer, omkostningerne ved donerede æg og omkostningerne ved surrogatmoderskab.\nDen omtrentlige pris for IVF-behandling i USA er omkring USD 20,000 pr. cyklus. På den anden side IVF-behandlingsomkostninger i Indien en enkelt cyklus er lige omkring USD 3,000. Medmonks hjælper medicinske turister med at få overkommelige IVF-behandlingspakker i Indien, som typisk inkluderer diverse ikke-medicinske udgifter såsom boarding, logi, lufthavnstransport og lokale rejsetjenester bortset fra medicinsk behandling.\nFaktorer, der påvirker omkostningerne ved IVF-behandling\nOmkostningerne ved IVF-proceduren afhænger af flere faktorer. Nogle af de vigtigste faktorer, der dikterer de samlede omkostninger ved IVF i Indien, inkluderer følgende:\nKvinder i alderen under 35 har en 32 procent chance for vellykket graviditet med deres første IVF-behandling (denne procentdel kan stige til 55 procent, hvis der er god patientudvælgelse og rette læge-klinik indstilling), hvorimod kvinder over 39 skal muligvis gennemgå så mange som fem eller flere IVF-cyklusser for at blive gravid med succes. Omkostningerne ved IVF-behandling i Indien afhænger således af antallet af udførte cyklusser. Nogle af bedste IVF-behandlingshospitaler i Indien tilbyde overkommelige IVF-omkostningsplaner med flere cyklusser, som kan benyttes med rabat gennem Medmonks, men alligevel få behandling på de førende IVF-klinikker.\nUdgifter til donorsæd eller æg\nPar med lave fertilitetsniveauer kan kræve enten donorsæd eller æg eller begge dele. Dette yderligere krav øger IVF-omkostningerne yderligere.\nOmkostninger til donor embryoner\nParret, der planlægger at undfange et barn gennem IVF, kan have en medicinsk tilstand, der sandsynligvis vil blive arvet af barnet. Sådanne par rådes ofte til at vælge embryoner doneret af par, der allerede har afsluttet deres fertilitetsbehandling med succes eller er undfanget naturligt.\nOmkostninger ved frossen embryooverførsel\nI nogle tilfælde foretrækker par at fryse embryoner fra en IVF. De frosne embryoner kan tøs op og overføres til den kvindelige partners livmoder, når de beslutter sig for at planlægge en baby igen. At vælge at fryse embryonerne eller bruge dem til undfangelse på et senere tidspunkt betragtes som yderligere procedurer, der øger omkostningerne ved IVF.\nOmkostninger ved aspiration af testikelsæd (TESA)\nTESA foreslås ofte til mænd, der har fået foretaget en vasektomi, men som stadig ønsker at få børn. Det er en kort 30 minutters procedure, der involverer sperm aspiration og ekstraktion. Den mandlige partner får lokalbedøvelse, og en fin nål bruges til at udtrække sædceller direkte fra testiklen. Der er mange gentagelser af denne procedure, og afhængigt af forskellige faktorer, der kan være unikke for din mandlige partner, kan en specifik procedure blive ordineret eller anbefalet. Disse omfatter perkutan epididymal spermaaspiration (PESA), mikrokirurgisk epididymal sperm aspiration (MESA), testikel finnål aspiration (TFNA; som betragtes som en del af TESA), testikel sperm ekstraktion (TESE; som nogle gange anses for at ligne TESA) og mikrodissektion TESE.\nOmkostninger ved intracytoplasmatisk sædinjektion (ICSI)\nDenne procedure bruges generelt i tilfælde af par, der er ramt af mandlig fertilitetsproblemer såsom lavt sædtal eller dårlig sædkvalitet. En enkelt sædcelle sprøjtes direkte ind i ægget under proceduren. Derfor er chancerne for vellykket befrugtning ekstremt høje med ICSI. Omkostningerne ved ICSI er ud over omkostningerne ved IVF-behandling vellykket befrugtning.\nUdover de førnævnte faktorer, afhænger omkostningerne ved IVF-behandling af den specifikke by og hospital, hvor parrene vælger at gennemgå behandlingen. IVF-omkostningerne i Delhi adskiller sig fra IVF-omkostningerne i Mumbai. Tilsvarende er IVF-omkostningerne i Bangalore ret forskellige fra IVF-omkostningerne i Chennai eller Hyderabad. Også faktorer som specialistens kliniske resultater, specialistens erfaring, niveauet af teknologiovertagelse hos specialisten og den infrastruktur, de har til rådighed for at levere avanceret IVF-infertilitetsbehandling.\nPar bør huske på ikke at vælge et fertilitetshospital eller klinik på grundlag af omkostninger alene. De bør lede efter fertilitetsspecialister med gode akkreditiver og et stærkt omdømme. Medmonks med deres avancerede analyser og dybe erfaring inden for sundhedssektoren kan hjælpe dig med at træffe en beslutning, der ville være afgørende for din behandlingssucces. Udover at være en erfaren fødselslæge, gynækolog og en IVF-specialist, skal lægen specialisere sig i embryologi, infertilitet og hysteroskopi for at kunne gennemføre en vellykket IVF-cyklus. Ved at samarbejde med Medmonks for IVF-behandling i Indien, kan par forblive sikre på hospitalets legitimationsoplysninger og den specialist, der er ansvarlig for at udføre proceduren.\nIVF-behandlingshospitaler I Indien bruger banebrydende teknikker til at udføre IVF-behandling. De bedste IVF-centre i Indien har knyttet sig til nogle af de mest erfarne IVF-specialister, som har mange års erfaring med at håndtere alle typer af infertilitetssager.\nDe bedste fertilitetshospitaler og klinikker i Indien har været der i over 30 år. Det bedste IVF-klinikker i Indien opererer i alle større byer, herunder Delhi, Mumbai, Bangalore, Chennai, Kolkata og Pune. Medmonks har et stort netværk på tværs af Indien i alle større byer nævnt ovenfor, og vi arbejder tæt sammen med førende IVF Infertility Treatment Specialists.\nDelhi og National Capital Region (NCR), som omfatter Gurgaon, Noida, Ghaziabad og Faridabad, huser mere end 75 akkrediterede IVF-behandlingshospitaler i Indien, herunder Fortis, Max, Columbia Asia, Artemis og Metro hospital. Disse hospitaler yder en altomfattende kvalitetspleje til patienterne til en overkommelig pris. Der er også førende niche-IVF-klinikker som International Infertility Centre, Milano - The Fertility Center, Ruby Hall Clinic, Advanced Fertility and Gynecology Centre, Nova IVI Infertility, Indira IVF og Fortis Le Femme for at nævne nogle få.\nMedmonks sikrer, at et par fra udlandet planlægger at søge IVF-behandling Delhi kan booke en bolig direkte afhængigt af deres budget, og vi vejleder dem samt hjælper dem på hvert trin af deres medicinske rejse med at opfylde deres drøm om at blive en familie. Der er et stort antal billige hoteller i Delhi. Tilstedeværelsen af metro og andre private transportfaciliteter, herunder UBER og Ola (Internet Booking Cab-tjenester) gør det bekvemt for dem at rejse lokalt.\nMedmonks hjælper par fra udlandet med at søge god kvalitet og overkommelig IVF-behandling i Delhi. Det medicinske turistfirma tilbyder også pakker, der tager sig af alt, hvad en medicinsk turist typisk har brug for under deres ophold i et fremmed land sammen med rabatter på IVF Infertilitetsbehandlingspakker


Køb Air Optix Aqua Multifocal (2x3 linser) + Laim-Care Linsevæske 400ml - Spar penge | alensa.dk\nAir Optix Aqua Multifocal (2x3 linser) + Laim-Care Linsevæske 400ml\nADD VælgLO (MAX ADD +1.00)MED (MAX ADD +2.00)HI (MAX ADD +2.50)\n533 kr 533 515 kr 515\nAlcon har ophørt med Air Optix Aqua Multifocal og introduceret en ny version af Air Optix plus HydraGlyde Multifocal. Hvis den gamle version ikke er tilgængelig, sender vi den nye version til samme pris. Alcon anbefaler, at man skifter til den nye version uden at konsultere en øjenspecialist.\nFå et sæt kontaktlinser og linsevæsker hurtigt og nemt med vores alt-i-en økonomipakker. Alle linsevæsker kommer sammen med et etui.Se pakker med Kontaktlinser & Laim-Care linsevæske eller Linser & Gelone linsevæske\nEgenskaber - Air Optix Aqua Multifocal (3 linser)


Et godt arbejdsmiljø giver gode resultater | STANTON OFFICE\nEt godt arbejdsmiljø giver gode resultater\nnovember 27, 2020 stantonoffice.dk 0 Comments\nVidste du, at et godt arbejdsmiljø er en af de vigtigste og største grunde til, at din virksomhed skaber gode resultater. Måske er din virksomhed et sted i dens forløb, hvor produktiviteten er ved at stagnere, og derfor har dine medarbejdere måske brug for et skub i den rigtige retning inden for deres arbejdsmiljø. På den måde får du glade medarbejdere, som samtidig skaber mere succes og bedre resultater til din virksomhed.\nLæs med her og find ud af, hvordan du skaber det bedste arbejdsmiljø til dine medarbejdere.\nGode møbler er vejen frem\nNår det handler om at være produktiv, er det super vigtigt, at dig og dine medarbejdere kan sidde i en god ergonomisk stilling, mens i udfører arbejdsopgaverne. En god ergonomisk stilling er med til at føre mest mulig blod til hjernen, og ergonomien sørger for, at dig og dine medarbejdere får mindre ondt i ryggen, hvilket i sidste ende giver færre sygedage.\nDu kan få billige kontorstole til arbejdspladsen her. Det er et af de første steder, det er godt at investere i, hvis du gerne vil have produktive medarbejdere. Sørg samtidig også for at bordene til dine medarbejdere er gode. Gerne hæve-sænke-borde er et hit i de fleste virksomheder, hvor medarbejderne så selv kan vælge, hvor højt bordet skal være. Det er især gavnligt for virksomheder med medarbejdere i mange forskellige højder, så alle kan sidde komfortabelt.\nSamtidig er hæve-sænke-borde fantastiske til at give arbejdsdagen lidt variation, da man med sådan et bord nemt kan skifte mellem at stå og sidde ned i løbet af sin arbejdsdag. Når dine medarbejdere står op på arbejdet, får de nemlig endnu mere blod til hjernen, som så sørger for længere perioder af produktivitet.\nVenskaber og samarbejde\nHvis du vil have glade medarbejdere, er det også en rigtig god ide at investere i at lære dine medarbejdere at kende. Både så du kender dine medarbejdere, men også så dine medarbejdere kan få et godt forhold til hinanden indbyrdes. Overvej at lave teambuilding øvelser med dine medarbejdere, så de kan blive bedre til at samarbejde og hjælpe hinanden i løbet af deres arbejdsdag.\nTeambuilding er også godt, hvis du lige har startet et nyt team op, som slet ikke kender hinanden. Så kan teambuildingen være med til at give dem den perfekte start på et godt samarbejde. Overvej også at holde julefrokoster og andre sammenkomster i løbet af året til dine medarbejdere, så de hele tiden føler sig værdsat og set. Undersøgelser viser, at når dine medarbejdere kan lide dig og det, du står for, er der langt større sandsynlighed for, at de vil sætte deres dyrebare tid af til at skabe resultater for dig og din virksomhed.\nTre forskellige måder at indsamle data til din virksomhed\nForbliv aktuel i IT-branchen


Book of Ra Spillemaskine | Alt om Book of Ra spilleautomat\nOpret en bruger hos Royal Casino\nFå 100% bonus op til 1.500 kr. + 100 gratis Hugo chancer.\nPrøv de mere end 250 spændende spil hos Royal Casino!\nOpdateret: 20. november 2018\nDen nye Book of Ra spillemaskine er en rigtig underholdende online slot, der er elsket af mange. Væk de gamle faraoer og egyptiske mysterier med denne intense Book of Ra slot, der blandt andet byder på den store Book of Ra jackpot. Spillet er desværre ikke tilgængeligt for danske spillere lige nu. Til gengæld kan du spille det helt nye Hugo spil hos Royal Casino, hvor du dertil lige nu får 100 gratis Hugo chancer, samt en indbetalingsbonus på 100% op til 1.500 kr.\nAnbefalet Casino: Royal Casino\nTilmeld dig hos Royal Casino og få 100 Hugo chancer!\nBook of Ra spillemaskine startede ud som en af Novomatics elskede arkadespillemaskiner, og vi var derfor mange, der blev glade for at se klassikeren komme til live igen i den virtuelle verden af online casinoer. Book of Ra slot er baseret på eventyreren Indiana Jones’ farefulde oplevelser, og i denne udgave tages du med på jagt efter Egyptens dybeste og mystiske hemmeligheder.\nOm Book of Ra spillemaskine\nI Book of Ra slot kan du spille på i alt fem hjul og ni betalingslinjer. Inspireret af den egyptiske sjæl er den spændende Book of Ra spillemaskine fyldt med symboler, hvor du selvfølgelig finder de klassiske A, J, Q og K symboler, men herudover er der i høj grad tale om en anderledes spillemaskine.\nSelve målet i denne Book of Ra spillemaskine er at få fem Tutankhamun symboler frem på hjulene, hvilket 200-dobler dit indskud.\nIndiana Jones får ligeledes en helt speciel rolle i dette eventyr: Han bliver symbolet, der kan sikre dig en bid af den store Book of Ra jackpot.\nDer er talrige bonusvarianter i Book of Ra slot, blandt andet Book of Ra-symbolet, der giver et gratis spin. Book of Ra-symbolet er et Scatter-symbol, der giver 10 Free Spins, som du kan bruge til at multiplicere din indsats. Disse Free Spins forøger dine vinderchancer, og de er lette at huske, når du først lærer spillet at kende.\nMed tre eller flere Book of Ra-symboler udløses den spændende bonus feature. Ra's bog vil tilfældigt udvælge et symbol, der vil komme dig til gode senere. Dette symbol bruges, når du rammer Free Spins, hvilket øger dine vinderchancer. Samtidig har du mulighed for at fordoble dine gevinster med en gamble feature, hvis du ønsker at satse yderligere.\nFå 1.500 kr. hos Royal Casino\nHos Royal Casino kan du nu spille på deres mere end 250 forskellige spillemaskiner. Så der er i sandhed noget for enhver smag, når du kaster dig ud i deres online spilleunivers.\nDertil er Royal Casino altid garant for attraktive online kampagner og bonustilbud for alle deres nye og loyale kunder. Lige nu kan du få en herlig velkomstbonus på op til hele 1.500 kr. + 100 gratis Hugo chancer til det populære Hugo spil.\nDe første 50 Hugo chancer får du direkte efter første indbetaling + en indbetalingbonus på op til 1.000 kr. Efterfølgende får du 50 Hugo chancer ekstra ved anden indbetaling + 50% op til 500 kr. Se yderligere betingelser og vilkår hos royalcasino.dk*.\nTilmeld dig hos Royal Casino og få 1.500 kroner!


8 skarpe til Rikke Randrup Skåning - Byens Nyt\n8 skarpe til Rikke Randrup Skåning\n8 skarpe er navnet på ByensNyts føljeton med de samme 8 spørgsmål til en lokal profil fra 8370. Denne gang har vi stillet spørgsmålene til Rikke Randrup Skåning, der bor i Hadbjerg og er medlem af kommunalbestyrelsen for Socialdemokratiet.\nNavn: Rikke Randrup Skåning\nStilling: Børnefysioterapeut, PPR Specialrådgivningen, Favrskov Kommune.\nJeg og min mand Martin, flyttede til Hadbjerg i dec. 2006 sammen med Freya og Asger, der dengang var 6 og 3 år. I 2009 fik vi August. Igennem vores børns liv i Hadbjerg, vores engagement i HØST – IF og lokalsamfundet i Hadbjerg, er vi faldet rigtig godt til og har fået mange venner og bekendte.\nDe mange dejlige mennesker vi har lært at kende igennem de sidste 13 år i og omkring Hadsten med udgangspunkt i HØST – området (Hadbjerg, Selling, Ødum) og Voldum. Jeg oplever at man bekymrer sig for hinanden og tager vare på hinanden i vores lokalområde. Det har betydet meget for mig og min familie, hvis vi i perioder har haft brug for støtte og opbakning.\nVi har som familie oplevet, at man får enormt meget tilbage, hvis man selv bidrager med sit engagement i lokalsamfundet. Jeg oplever høj service, stor venlighed og imødekommenhed i butikker og handelsliv i Hadsten.\nVi kan godt li at komme i vores biograf, som er meget hyggelig. Og i Sløjfen har vi haft fine koncertoplevelser og benytter biblioteket, hvor servicen er i top. Da børnene var mindre var et besøg på Modelbanen et hit. Vi er glade for den nye Café Snakbar og jeg er vildt imponeret over det lokale engagement, der ligger bag tilblivelsen af caféen. I Hadbjerg deltager vi i Fællesspisning i forsamlingshuset, hvor min mand hjælper i køkkenet. Der mærker man det lokale engagement og møder børn, unge og ældre fra lokal området.\nVi har alle fem haft flere aktive år i HØST IF fodboldafdeling. Min mand og jeg som trænere/holdleder og børnene som spillere. Men nu har børnene fået andre interesser. Vores yngste spiller badminton i Hadsten og HØST -hallen, vi andre benytter tilbuddene i Motionscenteret og i Fit og Sund. Gåture rundt i 8370 er jeg blevet meget glad for.\nAktuelt har jeg sat mine motions-medlemskaber på pause. Mon ikke jeg melder mig ind igen pr. 1.01.21😊? Jeg er meget glad for yoga, men har i en periode holdt pause.\nHadbjerg har fået en kæmpe stor betydning for mig og min familie. Når jeg efter en tur til Sjælland, hvor store dele af min familie og svigerfamilie bor, kører af motorvejen – afkørsel Hadsten 44, sænker roen sig over mig. Jeg nyder udsynet over markerne og fornemmelsen af, at her er højt til himlen. Her føler jeg mig godt tilpas. En gåtur omkring byen og igennem Folkeskoven ved solnedgang eller en tidlig morgen kan løfte humøret. Området omkring Kollerup Enge og hjertestien er også et fint sted at gå tur.\nBland dig i lokalsamfundet, f.eks. Ved at melde sig ind i en forening, dyrke en sport i en af de mange klubber/foreninger, meld dig som frivillig, benyt byens kulturtilbud og handel lokalt. Og hvis du virkelige er interesseret i at finde ud af hvad der sker i 8370 og hele Favrskov og præge udviklingen, så meld dig ind i et politisk parti.\nJeg savner en lækker frugt – og grønthandel med lækre specialiteter. Og en lækker slagterafd i et af vores supermarkeder.


TRUST bid med ophæng 3-delt "Sweet Iron" – Debelmose Rideudstyr\nTRUST bid med ophæng 3-delt "Sweet Iron"\nStørrelse 11.5 cm\nBid med ophæng - også kendt som baucher - fra Trust Equestrian med 2-delt mundstykke i Sweet Iron materiale. Sweet Iron - kendetegnet ved den blå farve - oxiderer over tid og bliver rødbrun/sølvfarvet. Dette giver en sød smag, der fremmer hestens accept af biddet og øger spytproduktionen fordi hesten vil suge mere.\nBiddet har faste ringe, der ikke kan bevæge sig og biddet ligger derfor mere stabilt i hestens mund end ved løse ringe. Desuden er risikoen for bidsår mindsket idet ringene ikke kan slide skarbe kanter på mundstykket. Derfor er bidskiver heller aldrig nødvendigt ved muffebid og biddets levetid er af samme årsag øget.\nOphænget, hvor kindstykkerne på trensen sættes fast, er med til at stabilisere biddet yderligere i hestens mund. Desuden flytter den noget af presset fra munden op til nakken og er derfor god til heste, der gerne vil gå med hovedet for dybt og derfor skal løftes lidt.


IT-arkitekter til Silverbullet A/S med kendskab til KOMBIT, SKAT og SUNDHED, Silverbullet A/S | Computerworld it-jobbank\nIT-arkitekter til Silverbullet A/S med kendskab til KOMBIT, SKAT og SUNDHED\nSilverbullet er blandt de førende konsulentfirmaer i Danmark indenfor rådgivning om IT-arkitektur til den offentlige sektor. Det er vi bl.a., fordi vi har fokus på udvikling og vedligeholdelse af et stærkt fagligt miljø, der understøtter faglig udvikling og kollegial sparring. Her adskiller vi os fra de IT-virksomheder, der leverer vikarer og ressourcer på interim basis. Vi tror på arbejdsfællesskabet som basis for faglig kvalitet og gode langsigtede kunderelationer.\nOg det går godt i Silverbullet. Vi har travlt, og der er stor efterspørgsel på IT-arkitekter og tekniske projektledere. Ikke mindst i forbindelse med de nye rammeaftaler, Silverbullet har vundet – alene og sammen med partnere – indenfor det seneste år: I sundhedssektoren, SKAT og KOMBIT. Og så er vi netop kommet på SKI 02.15 sammen med Rambøll.\nDu har erfaring som IT-arkitekt eller konsulent/rådgiver fra leverandørsiden, og i samspillet med det offentlig – subsidiært erfaring med teknisk IT-projektledelse og/eller IT-administration. Gerne med en baggrund i softwareudvikling.\nDu har 10 års erfaring fra rollen som IT-arkitekt, og har primært arbejdet i denne rolle i de seneste 2 år.\nDu har erfaring med agile udviklingsforløb, herunder inddragelse af driftsydelser, DevOps m.m.\nVi er kendetegnet ved en uformel omgangsform og en flad organisation, hvor den enkelte konsulent har stort ansvar for og selvstændighed i opgaveudførelsen. Minimering af hierarki og bureaukrati er en del af vores ledelsesstrategi.\nFor yderligere information, kontakt Jens Hornemann, Adm. Direktør og Partner, (+45) 20 60 67 01, jensh@silverbullet.dk eller Henrik Gørup Rasmussen, Direktør og Partner, (+45) 51 26 54 63, hgr@silverbullet.dk.\nDin ansøgning bedes sendes til jobansoegninger@silverbullet.dk.\nIt-arkitekt – Aarhus Teknisk stærk IT-solution arkitekt til Fiskeristyrelsen – København Erfaren IT-infrastrukturarkitekt med bredt teknologioverblik – Fredericia Engageret løsningsarkitekt til Team IT-arkitektur i Erhvervsstyrelsen – København IT-arkitekt til udvikling og implementering af fremtidens digitale toldvæsen – Frederiksberg


Regeringen foreslår finansiel ”stormflodssikring” til redning af F1\n19-11-2013 Adv. Finn Träff & Dir. Rasmus Juul-Nyholm\nRegeringen ”redder” F1-lånet, står der i avisen i disse dage.\nOverskriften dækker over, at regeringen vil fremsætte et lovforslag, der skal sikre de korte rentetilpasningslån (F1) mod den refinansieringsrisiko som har sat dagsordenen på realkreditområdet de sidste år.\n*** opdateret 19. nov. ***\nDer har længe været talt og skrevet om refinansieringsrisikoen, som ret beset er risikoen for en eller anden ”freak event” som 9-11 eller en stor bankerot i den finansielle sektor, pludselig kan forhindre en markedseffektiv refinansiering af de mange danske F1-lån. Hvis der sker en sådan begivenhed kort før en refinansieringstermin, kunne man forestille sig, at der lige pludselig ikke var købere til de mange milliarder kr. nye obligationer, der bliver solgt til afløsning af de obligationer, der udløber. Det ville udløse en kraftig rentestigning, og måske også et sammenbrud i hele realkredit-, bank -og pensionssystemet.\nDe udenlandske ratingbureauer har påpeget denne risiko med stigende intensitet de sidste år, og rentekreditinstitutterne har gjort deres til at skubbe folk over i længere renter. Både med stok og gullerod. Læs evt. vores artikel om disse problemer og aktuelle tiltag.\nNu kommer så regeringen med et bidrag i form af en lov, der betyder, at nye obligationer med kortere løbetid end selve lånet, skal indeholde en mulighed for forlængelse. Det indebærer, at disse obligationer i tilfælde af en freak event, forlænges med et år af gangen, indtil der er en normaltilstand som tillader en effektiv refinansiering.\nI oplægget lægges der op til, at en freak event defineres som en rentestigning på 5 procentpoint fra den kupon, der refinansieres. Det betyder, at hvis et rentetilpasningslån i dag udbydes på baggrund af en kuponrente på 2 %, så skal renten op over 7 %, men hvis kuponen hedder 4 %, skal renten op over 9 %. Det har i den forbindelse ikke nogen betydning, om kontantlånerenten faktisk har været lavere eller højere.\nI det oprindelige forslag var der tale om en tvangskonvertering af obligationen til en lang klassisk konvertible obligation med høj rente. Dette ville ligne det, som vi tidligere har set som 1. generations rente-max lån. Konsekvenserne af dette første forslag var imidlertid så ugennemskuelige for investorer og realkreditsektoren, at det blev taget af bordet efter få dage og erstattet med den et-årige forlængelsesmulighed.\nMinisteren er under et betydeligt pres og har stilet mod at få lovforslaget igennem inden 1/1 2014. Der er imidlertid stadig mange udestående spørgsmål. Det er fortsat uklart, hvordan mellemlange rentetilpasningslån, som f.eks. F5-lån skal håndteres, og det er vigtigt, for det er netop den type lån mange er gået over i, ved den aktuelle december-refinansiering.\nI et faktaark oplyser Ministeriet, at der historisk ikke er sket en rentestigning i de sidste 150 år, der ville kunne udløse konverteringen. Der har kun en gang været et rentefald, der har været over 5 procentpoint i løbet af et år. Det var i 1983, hvor en 12 % realkreditobligation steg fra ca. kurs 60 til ca. kurs 80…\nIdeen er således, at man lægger risikoen for noget ekstremt usandsynligt, men også ekstrem ubehageligt, over på obligationskøberne, som i teorien har bedre råd til dette end låntagerne. Og netop fordi det er usandsynligt, skal det ikke koste noget særligt på renten.\nVi har ikke klar mening om dette initiativ på nuværende tidspunkt og dets endelige form er stadig ikke kendt. Der er nogle forhold, som vi har brug for at få klarhed over. Hvordan håndteres de mellemlange lån? Bliver lånene for komplicerede, så man skræmmer de udenlandske købere væk? Hvad bliver modellen for swap'ede CIBOR-lån? Ender det med at blive dyrere end forventet? Bliver det en sovepude i forhold til den meget reelle risiko, der er ved at låntagere bliver afhængige af korte lån? Hvilken likviditetseffekt vil omlægningen få for de nuværende rentetilpasningsobligationer, indtil de er omlagt? Konkret synes det ikke som om at forslaget er tænkt helt igennem og ud fra hvad vi hører på ”vandrørene” er det heller ikke handlet af med dem der skal udbyde disse nye obligationer – realkreditinstitutterne. Det kom lidt ”som en tyv i natten”. Sidst men ikke mindst spørger man sig selv om regeringen har forhørt sig hos ratingsburauerne. Dvs. om de mener tiltaget løser problemet.\nDet er alt sammen noget vi må se på med tiden.\nOverordnet set synes vi dog, at det er sympatisk, at man prøver at isolere refinansieringsrisikoen, som er en risiko for hele samfundet – og ikke kun for den enkelte låntager. Ved at flytte denne risiko fra låntagerne, tvinger man dem reelt til via kursen på obligationerne at forsikre sig mod en risiko, som de påfører hele samfundet og ikke kun sig selv.\nSer man på det som låntager. privat eller som andelsboligforening, er der dog en ting der står klart, på trods af alle spørgsmålene. Tiltaget retter sig ikke mod at beskytte den enkelte låntager mod en høj rente. Den nye type obligationer vil stadig tillade en almindelig løbende rentestigning, endog en meget voldsom stigning, hvis den sker over nogle år. Det er udelukkende en finansiel ”stormflodssikring” som skal sikre systemet som helhed - ikke den enkelte låner! Overvejelser omkring afdækning af den almindelige renterisiko er uændrede og ikke mindre relevante som følge af dette tiltag.


Forside Iværksætteri Forløb Spinnovation\nSpinnovation er et iværksætterforløb, der kan få etablerede virksomheder til at tænke ud af boksen og re-iværksætte sig selv.\nGår du, eller en anden i virksomheden, med en rigtig god idé? Og har I oven i købet kunder der spørger på produktet? Men I har ikke tiden til at gøre den til en forretning? Så er Spinnovation lige noget for dig.\nEr du lavet af det rette stof, og har lysten til at springe ud som iværksætter, men mangler den gode idé? Så er Spinnovation lige noget for dig.\nI et Spin-off forløb understøtter Business Kolding udviklingen af idéer, der udspringer af etablerede virksomheder, og som har potentialet til at blive en selvstændig virksomhed – gerne i et samarbejde mellem den etablerede virksomhed og en/flere nøgleperson(er), der har interesse i at udvikle idéen, og dermed skabe en ny virksomhed, der kan skabe arbejdspladser.\nOfte har Spin-off projekter et større forretningsmæssigt potentiale, da man kan bygge videre på den etablerede virksomheds erfaringer.\nBusiness Kolding hjælper gerne med at\nDefinere hvor i forløbet idéen er\nDefinere hvor idéen skal være efter et Spin-off forløb\nLave en plan for forløbet, lige som vi gerne deltager i møder\nSkabe det rette match mellem virksomhed og iværksætter\nØnsker du mere information om et Spinn-off forløb, så kontakt Iværksætterchef Claus Nygaard Jensen på mail cnj@businesskolding.dk eller tel 5189 4361.\nTel +45 5189 4361\nChef for Iværksætteri og Entreprenørskab


Camilla Pipaluk Skovgaard\nJeg blev færdiguddannet som journalist fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i april 2016. Det er i høj grad en uddannelse i ord, og jeg løser derfor skriveopgaver med stor sproglig dedikation og kreativitet. I mine tekster er der altid styr på grammatikken. Stavefejl er ikke velkomne, og kommaerne sidder, som de skal.\nTil daglig arbejder jeg nogle dage om ugen som tekstforfatter til annoncer, hvor jeg skal skrive hurtigt, kreativt og fejlfrit. Jeg er også freelance skribent for Netudgaven.dk og skriver frivilligt for Røde Kors Hovedstaden, hvor jeg har mulighed for at jonglere med ordene i de længere formater.\nUnder min uddannelse var jeg journalistpraktikant hos Dagbladenes Bureau i 12 måneder, hvor jeg specialiserede mig i kulturstof og det gode portræt. Det fik min kulturinteresse til at spire, og i efteråret 2014 tog jeg derfor et semester på Cardiff University med kultur- og mediestudier på engelsk.\nJeg tilbyder: Tekst til hjemmesider, webnyheder, oversættelse fra engelsk til dansk og korrekturlæsning. Jeg vil gå til enhver opgave med stort engagement, og jeg vil gøre mit yderste for at levere et fremragende stykke arbejde hver gang.\n2011-01-31 – 2016-04-17 |


Børn kommer når de kommer, og så er det godt at være toFælles beslutningstagning og igangsættelse af fødselBoguddrag: Tryk og glad KvindeDen gode fødselsforberedelseFødemanualen for mændDen Søde VentetidIgangsættelse af fødslenKLYX – skal, skal ikkeNormal søvn hos babyer og småbørnForebyggelse af bristningerFødsel på klinikBarselshvileDe fleste kan trygt planlægge at føde hjemmeDen gode hospitalsfødselNår forældreskabet ikke lever op til forventningerneDet idealiserede moderskabDen tidlige ammeetableringHud mod hudBristninger - hvad så med sexlivet?Interview om refluks\nFødestillinger og bristninger\nInterview med Li Thies-Lagergren, jordemoder, Mmid, ph.d, adjunkt på Jordemoderskolen Lund Universitet.\nLi Thies-Lagergren er medfvorfatter til en artikel, som har publiceret resultater fra et studie om bristninger i forhold til fødestillinger. Artiklen bygger på 113.000 spontant opståede vaginale fødsler, og det store statistiske materiale leder frem til nogle konklusioner om de mest sikre fødestillinger i forhold til at forebygge anal sphincterruptur. Li Thies-Lagergren deler her ud af sin viden.\n”Jo mere uforstyrret, ens krop er under fødslen, jo færre og mindre bristninger får man,” fortæller Li Thies-Lagergren. ”Husk, at din krop er skabt til at føde.” Vi gør os selv en bjørnetjeneste ved at tro, at vi sikrer bedre betingelser ved de mange indgreb, der udføres på hospitalerne.\nVidenskabeligt randomiserede studier har vist, at varme klude på mellemkødet under fremfødslen af hoved eller numse forebygger bristninger. Derudover skal barnets hoved fødes langsomt: ”Det er utroligt vigtigt, at mor og jordemoder samarbejder om at barnets hoved kommer langsomt ud. Tiden er central – det skal gå rigtig langsomt,” siger Li Thies-Lagergren. Hun fortæller også, at når hovedet ikke glider tilbage længere, skal barnet glide ud ved egen kraft. Kvinden skal tage lange dybe vejrtrækninger, der sikrer ro og ilt til barnet. At gispe kan være stressende for nogle kvinder, så derfor anbefaler Li Thies-Lagergren altså lange dybe vejrtrækninger.\n”Nogle kvinder masserer mellemkødet i tiden inden fødslen. Det skader ikke at gøre det, og nogle få studier peger på, at detmåske kan reducere risikoen for en sphincterruptur,” siger Li Thies-Lagergren, og fortsætter: ”Der findes ikke større studier af bristninger under sædefødsler, men min kliniske fornemmelse er, at det ikke forøger risikoen for få større bristninger”.\nSkræmmekampagner om bristninger\n”Det er vigtigt at huske, at langt de fleste fungerer helt normalt efter en stor bristning,” siger Li Thies-Lagergren. ”Oftest hører man kun om skræmmekampagnerne og de dramatiske fortællinger om grad 3 eller 4-bristninger. Man glemmer at fortælle, at de fleste heler fint. Man kan få nogle rigtig slemme bristninger, men langt de fleste bliver repareret rigtig ordentligt, uden efterfølgende gener – efter det har fået tid til at hele. Det tager ca. et år for kroppen at komme sig. Nogle bliver anbefalet et kejsersnit, mens mange kan føde vaginalt. Hvis man anbefaler kejsersnit ved en fødsel efter en grad 3 eller 4-bristning, så skal moderen have haft gener som ikke er formindsket efter det første år.”\nRygleje øger riskoen\n”Vi ved i dag, hvor mange bristninger, der kan opstå i de forskellige fødestillinger, fordi flere studier rapporterer de samme resultater,” forklarer Li Thies-Lagergren.1\nNår man føder i rygleje, har man hele lænden liggende på en briks eller en seng. De fleste føder halvsiddende. ”Rygleje i gynækologisk leje er den stilling, som oftere bidrager til at en anal sphincteruptur kan opstå hos kvinder, sammenlignet med andre stillinger, siger Li Thies-Lagergren. ”Mange gange sker det, fordi der skal en sugekop til for at forløse barnet, og risikoen er størst, når der forløses med sugekop.” Blandt de førstegangsfødende i undersøgelsen fik 7,1% af kvinderne, der fødte spontant i gynækologisk rygleje en anal sphincterruptur. Blandt de flergangsfødende var det 2,6% og blandt de kvinder, der tidligere har født ved kejsersnit var det hele 12,3%.\nLi Thies-Lagergren fortæller om sideleje til fødende, at den ifølge hendes og andre studier kan mind\nske risikoen for både grad 3 og 4-bristninger. ”Når moderen ligger i sideleje, kan hendes haleben bevæge sig frit, og det øger pladsen med 1-2 cm i bækkenet, og dette giver babyen bedre plads til at rotere”, siger hun. Det er vigtigt at barnet roterer korrekt ned i fødselskanalen, fordi en uregelmæssig hovedpræsentation øger risikoen for at få en stor bristning.\nSiddende og knælende\nNår man føder siddende, er halebenet låst, og dermed har man mindre plads til barnets rotation ned gennem fødselskanalen, og det gør hverken fra eller til i forhold til at briste mere eller mindre. Derimod har den førstegangs- og flergangsfødende en formindsket risiko ved at føde knælende i forhold til gennemsnittet. En førstegangsfødende har en risiko på 4,7%, en flergangsfødende har en risko på 0,9%, altså noget mindre end gennemsnittet på henholdvis 5,7 og 1,3%.\nNår kvinder føder i en fødestol, så lander deres risko for at få en stor bristning lige på gennemsnittet for førstegangsfødende, mens flergangsfødende faktisk har en let forhøjet risiko for at få en stor bristning, når de føder i fødestol. Det særligt interessante ved fødsler i fødestol er, at kvinderne fortæller, at de føler sig stærke og beskyttede i en fødestol, og man er heller ikke blottet på samme måde, som når man ligger i en seng. ”Signifikant flere kvinder følte sig stærke på fødestolen end i siddende eller i rygleje. Deres partner sidder bagved kvinden og støtter hende. Fædrene følte også, at der var en mere god oplevelse, fordi de var tætte og trygge sammen i vearbejdet. Fødslen gik også hurtigere i i selve uddrivningsforløbet, og derfor er det vigtigt, at mor og jordemoder samarbejder om at barnets hoved kommer langsomt ud for at undgå de store bristninger,” siger Li Thies-Lagergren.2\nKvinder, der føder hjemme, har den absolut laveste risiko for at få en fuld bristning. Den er under 1%, og det kan hænge sammen med at der er ro i hjemmet, og med at der ikke sker indgreb som ve-drop og ofte har kvinderne en kendt jordemoder, som de er trygge ved, og som er hos dem under hele fødslen.3\nGenerelt kan man sige, at det at føde på et specialsygehus med tilgang til medicinske indgreb øger risikoen for, at det ene indgreb leder til det næste. Under lange fødsler er der flere, der får epiduralblokade, og det kan svække veerne, så det bliver nødvendigt at stimulere med ve-drop, og det kan føre til flere kopforløsninger, og dermed flere bristninger.\nBristninger ved vaginal fødsel efter kejsersnit\n”Kvinder, som føder vaginalt efter et kejsersnit, har en noget forhøjet risiko for at få en sphincterruptur under fødslen. Vi ved ikke hvorfor, men måske skyldes det, at kroppen husker den første fødsels veer, sådan at fødselsprocessen er hurtigere som hos en flergangsfødende. Men presseperioden er som hos en førstegangsfødende. Dette gælder sandsynligvis kun de kvinder, der har været i aktiv fødsel inden kejsersnittet.” Statistisk set er det næsten hver femte kvinde, der tidligere har født ved kejsersnit, der får en grad 4-bristning, når de føder i almindelig rygleje under næste fødsel. Disse kvinder bør anbefales at føde i sideleje,” siger Li Thies-Lagergren.\nDet finske og norske håndgreb\nDet finske håndgreb er det, som mange her i landet kender som skånsom forløsning. Der er noget forvirring omkring forskellen på det norske og det finske håndgreb, men fælles for dem er, at jordemoderen holder på og beskytter mellemkødet på en bestemt måde under fødslen af hovedet.\nLi Thies-Lagergren mener at det er vigtigt, at jordemoderen bedømmer ved hver enkelt fødsel, hvilken metode, der kan være bedst for at beskytte mellemkødet ved hver individuel kvinde, hun bistår. Og endvidere at jordemoderen sætter spørgsmålstegn ved, om den finske eller norske metode skal bruges rutinemæssigt: ”Der er en tendens til, at denne metode mindsker bristninger, men tendensen er ikke signifikant. Til gengæld øger man antallet af klip i mellemkødet i stedet op til 25% af de fødende – altså en 80% øget risiko for et klip. Et klip i mellemkødet er et ganske stort indgreb, der ofte har mange gener for kvinden. En grad 3/4 bristning, der bliver repareret korrekt, leder måske ikke til flere gener for kvinden.”\nLi Thies-Lagergren henviser til et mindre studie fra Aalborg Universitet. 4 I dette studie fremgår det, at børn født med finsk håndgreb (minder om det norske Npred.) har en øget risiko for en dårligere pH-værdi, end børn født uden. Dertil er der en 3 gange så stor risiko for, at kvinden ikke kan føde i den fødestilling, hun ønsker, fordi jordemoderen skal kunne holde på mellemkødet. Det er vigtigt at huske, at det er kvinden, der bestemmer, hvilken stilling hun vil føde i.\nSverige mangler en pendant til Forældre og Fødsel\nLi Thies-Lagergren fortæller, at der i Sverige ikke findes en brugerorganisation, der taler de fødendes sag. Hun siger: ”Brugerorganisationer skal inkluderes i forskningen, så de kan give tilbagemeldinger om, hvad der mangler forskning om. Vi skal forske i det, som brugerne ønsker, der skal mere viden om.”\nVil du læse mere om bristinger og bækkenbund kan du købe bladet eller et medlemsskab HER.\n1 Gupta et al., 2012.\n2 Thies-Lagergren et al, 2013, Johansson og Thies-Lagergren, 2015.\n3 Hodnett et al., 2011.


Ellemann: “Stort tilbageskridt for den europæiske civilisation" | Netavisen Pio\nEt russisk angreb er væltet ind over Ukraine. Jakob Ellemann-Jensen kalder på vestlig solidaritet og øget internationalt engagement.\n24. februar 2022 - 10:14\n“Ruslands invasion af Ukraine bør føre til at øget internationalt engagement fra dansk side. Og en fuldtonet opbakning til internationalt samarbejde og sammenhold i Europa.”\nSådan lyder det fra Venstres formand, Jakob Ellemann-Jensen, som reaktion på Ruslands angreb på Ukraine natten til torsdag.\nPutin har valgt vold, ødelæggelse og den stærkes ret\nDenne morgen vågner millioner af ukrainere op til en dyster virkelighed. Det samme gør danskere og europæere, efter rædselsvækkende meldinger om en krig i Europa.\nKort før klokken fire i morges rykkede russisk militær ind i Ukraine, og der er meldinger om eksplosioner ved flere byer, herunder hovedstaden i landet, Kiev.\n“Putins uprovokerede og helt unødvendige angreb på Ukraine er et stort tilbageskridt for den europæiske civilisation. Putin har valgt vold, ødelæggelse og den stærkes ret som sine argumenter. Vesten må stå sammen mod denne frygtelige aggression,” skriver Jakob Ellemann-Jensen på sin Facebook-profil.\nØnsker “hårde” økonomiske sanktioner\nIfølge Ellemann-Jensen, er Danmark “dybt” afhængige af vores alliancer og samarbejdspartnere, da vi uden bare er “et lille land i en usikker verden”.\nDer er derfor behov for et øget internationalt engagement fra dansk side, skriver han på Facebook.\nVenstre-formanden kalder på iværksættelse af “hårde” økonomiske sanktioner, oprustning af det danske forsvar, og en målsætning om at gøre EU uafhængig af russisk gas.\n“Som et lille land bør vi tage den her trussel meget alvorligt i Danmark. Fortællingen om, at vi i Danmark kan hygge os i fred og ro herhjemme og lukke øjnene for, hvad der sker ude i verden, bør forstumme,” skriver han.\nPeter Jensen - 24 februar, 2022 - 12:20 - #20506\nEr Jacob Ellemann-Jensen ikke gammel soldat? Når han bliver færdig med NATO's demokratiprojekter i Libyen og Afghanistan, så lad os kigge mod Ukraine. Jeg lover at deltage ved fronten, hvis bare jeg må gå lige bag ved Jacob Ellemann-Jensen i kampen mod russerne.\nKarin Nielsen - 24 februar, 2022 - 20:54 - #20551\nPeter Jensen ,synes du selv at du er sjov?? Jeg synes at du er pinlig , Du skulle søge hjælp, for det må være svært at leve med sådan et sind . Du spilder din egen tid.\nJeppe Lindholm - 24 februar, 2022 - 17:11 - #20521\nMåske Elleman skulle sætte sig hen i et hjørne sammen med andre fra den blå svindlerblok og tænke over, hvordan det er kommet så vidt - Der kunne sagtens være fundet en fredelig løsning før det kom så vidt. Men nej. Sådanne løsninger, de diplomatiske, findes ikke hos den blå svindlerblok. Her gælder det kun om penge og om at vinde. Koste hvad det vil.\nCitat fra Putins tale til nationen:\n"Et par vigtige ord, til dem, der kan blive fristet til at gribe ind i de igangværende begivenheder: Hvem der end vil forsøge at stoppe os og skabe flere trusler mod vores land, bør vide, at Ruslands svar kommer prompte og med konsekvenser, I aldrig har oplevet før. Vi er klar til ethvert udfald, og alle nødvendige beslutninger i den forbindelse er blevet truffet. Jeg håber, jeg bliver hørt" sagde præsidenten fra sin plads bag det massive træbord i Moskva.\nNu står vi i en situation, hvor Rusland i yderste konsekvens er parate til at indsætte atomvåben på Ukrainsk jord - Og Vesten/NATO kan intet gøre for at forhindre dette.\nKurt Jensen - 24 februar, 2022 - 22:37 - #20560\nMåske Jeppe Lindholm skulle sætte sig hen i et hjørne og tænke over om han kan formulere sig uden at skrive 'den blå svindlerblok'.\nindtil da: den RØDE SVIBDLERBLOK har hentet en etbenet pirat til Danmark!\nAksel Jensen - 24 februar, 2022 - 17:47 - #20529\nSom en af lederne af oppositionen kan Ellemann tillade sig at bruge de rigtige ord.\nVære focuseret på den reelle fjende!\nHeldigvis skal NATO og det amerikanske efterretningsvæsen ikke bruge alt det rustne udstyr på danske kaserner.\nTo gange har amerikansk efterretningsvæsen og forsvar haft succes når målet og fjenden var targeted.\nPå gaden i Rusland, hos oppositionen i Danmark og hos spørgeren fra Ekstrabladet kan man finde svaret.\nBiden har alderen, erfaringen og intet at tabe!\nTredje gang bliver måske lykkens gang for verdensfreden!\nHvorefter verden kan adressere klimakrisen!\nOg bruge alle forsvarsmilliarderne herpå i respekt for fattige lande og fattige folk, der rammes af nedskæringer på de fossile brændstoffer som grønne og røde partier i alle demokratiske lande har så travlt med at udfase uden respekt for almindelige folks daglige indkomme, fødevarer og opvarmning.\nDet kommer til at koste siger statsministeren!\nSidst var det for minkavlerne!\nNu er det for almindelige familier i Danmark.\nI Tyskland, i Sverige, i Norge, på Færøerne, i Polen og især i Ukraine.\nVil de blive kompenseret?\nMette Frederiksen smilede som hvis et barn i folkeskolen stillede det samme spørgsmål vedrørende Hitlers hærgen i 30erne og 40’erne.\nBlev folk kompenseret?\nI Norge kender de til galninge og Stoltenberg vil overtale Sverige og Finland til at komme med i NATO straks.\nDen bedste måde at stoppe galninge på!\nOg det gør USA så! Måske for tredje gang!\nUden tøven! Og erindringen om dansk minkavl vil for længst være død og borte i verdenshistorien år 2022.\nVed OL i Kina var der droner overalt! Vi så hver en detalje!\nHvad verden kan, når verden vil, er imponerende!\nOg i aften giver folketinget sit demokratiske besyv med. Med opbakning fra alle løsgængere.\nLøsgående missiler har alle respekt for. Demokratiet fungerer! Og tak for det!\nVarmen og hyggen kan igen genoprettes i danske og europæiske hjem.\nBent Menck Andersen - 24 februar, 2022 - 18:51 - #20536\nAksel Jensen, du glemte at trykke på Deletetasten så vi andre på PIO kan slippe for dine "vrøvlede" indslag. Har du røget "sjov tobak", dine kommentarer tyder på det.\nKurt Jensen - 24 februar, 2022 - 22:38 - #20561\nEller bare forkorte kommentaren betragteligt så vi ikke skal scrolle så langt ned.


Referat fra fyraftensmøde torsdag d. 4/12-08\nKim Larsen bød velkommen til fyraftensmødet. Hvorefter Frank vid Stein, næstformand i 3 F Kastrup tog over.\nHan håbede at mødet kunne være med til, at berolige kollegaerne i LSG. I den forbindelse var tillidsfolkene fra Gate Gourmet (GG) inviteret med til mødet.\nFrank mente også, at vi skulle tale om det psykiske arbejdsmiljø.\nPoul-Erik fortalte, at psykisk arbejdsmiljø havde været taget op i Samarbejdsudvalget (SU) siden forsommeren og at det nu og i den kommende periode ville blive ekstra vigtigt.\nB siden havde i den forbindelse indkaldt til et ekstraordinært SU d. 26/11, hvor eneste punkt på dagsordenen var psykisk arbejdsmiljø.\nPå mødet blev det besluttet, at hver 2 fredag fremover vil der blive afholdt møde i kantinen og 1 gang i ugen udsendes et nyhedsbrev. Det skal ske for, at mane alle løse rygter i jorden.\nPå SU aftalte vi også, at vi eventuelt skulle komme med andre tiltag i LSG frem mod d.30 april.\nPoul-Erik opfodrede alle der enten blev eller hørte om chikane eller mobning til, at henvende sig på tillidsmandskontoret. Så vi kan tage eventuelle problemer i opstarten.\nFrank mente, at det er noget vi alle bør være meget opmærksom på.\nFrank fortalte, at han sammen med tillidsfolkene i GG havde været til møde med GGs´ ledelse.\nMan havde bl.a. talt om hvilke løntrin nye kollegaer skulle starte på. Ledelsen regnede med at, 60% skulle starte på løntrin 3 (højeste) 25% på trin 2 og 15% på trin 1.\nI det hele taget var forhandlingerne ikke gået overvældende godt, så parterne var blevet enige om en tænkepause til tirsdag d. 9/12, hvor man så ville fortsætte.\nHvilke løn aftale man bliver enige om kommer i første omgang kun til at gælde for de personer/gruppe aftalen bliver indgået for. Personer der bliver ansat i GG nu skal ikke regne med at høre ind under eventuel aftale.\nJens Otto tillidsmand på GG fortalte, at GGs´ ledelse var tavse om alt. Det var først efter Frank havde deltaget i et møde, de havde fået antallet af personer GG regnede med at skulle bruge.\nGG regner med at 250 personer kan klare SAS. Det er meningen, at SAS oversøisk skal laves på Amager landevej mens resten skal laves på den ombyggede flyskole i lufthavn syd.\nUd af de 250 personer regner GG med at de 99 personer skal være chauffører.\nFrank fortalte, at der blev arbejdet på, at GG kunne få et rum på LSG 1 til 2 gange om ugen, hvor LSG ansatte så kunne søge job i GG.\nAftalen om et rum er endnu ikke færdigbehandlet.\nMan håber på, at de første personer fra LSG kan begynde omkring 1 april 2009.\nFrank håber, at aftalen er færdig forhandlet inden jul.\nDer er aftalt et seminar for de to klubbestyrelser i starten af februar for at finde et fælles fodslag. Så overgangen ikke bliver mere kaotisk end firmaerne gør det til.\nJens Otto havde lidt svært ved, at se af de 250 personer, som GG har meldt ud af de skal bruge skulle være nok især efter han havde hørt, hvor mange personer visse afdelinger bruger til SAS i dag. Det selvom GG måske får lavet nogle bedre produktionslinier end LSG og aftaler med eksterne firmaer.\nFormand for 3F Kastrup Henrik Bay talte om afmatning i hele lufthavnen hvilket kunne aflæses på arbejdsløshedstallene i afdelingen.\nHenrik kom ind på muligheder for uddannelse som afdelingen kunne tilbyde i og efter opsigelsesperioden. Her kom et spørgsmål, hvordan står man når man bor i Sverige?\nDet er et problem konstaterede Henrik for her kan fagforeningen kun gøre noget i opsigelsesperioden, når den er slut overgår man til Sverige.\nFrank fortalte, at man før har lavet en aftale, hvor firmaet havet givet et opsigelsesvarsel som sluttede den dag kurset var færdigt.\nSå var det spørgetid hvor spørgsmålene især men ikke overraskende var rettet til tillidsfolkene fra GG.\nEt af spørgsmålene lød. Hvad med flexjobbere?\nJens Otto mente, at de bare skulle søge som alle andre.\nJens Otto forklarede af tingene ustandselig blev ændret så man ikke kunne være sikker på ret meget i GG. I den forbindelse var han utrolig glad for klub K.A.O.S hjemmeside , her fik han mange vigtige oplysninger fra.\nJens Otto sluttede med, at fortælle om hvor stressende det kunne være for tillidsfolk og bestyrrelser. Han håbede af kollegerne værdsatte det arbejde som klubberne udførte.


Kort i bøger #3 • Sabrina's Blog Sabrina's Blog\nJeg er tilbage på bloggen efter et par meget hårde eksamener. Jeg starter ud med at vise kortet i fantasy serien Throne of Glass\nJeg har endnu ikke læst Throne of Glass af Sarah J. Maas, og den har efterhånden stået på min hylde et godt stykke tid. Jeg satser på at få den læst inden 2016 slutter. Selvom jeg ikke har læst en endnu, har jeg smugkigget lidt på kortet. Jeg glæder mig virkelig til at udforske kortet mere når jeg skal i gang med at læse bogen\n« Sabaa Tahir: Det Ulmende Oprør\nHaidi Wigger Klaris: Skyggernes Bog »\n2 Comments on Kort i bøger #3\nHelle M. Larsen says:\nDet er en rigtig god bog, du kan roligt glæde dig til at læse den! 🙂\n– Og så glæde dig over at de næste 3 bøger i serien også er udkommet, plus en bog med prequel noveller. Og at bog nr. 5 ifølge Bloomsbury skulle udkomme til september – for de bøger er rigtig spændende og vanedannende! 😉\nUh det vil jeg glæde mig til 😀