Flygtningekrise øger risiko for brexit | Information\nFlygtningekrise øger risiko for brexit\nFlygtningekrisen i Europa og britisk afvisning af at deltage i en europæisk løsning svækker David Camerons position i genforhandlingerne med EU og øger i sidste ende risikoen for, at briterne forlader EU-samarbejdet, vurderer iagttagere\nHvis Storbritannien ikke vil løfte sin del af byrden med de mange flygtninge i Europa, kan det skade den britiske premierminister David Camerons chancer for at for genforhandlet briternes EU-medlemsskab, vurderer flere\nDen britiske regerings fortsatte afvisning af at deltage i en fælleseuropæisk løsning på flygtningekrisen i Europa risikerer at skade premierminister David Camerons chancer for en succesfuld genforhandling af landets EU-medlemskab.\nDet synes klart, efter at en række europæiske regeringschefer og højtstående politikere åbent har kædet flygtningekrisen og genforhandlingen sammen.\n»Når man tænker på briterne, som har deres eget katalog af krav, hvorfor skulle vi så gøre noget for dem? For man må sige, at solidaritet går begge veje,« sagde den østrigske kansler, Werner Faymann, forleden på østrigsk tv.\nStephen Mayear, talsmand for Angela Merkels CDU/CSU-alliance, sagde i et interview med The Times, at »hvis den britiske regering fortsætter med at fastholde den position, at Storbritannien står uden for klubben i forhold til denne store opgave om at dele byrden, kan det bestemt skade det tysk-britiske forhold og bestemt også David Camerons ambitioner om en succesfuld genforhandling«.\nDen tidligere italienske premierminister og EU-Kommissær Romano Prodi har ifølge The Observer sagt, at han har svært ved at se, at David Cameron kan forhandle sig til en »positiv aftale, så han kan tage tilbage til London og sige: ’Se, jeg fik en masse fra Bruxelles’«, så længe Storbritannien ikke lever op til sine »moralske forpligtigelser« og tager imod et rimeligt antal flygtninge.\nSimon Hix, professor i europæisk politik ved London School of Economics, er ikke i tvivl om, at den britiske position – og flygtningekrisen generelt – er dybt problematisk for den britiske premierminister.\n»Der er voksende utålmodighed i resten af EU i forhold til det britiske problem. Det begyndte med Cameron og Finanspagten, hvor det øvrige EU sagde: ’Vi forsøger at fikse en eurozonekrise, og du ønsker at diskutere beskyttelse af Londons finansdistrikt – gå væk’. Det er det samme nu, hvor de siger: ’Vi forsøger at fikse en europæisk migrationskrise, og du vil tale om at begrænse velfærdsydelser for EU-migranter i Storbritannien’,« siger Hix på en briefing i Londons Foreign Press Association.\n»Den britiske position er svagere, hvis Cameron bliver ved med at sige: ’Hvad med mig, hvad med mig, hvad med mig’,« tilføjer han.\nHix er ikke alene om den vurdering. The Independents politiske redaktør, Andrew Grice, påpeger i en analyse, at »EU fungerer på basis af, at hvis ’du klør mig på ryggen, så klør jeg din ryg’«.\n»Lande som Tyskland, Italien og Østrig har nu gjort det klart, at Cameron vil komme til at betale en pris i genforhandlingerne for hans stædige afvisning af at dele flygtningebyrden,« fortsætter han og konkluderer, at Storbritannien »næsten med sikkerhed vil forblive på sidelinjen og dermed yderligere skade Camerons anseelse i Europa og hans udsigt til at opnå en god EU-aftale«.\nFinancial Times skriver i en leder, at »Camerons standpunkt risikerer at skade hans anseelse internationalt. Han mister værdifuld goodwill, netop som han søger genforhandling af Storbritanniens EU-medlemskab forud for en folkeafstemning«.\nKonservative britiske politikere har imidlertid afvist faren og har påpeget, at Storbritannien – som Danmark - har en juridisk undtagelse fra EU’s asylpolitik.\nDesuden påpeger de, at landet er den største donor af økonomiske midler til hjælp i nærområderne, samt at Cameron mandag annoncerede, at Storbritannien vil tage imod 20.000 syriske flygtninge over fem år. Disse vil dog komme direkte fra flygtningelejrene i nærområderne.\nDe påpeger desuden, at det kan gavne Camerons håb om reform af den fri bevægelighed inden for EU, at denne er kommet under pres som resultat af flygtningekrisen, og at andre nu også taler om behov for reform.\nDet tror Simon Hix imidlertid ikke på.\n»Hvis hele migrantkrisen og hele diskussionen om EU’s migrationspolitik bliver blandet sammen med reform af den fri bevægelighed for folk inden for EU, bliver det til et langt mere kompleks spørgsmål end bare at reformere 2003-direktivet om fri bevægelighed,« siger han.\nAlt i alt mener han, at den nuværende krise vil skade Storbritanniens chance for en succesfuld genforhandling og i sidste ende for et ja ved folkeafstemningen om fortsat britisk EU-medlemskab.\n»Jo mere migrantkrisen forbliver på dagsordenen, jo mere vil det skubbe britiske vælgere mod EU’s udgang. Det vil gøre det muligt for UKIP at sige: ’Hvis vi melder os ud, kan vi igen få kontrol med vores egne grænser’. Det er årsagen til, at David Cameron forsøger at undgå EU-kvoter,« siger Simon Hix, der mener, at nej-siden på nuværende tidspunkt står stærkt.\n»Hvis du er formand for ja-kampagnen, håber du, at migrantkrisen forsvinder, at eurozonekrisen forsvinder, at ingen taler om dybere eurozoneintegration, du ønsker godt nyt om den transatlantiske frihandelsaftale, du ønsker en ny reformdagsorden for EU, og du håber på, at væksten eksploderer i EU. Hvis du er leder af nej-kampagnen ønsker du krise, krise, krise,« siger Simon Hix.\n»Det ser ikke godt ud for ja-siden. Vi kan meget vel befinde os i en situation i slutningen af 2016 eller begyndelsen af 2017, hvor Storbritannien har stemt ja til at forlade EU.«\n14. september, 2015 - 09:46\nHåbet er da lysegrønt for, at de smutter.\nBe my guest - som de vist siger ovre på den anden side af Vesterhavet.\n14. september, 2015 - 12:52\nHvis de ønsker at være i "Splendid isolation" er der ikke noget at gøre ved det.\nTorben Lindegaard og Arne Lund anbefalede denne kommentar\n14. september, 2015 - 13:48\nDet er jo der, det ender - blot et spørgsmål om tid.\n14. september, 2015 - 15:04\nTjoeh, den sidste uges tid har jeg såmænd også på sociale medier set almindelige tyskere gå ind for en "Däxit". Holdningen lader til at være, at når vi ikke vil tage ansvar og løfte i flok, så kan vi lige så godt melde os helt ud.\n14. september, 2015 - 15:35\nKejser Merkel er nok ikke ikke helt tilfreds. Det er der faktisk rigtig mange borgere i EU der ikke er, i flere lande er folk i oprør og direkte kamp mod magthaverne. I rigtig mange EU-lande er det kun politikerne og storkapitalen, der ønsker at være med i EU. Desværre findes der åbenbart ikke nogen danske journalister, der må dække den vinkel. Men faktisk er det så let at finde oplysninger på nettet. Lige nu arbejder vores landbrugsminister Eva Kjer Hansen, på at få det lavet sådan, at lande ikke må afvise GMO-afgrøder og GMO-foder uden først at have bedt GMO-virksomhederne om lov. Det får danskerne heller ikke noget at vide om. Der er umådelig meget den almindelige dansker ikke får noget at vide om, når det gælder EU, men er man interesseret i andet end aktionærernes profit kan oplysningerne findes på nettet.\nPoul Brunhøj anbefalede denne kommentar\n14. september, 2015 - 18:13\nEU er blevet et liberalistisk projekt. "De kunne værre så godt og så er det faktisk skidt"\nSom EU tilhænger bliver der efterhånden svært at finde argumenter for de positive. Alle politikkere er enige om at det er den indre svinehund, vi skal hyrde. Slut med statsmandskab og medmenneskelighed. Slut med lighed og omfordeling. slut med at de bredeste skuldre bærer mest.\nLiberalismen og snæversynet har sejret.\nTænk at vi skulle komme i en situation, hvor vi må sætte vores lid til Afrika, indien og Kina. Det er beskæmmende.\n14. september, 2015 - 19:42\nTiden er ovre for eksklusive klubber som EU.\nNæste stade hedder "one world".\n14. september, 2015 - 21:34\nHvorfor skal det overhovedet interessere os; med mindre vi har stærke interesser i denne "overraskende" udvikling?\n14. september, 2015 - 21:39\nBrexit og Däxit, hedder det så Daxit eller Danexit?\n14. september, 2015 - 23:25\nDvs at den tvungne fordeling er faldet, og hermed er chancerne for et brexit blevet reduceret og ikke styrket.\nMerkel, Löfven og Juncker har med fransk støtte hovedløst arbejdet for en sprængning af EU ved at forsøge at gennemtvinge en fast kvotefordeling for den stadigt stigende flygtningestrøm, som de selv har forstærket med deres "humane" signaler til mennesker i nød udenfor EU. Nu siger især de baltiske lande, vise-landene og balkanlandene sammen med Finland og andre, nej - og viselandene har truet med at bruge deres vetoret, hvis Merkel alligevel udsigtsløst ville satse på at benytte et kvalificeret flertal i Rådet for at andre kunne aflaste hendes selvskabte problemer.\nDet var til at forudsige. Det viser i øvrigt også, at de seneste dages hjemlige ekspertudtalelser om, at Danmark ikke kan forblive i Dublin-forordningen uden at sige ja til den tvungne fordeling har været en skræmmekampagne, der har bygget på en fejlvurdering af de politiske realiteter i EU. Det har været en fiktiv problemstilling og en fiktiv trussel for Danmark, som mange har forskellige grunde har haft en interesse i at fremmane.\nMen nu er vi tilbage i virkeligheden. Solidariske svar i EU på flygtningepresset kræver, at man finder løsninger, der reelt kan reducere flygtningestrømmen både på kort og langt sigt. Mon ikke snart Tyskland og Sverige også er modne til at se på sådanne løsninger i stedet for at hæve deres "humane" fane så højt at de mister forbindelsen ikke kun til deres egne befolkninger, men også til de andre medlemsstater i EU.\n15. september, 2015 - 10:01\nDet dér med EU som en eksklusiv klub; det holder vist ikke rigtig længere.\nI hvert fald ikke hvis du med eksklusiv mener velstående.\nMen det var da noget, vi talte meget om i 1972, men med optagelsen af først Spanien, Portugal & Grækenland og siden landene fra Østeuropa forsvandt eksklusiviteten - og godt for det.\nMenneskene på flugt fra Mellemøsten har for længst gennemskuet det.\nDe iler forbi de første sikre lande for at sikre sig og sine en bedre fremtid i de nordlige EU-lande.\nDet kan man da umuligt bebrejde dem - det er det rationelle valg.\nSelvfølgelig, hvis du med eksklusiv mener, at ikke alle kan blive optaget i EU, så er det korrekt.\nOptagelse i EU forudsætter at landet er geografisk placeret i Europa.\nMedlemskab af EU forudsætter desuden en demokratisk styreform, så det er ikke nemt at finde potentielle medlemslande udenfor Europa.


Ekspertvinkler på Dong og Goldman Sachs\nDu er her: AU Om AU Newsroom Ekspertlister Ekspertvinkler på Dong og Goldman Sachs\nHvad sker der, hvis den amerikanske investeringsbank Goldman Sachs køber sig ind i danske DONG Energy? En række af Aarhus Universitets eksperter udtaler sig om sagens konsekvenser politisk, ledelsesmæssigt, juridisk og på kommunikationsområdet.\nHvis Goldman Sachs køber sig ind i danske DONG Energy, har den amerikanske investeringsbank udsigt til en ejerandel på 18 procent samt bl.a. vetorettigheder i Dong Energys bestyrelse. Det fyger med argumenter for og imod salget i offentligheden. Men hvad siger fagligheden om det potentielle salg og konsekvenserne heraf?\nEksperterProfessor Rune Stubager Vælgermæssige konsekvenser af at gennemføre salget Professor Christoffer Green-Pedersen: Sagens politiske bevågenhed Professor Paul Krüger Andersen Styring af offentligt ejede selskaber Corporate finance regulering Private equity finansiering Professor John Parm Ulhøi Strategi og forretningsudvikling Virksomhedens interessenter Miljø og virksomhedsadfærd Professor Winni Johansen Strategisk kommunikation Image og omdømme Krisekommunikation Forandringskommunikation Miljøkommunikation Adjunkt Sofie Venge Madsen Retorik: Debatpositioner og argumentation Mere informationYderligere ekspertvinkler kan findes ved hjælp af Aarhus Universitets forskerdatabase: www.au.dk/findenforsker\nJournalister er også velkomne til at bruge de enkelte hovedområders presse-kontaktpersoner\n2005 / news.au.dk


Så går starten i Guadalajara - Ridehesten.com\nSå går starten i Guadalajara\nI dag går starten på den 16. udgave af Pan-American Games i Guadalajara, Mexico\nHeather Blitz og Paragon, som vil være blandt dagens startende dressurryttere i Guadalajara. (Arkivfoto: Ridehesten.com)\nPan-American Games vil blive afviklet på to lokaliteter; Guadalajara Country Club vil danne ramme om konkurrencerne i dressur og springning, mens Santa Sofia Country Club danner ramme om military. Stævnets teknisk delegerede er Venezuelas Leopoldo Palacios i springning, Brasiliens Andre Paro i military og Belgiens Freddy Leyman i dressur. I dag begynder dressuren med individuel Prix St. George klokken 8.30 og efterfølges af holdkonkurrencen i dressur. Pan-American Games vil vare hele 14 dage og er endnu et udtryk for hestesportens udvikling i regionen. Kilde: FEI\n09-02-2019 12:30, af Britt Carlsen\nSuper start på Warm Up\n26-11-2014 10:28, af Nina Marie Villadsen\nI går gik starten på Danish Christmas Show Warm Up, hvor hele ni klasser med i alt 404 starter blev afviklet


auto update program - Software - Tweak.dk\nlørdag, 5. februar 2005, 22:39\nNogen der kender et program der automatisk kan finde ud af hvad alt ens hardware er, og når der så kommer nogen updates til ens hardware, så spørg den om man vil upgrade... nogen der kender et program i den stil?\nsøndag, 6. februar 2005, 16:25\nsøndag, 6. februar 2005, 17:24\nJeg fandt faktisk en hjemmeside på et tidspunkt - som "officielt" skulle kunne finde ud af hvilke af dine drivere der trænger til en opdatering. Problemet er så bare at der listes de mangler du har - men at du ikke uden at være "medlem" kan få de opdateringer. Jeg har da overvejet om jeg skulle gøre det. Hvis jeg var 100% sikker på at det virkede - så ofrede jeg nok de penge.\nInden du nu spørger om hvad den hjemmeside hed - så kan jeg lige så godt indrømme at jeg sgutte kan huske det lige pt. - leder lige efter den senere...\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "WizzarD" (06.02.2005, 17:25)\nsøndag, 6. februar 2005, 19:18\nkan finde nogle ting men den finder ikke det hele\nsøndag, 6. februar 2005, 19:21\nEt sådant program mindes jeg også at have brugt for et par år tilbage, dengang virkede det fint nok, men nu hvor jeg ser tilbage på det kan jeg ikke se fidusen i at bruge resourcer på et sådant program når det er ligeså let at surfe rundt selv og finde det man har brug for.\nbare behøves jo ikke at have det tændt, man kan bare starte det når man har lyst, eller søge når man har lyst, alt efter hvordan det er lavet\nmandag, 7. februar 2005, 10:16\nEt sådant program mindes jeg også at have brugt for et par år tilbage, dengang virkede det fint nok, men nu hvor jeg ser tilbage på det kan jeg ikke se fidusen i at bruge resourcer på et sådant program når det er ligeså let at surfe rundt selv og finde det man har brug for. :crazyeyes\nDet er ikke et program du skal installere - det hele kører via den hjemmeside - lidt i stil med hvis du har en HP printer - så kan HP jo også se om du trænger til af få opdateret drivere...\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "WizzarD" (07.02.2005, 16:50)


Hjertets vej healing forløb // Elsk dig selv for alt du er\nDin sjæl er dit lys og dit indre pejlemærke. Din sjæl bor i dit hjerte og viser dig, hvem du er. Dit hjerte binder dit fysiske liv og dit åndelige liv sammen.\nHjertets vej healing forløb er mit tilbud til dig om et trygt rum, der støtter dig i at åbne dit hjerte, styrker dit selvværd og din evne til at lytte til og tage kærligt vare på dig selv.\nHvad får du ud af hjertets vej healing forløb:\nDu styrker din kerne og øger din indre tryghed i at være dig. Du lærer at lytte til dig selv og din indre, intuitive stemme og du øger din handlekraft. Du udvider din bevidsthed og finder ud af hvem du er – set i et spirituelt lys. Det øger dit værd, så du begynder at leve i kærlighed med dig selv – og andre. Du oplever du står stærkere og mere hel – i den du er.\nDu får større tillid til livet og en tro på, du selv gør en forskel i dit liv, så du nu – og fremover – træffer sunde valg og sikkert kan håndtere de situationer, du møder i livet. Det giver en indre tryghed og øger din livsglæde og frihedsfølelse.\nNår du accepterer og anerkender dig selv præcist som du er, finder du vej til dit hjerte og dit fulde potentiale folder sig ud. Det viser nye muligheder for dig.\nDu kan vælge at betale af én gang eller i 2 rater af 2.625 kr. Første rate inden vores første møde og anden rate inden vores 3. møde.\nHvad indeholder hjertets vej healing forløb:\nForløbet er et samspil imellem dig og mig og vi mødes 5 gange af 1,5 time. Ofte med 2-3 ugers mellemrum – det aftaler vi fra gang til gang, som det passer med din healing og udvikling.\nHjertets vej healing forløbet er en blanding af hjertehealing, øvelser, samtale og spirituel vejledning, der gør det trygt at være dig og forbinder dig til dit hjerte og din indre, intuitive stemme.\nHjertehealing fylder dit hjerte op med lys og universel kærlighedsenergi og minder dig om, hvem du er. Med healing og små øvelser arbejder vi med at skabe en stærk forankring i din kerne og en sund jordforbindelse. Det sætter dig fri af din historie og støtter dig i at føle, det er trygt at være dig. Det giver plads til mere livsglæde og hjælper dig på rejsen med at forbinde dig til dit hjerte, dine drømme, dit livsformål og den du er.\nØvelser imellem vores møder er med til at hjælpe din udvikling og healing på vej.\nFor en samlet pris på 5.250 kr. får du:\n7,5 time med kærlig hjertehealing, samtale og spirituel vejledning\nTrygge rammer for personlig udvikling og healing\nTættere kontakt til dit hjerte, din sjæl og alt der gør dig – til dig\nEn stærkere forankring i dit fysiske liv, der styrker din indre tryghed og gør det nemmere at være dig\nStyrket din tro på dig selv og din indre intuitve stemme\nEn personlig værktøjskasse til at åbne dit hjerte og styrke din indre tro på dig selv\nStøtte og vejledning af erfaren healer, lysarbejder og spirituel vejleder\nSted: Vi mødes hos mig på Bønstrupvej 11, 6580 Vamdrup. Bor du for langt væk er det også muligt at aftale online møder. Ring gerne til mig på tlf. 3060 4470 eller send mig en mail, hvis du ønsker et online forløb.\nBetaling: du betaler det fulde beløb inden vores første møde. Når du har bestilt dit healing forløb, aftaler vi vores første møde.


Hotel med middag i Garmisch-Partenkirchen | Kro og hotelophold med middag for 2\nHotel med middag og restaurant i Garmisch-Partenkirchen\nIngen resultater fundet for Garmisch-Partenkirchen\n1 andre hoteller i nærheden af Garmisch-Partenkirchen\nRomantisches Genießerhotel Laterndl Hof 4 Stjerner 2 nætter fra 2149 kr.\nHotel hvor du kan spise middag på restaurant i Garmisch-Partenkirchen\nSætter I pris på god mad, når I er på ferie? Der er mange hoteller i Garmisch-Partenkirchen hvor I kan spise middag. Når man endelig har fået tid til at tage på det længe ventede weekendophold, er det primære fokus ofte afslapning og velvære. Derfor kan det være rart at bo på et hotel i Garmisch-Partenkirchen med egen restaurant, så I ikke skal gå langt for at spise. Det gør, at I kan fokusere på at komme helt ned i gear og give jer selv den forkælelse, I har trængt til.\nHos HotelSpecials.dk har vi mere end 15 års erfaring med at sende ferielystne afsted på hotelophold, og vi ved, at god mad betyder noget. Derfor har vi håndplukket et stort udvalg af gode hoteller i Garmisch-Partenkirchen som hver har deres egen restaurant. På alle disse hoteller kan I få tilfredsstillet smagsløgene med lækker mad og nyde hotellet til fulde. Hvor vil I hen?


Bodybuilding og fodbold\n30. jun 2012, 16:10\nJeg er for nogle uger siden begyndt at træne for at opnå større masse. Jeg har regnet mit ligevægtsindtag ind, og langt nogle kalorier til, sådan at jeg lægger i overskud hver dag, hvor at opnå mere masse. Indtager omkring 2850 kalorier om dagen.\nDer er dog nogle af mine kammerater, som vil have mig med til at spille lidt hygge bold. Må indrømme at jeg savner det venskab man har på sådan en hold, og overvejer at begynde igen. Det bliver max 1-2 gange om ugen. Mit spørgsmål er bare, om jeg skal indtage flere kalorier den 1 kamp og 1 gang træning man får om ugen på 1½ time?? Og i så fald, nogen der har en ide om hvormange så? Hvis man er 171cm 59,5 kilo, og vil stige i masse.\nTilmeldt: 19. jun 2012, 09:32\n30. jun 2012, 16:12\nbare kør en måltids erstatnings shake ekstra de dage du træner ekstra.. så er du golden ! og med din vævt/højde kan du med fordel snuppe 2 og smide lidt olie i også !\n30. jun 2012, 17:54\nSidst rettet af sunedall 7. jan 2021, 11:31, rettet i alt 1 gang.\nTilmeldt: 2. maj 2012, 19:23\n30. jun 2012, 18:07\nJeg benyttede mig af den ligevægtsberegn der er her på sitet under kostplanen. Den lader til at fungere ganske udemærket\n7. jan 2021, 11:30\n7. jan 2021, 17:24\nNogen knæskader eller lignende?\n7. jan 2021, 18:30\nSandyFrink skrev: Hvad er din alder?\nJeg tror hans alder er hans alder i 2012 + en håndfuld år... Gammel post\n7. jan 2021, 20:42\nOg her går jeg lige og tror der er en aktuel anledning til at fortælle den sandhed at de eneste der kan slippe af sted med at spille fodbold uden at pådrage sig en flerhed af skader er 20 årige mænd og yngre.\n12. jan 2021, 13:16\nSandyFrink skrev: Og her går jeg lige og tror der er en aktuel anledning til at fortælle den sandhed at de eneste der kan slippe af sted med at spille fodbold uden at pådrage sig en flerhed af skader er 20 årige mænd og yngre.\nJeg har efterhånden fulgt dig længe nok til at vide, at du ikke er en tilhænger af løb, og det er nok mild sagt. Men hvis man nu godt kan lide at løbe og kun gør det når man er relativ cuttet, kan det så gøres efter man er 30, uden de store risici? Fx hvis man kun løber en gang i ugen og samtidig varierer mellem løb og svømning.\n12. jan 2021, 13:50\nSelvfølgelig kan du løbe selvom du er +30. Der er ingen grund til at sætte en masse begrænsninger op for sig selv. Som med al træning gælder det: Byg langsomt op og lad kroppen tilpasse sig belastningen. Og vedligehold evnen til denne belastning gennem konsistent, men ikke overdreven træning. Bliv ikke en af de her: Nu skal jeg træne op til et marathon om 8 mdr. typer. Personligt mangler jeg 1x1 cm brusk i venstre knæ på en ledflade, men trods det er løb fint, 1 gang om ugen. Præferabelt i skovbund, men asfalt går også i gode sko. Hvis man elsker at løbe, og har en krop som fungerer, så løb. Jeg har pænt mange patienter, som ville give deres højre arm for at kunne løbe sig en tur igen, men kronisk sygdom har sat en stopper for al fysisk udfoldelse. Nyd evnen så længe den varer.\nLangt mere risikabelt er mountainbike i skov. Jeg talte med en som arbejder på paraplegien i Viborg, hvor de får rygmarvsskadede ind. Det vælter ind med familiefædre +40 som er begyndt at køre på mountainbikebaner i skoven, og de styrter i flæng og brækker nakken og ender i kørestol. Eller dør, som min navnefælle, den tidligere Illustreret Videnskab redaktør og viceadministrerende direktør for Bonnier Jens Henneberg.\nLøb giver belastningsskader, hvis man bare knokler på, mens mountainbike som regel giver mere alvorlige og pludselige skader.\n12. jan 2021, 14:00\nMussetrussen skrev: Selvfølgelig kan du løbe selvom du er +30. Der er ingen grund til at sætte en masse begrænsninger op for sig selv. Som med al træning gælder det: Byg langsomt op og lad kroppen tilpasse sig belastningen. Og vedligehold evnen til denne belastning gennem konsistent, men ikke overdreven træning. Bliv ikke en af de her: Nu skal jeg træne op til et marathon om 8 mdr. typer. Personligt mangler jeg 1x1 cm brusk i venstre knæ på en ledflade, men trods det er løb fint, 1 gang om ugen. Præferabelt i skovbund, men asfalt går også i gode sko. Hvis man elsker at løbe, og har en krop som fungerer, så løb. Jeg har pænt mange patienter, som ville give deres højre arm for at kunne løbe sig en tur igen, men kronisk sygdom har sat en stopper for al fysisk udfoldelse. Nyd evnen så længe den varer.\nTak for dit svar Musse <3 Men når jeg stiller spørgsmålet, så er det særligt med longevity in mente, og altså hvor stor er sammenhængen mellem at løbe og så skulle skifte knæ eller hofte når man bliver gammel. Er risikoen lav, hvis man ikke knokler på for meget? Fordi jeg kan godt lide at løbe, men jeg kan endnu bedre lide at være sund og velfungerende så lang tid som muligt\nMountainbike kunne jeg ikke drømme om at dyrke. Jeg hader generelt at cykle.\n12. jan 2021, 14:55\nLidt sat på spidsen vil jeg sige at der er en omvendt sammenhæng mellem at løbe og at nedslide sine knæ og hofter. Moderat og fornuftig belastning er bedre for knogle, sene, led og muskelsundhed på sigt end mangel på belastning. Især for kvinder. Afbalanceret løb kan være en fin måde at holde knæ og hofter sunde på, og nedslider dem på ingen måde.\n12. jan 2021, 15:37\nEnig ned Muzz.\nProblemet med løb er netop at de fleste ikke forstår hvor afsindigt belastende mængden af impact er. Folk starter gerne ud med at løbe 5 km 3 gange i ugen, selvom kroppen "liiige skal i gang" og diverse områder ret hurtigt begynder at brokke sig, selvom det bare er "en lille løbetur".\nHvis man er relativt tung (90-100+ kg) eller ikke har styrke og kropskontrol til at lave en god sjat pæne lunges, så er løb i hvert fald noget, der skal planlægges grundigt. Jeg har haft adskillige unge håndboldspillere til behandling og genoptræning grundet skinnebensbetændelse og tendinopati i patella- og achillessene, og fælles for mange af dem var, at trænerne altid satte dem til lige at løbe 5 km som "opvarmning".\n14. jan 2021, 19:39\nJmt skrev: Enig ned Muzz.\nEr det største problem ikke, at mange simpelthen distribuerer vægten på led forkert ved løb?\n14. jan 2021, 19:44\n... er det en faktuel sandhed: "at de eneste der kan slippe af sted med at spille fodbold uden at pådrage sig en flerhed af skader er 20 årige mænd og yngre."?\nHar man ikke evidens for, at det faktisk kan være modsat, at netop ældre holdes i bedre form mht. led osv., når de spiller bold som ældre?\n14. jan 2021, 21:00\nKU har lavet en del studier, hvor man ser på effekterne af at sætte ældre mennesker til at dyrke forskellige former for holdsport (f.eks. hockey). Her viser de, ikke overraskende, at de kommer i bedre form og får reduceret eller sænket en række markører for sundhed som blodtryk mv.\nJeg forestiller mig at det Sandy bl.a. referere til er at man ser en del led skader mv. og at der ses en tendens til dette, for folk der vender tilbage for at spille fodbold efter en længere pause. En klassiker er at man lige skal hjælpe på en vens kammerats firma fodbold hold, hvor ingen er i form mere og man derfor vælter rundt på banen. Når det sker kommer der hurtigt mange farlige situationer da folk "kommer for sent", har dårlig timing etc. Har selv været der og det kostede dyrt at hjælpe ved den ene kamp lol\n17. jan 2021, 13:16\nJmt skrev: og fælles for mange af dem var, at trænerne altid satte dem til lige at løbe 5 km som "opvarmning".\nMen vi er vel alle enige om, at løsningen på alle skavanker og irritationer er at det skal løbes væk?\ni samtlige sportsgrene\ni samtlige kommuner\n17. jan 2021, 15:26\nHvis jeg havde en 5'er for hver gang jeg hørte om en halvung fitnessentusiast/BBer/SLer/andet som liiiige skulle spille lidt fodbold med drengene (kardinaleksemplet er polterabendfodbold med en dåseøl i hånden imens), så kunne jeg købe en kasse proteinbarer for pengene.


Udtale af vind: Hvordan man udtaler vind på dansk, hollandsk, norsk bokmål, svensk, afrikaans\nHvordan man udtaler vind\nLyttet til: 4.5K gange\nvind udtale på dansk [da]\nvind udtale Udtale af olfine (Mand fra Danmark)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal vind på dansk\nDel udtalen af vind på dansk:\nvind udtale på hollandsk [nl]\nvind udtale Udtale af No_accent (Mand fra Holland (Nederlandene))\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal vind på hollandsk\nDel udtalen af vind på hollandsk:\nvind brugt i en sætning\nik vind je ontzettend leuk udtale Udtale af pauljnl (Mand fra Holland (Nederlandene))\nIk vind allebei goed udtale Udtale af _Stefan_ (Mand fra Holland (Nederlandene))\nOversættelse af vind\nvind udtale på norsk bokmål [no]\nvind udtale Udtale af andrewh1112 (Mand fra Norge)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal vind på norsk bokmål\nDel udtalen af vind på norsk bokmål:\nvind udtale på svensk [sv]\nvind udtale Udtale af cordelia (Kvinde fra Sverige)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal vind på svensk\nDel udtalen af vind på svensk:\nvind udtale på afrikaans [af]\nvind udtale Udtale af nickkuhne (Mand fra Malaysia)\nKan du udtale det bedre? Med en anden accent? Udtal vind på afrikaans\nDel udtalen af vind på afrikaans:\nvind mangler udtale på:\nOptag udtale af vind vind [nn] Ved du hvordan man udtaler vind?\nTilfældigt ord: underlig, Dansk Røde Kors, og, måne, zone\nAnmod om en ny udtale Udtale på: afrikaans dansk hollandsk norsk bokmål norsk nynorsk svensk


Pas på de ulovlige kapitalejerlån\nRevisorforeningen FSR har for nylig udarbejdet en undersøgelse, hvoraf fremgår, at der i 2012 var 14.000 såkaldte ulovlige kapitalejerlån. Tallet kan dog vise sig at være langt højere, da de 14.000 ulovlige lån kun omhandlede de selskaber, der havde tilknyttet en revisor.\nDette til trods for at den danske selskabslovgivning siden 1930’erne har indeholdt et forbud mod disse lån, og at konsekvenserne af lånene rent skattemæssigt blev skærpet betydeligt i 2012.\nMan kan derfor få den tanke, at ikke alle er opmærksomme på de konsekvenser, det har, hvis der er i løbet af året er eller har været ulovlige kapitalejerlån, og denne artikel vil overordnet skitsere reglerne.\nSELSKABSRETLIGT FORBUD MOD KAPITALEJERLÅN\nIfølge selskabsloven er det forbudt for aktie- og anpartsselskaber direkte eller indirekte at stille midler til rådighed for, yde lån til eller stille sikkerhed for selskabets kapitalejere og ledelsesmedlemmer m.v. Det samme gælder nærtstående til ovennævnte personer. Det er rent selskabsretligt ikke afgørende, hvor stor en kapitalandelspost kapitalejeren ejer.\nDisse ulovlige kapitalejerlån opstår oftest ved, at kapitalejeren hæver pengelån i sit selskab, eller kapitalejeren løbende hæver penge i selskabet til dækning af sit private forbrug. Herudover kan ulovlige kapitalejerlån forekomme, hvis kapitalejeren handler med sit selskab.\nDer gælder dog vigtige praktiske undtagelser til ovennævnte forbud mod kapitalejerlån. Det er bl.a. lovligt at yde økonomisk bistand til et selskabs danske moderselskaber og visse udenlandske selskaber. Forbuddet omfatter ej heller bistand i form af lovlig selvfinansiering og selskabets sædvanlige forretningsmæssige dispositioner.\nAlle lovlige kapitalejerlån skal dog være forsvarlige set i forhold til selskabets individuelle forhold og økonomiske stilling.\nSELSKABSRETELIGE KONSEKVENSER AF ULOVLIGE KAPITALEJERLÅN\nHvis et selskab har ydet økonomisk bistand i strid med forbuddet i Selskabsloven, skal beløbet tilbagebetales til selskabet med en nærmere fastsat årlig rente.\nKan tilbagebetaling ikke finde sted, hæfter de personer, der har truffet aftaler om eller opretholdt disse dispositioner i strid med forbuddet, for det økonomiske tab, som selskabet måtte blive påført.\nHerudover er der efter selskabslovgivningen mulighed for at idømme bøde eller i særligt grove tilfælde idømme fængselsstraf.\nSKATTEMÆSSIGE KONSEKVENSER AF ULOVLIGT KAPITALEJERLÅN\nRent skattemæssigt skal der skelnes mellem, om det ulovlige kapitalejerlån er ydet til fysiske personer med bestemmende indflydelse over det långivende selskab eller til andre fysiske personer eller selskaber.\nDe skærpede skatteretlige regler omfatter kun kapitalejerlån optaget den 14. august 2012 eller senere.\nSåfremt en fysisk person har en bestemmende indflydelse i selskabet (ejer mere end 50 % af selskabskapitalen eller stemmerne i selskabet), anses lånet som ikke-eksisterende, idet lånet konverteres til udbytte og eventuelt løn, hvis den fysiske person er ansat i selskabet.\nDen fysiske person beskattes på udbetalingstidspunktet, og de skatteretlige konsekvenser opretholdes, selv om lån m.v. tilbagebetales. Den modtagende fysiske person skal efter de selskabsretlige regler således tilbagebetale det modtagne lån fuldt ud, selv om lånet skattemæssigt bliver konverteret til udbytte eller løn.\nDet långivende selskab vil ikke have fradrag for det ulovlige kapitalejerlån, hvis det bliver betragtet som udbytte, hvorimod der vil være fradrag for selskabet, hvis lånet konverteres til løn. Selskabet har pligt til at indeholde enten udbytteskat eller A-skat af det ulovlige kapitalejerlån.\nSåfremt lånet ydes til en fysisk person uden bestemmende indflydelse i det långivende selskab eller til et andet selskab eller andre juridiske personer, bliver lånet behandlet efter de hidtil gældende regler.\nFormålet med ovenstående skatteretlige regler var at fjerne det skattemæssige incitament til at etablere ulovlige kapitalejerlån som et alternativ til løn eller udbytte.\nDermed burde antallet af ulovlige kapitalejerlån være reduceret ganske betydeligt, men det er påfaldende, at det imidlertid endnu ikke kan konstateres i statistikkerne.\nDet kan muligvis tilskrives, at en del af de registrerede ulovlige aktionærlån er optaget før den 14. august 2012, men det kan muligvis også tilskrives, at man endnu ikke har fuld fokus på de alvorlige skattemæssige konsekvenser, sådanne kapitalejerlån kan have.\nHar du spørgsmål til reglerne omkring ulovlige kapitalejerlån, er du velkommen til at kontakte advokat Dennis Birkeholm Larsen eller din faste kontaktperson hos Clemens Advokater.


Formidling af viden om miljø- og gylleteknologi\nHjem > Promilleafgiftsfonden > 2008 > formidling-viden-om-miljoe-gylletek\nFormålet med projektet er at skaffe den enkelte landmand det bedst mulige beslutningsgrundlag i forhold til investering i emissionsbegrænsende teknologi og behandling af gylle.\nAmmoniak og lugt fra bur- og skrabeægsstalde\nMålinger i bur- og skrabeægstalde giver nye tal for lugtemissioner og tal for effekten af hyppig udmugning på ammoniakkoncentrationen.\nAmmoniakreduktion i burægsstalde\nMålinger af ammoniak koncentration fra konsumægsstald med beriget bur, giver nye tal for effekten af hyppig udmugning på ammoniakkoncentrationen. Målet er at anvende hyppig udmugning som et virkemiddel til reduktion af ammoniakfordampning.\nOzonbehandling af gylle\nLugten fra et staldanlæg stammer primært fra gødningen. Derfor er der store perspektiver i at kunne gøre gyllen lugtfri. Dansk Svineproduktion har i to klimakamre sammenlignet lugt- og ammoniakemissionen fra ozonbehandlet gylle med ubehandlet gylle (kontr\nLugtemission fra svinestalde om vinteren\nDansk Svineproduktion har målt lugtemissionen fra so- og smågrisestalde om vinteren i bestræbelse på at fastsætte standardtal for lugtemissionen fra disse bedrifter om vinteren. Resultaterne er sammenholdt med målinger af lugtemissionen fra staldene om so\nTest af forhøjet afkast\nDer er pr. 1. januar 2007 strammet op for reglerne omkring emission af lugt fra staldanlæg. Det betyder at mange producenter vil have svært ved at gennemføre en udvidelse af produktionen uden at indføre et lugtreducerende tiltag. Et lugtreducerende tiltag\nFoder med benzoesyre til slagtesvin – effekt på ammoniak- og lugtemission\nDansk Svineproduktion har foretaget forsøg med at tilsætte benzoesyre til svinefoder og målt den efterfølgende effekt på emissionen af lugt og ammoniak. I pågældende forsøg blev der lavet en sammenligning af kontrolfoder og foder tilsat henholdsvis 1 % og\nFoder med inulin til slagtesvin – effekt på ammoniak- og lugtemission\nI et forsøg udført af Dansk Svineproduktion var 15% inulin tilsat foderet til slagtesvin for at afklare, hvordan det påvirkede ammoniak- og lugtemissionen fra gyllen. I pågældende forsøg blev der lavet en sammenligning af kontrolfoder og foder tilsat inul\nLuftrensning baseret på membranteknologi\nEt modelanlæg til rensning af staldluft ved hjælp af membranteknologi fra BIOSCENT Technology ApS er blevet afprøvet af Dansk Svineproduktion. Anlægget blev undersøgt i tilknytning til en slagtesvinestald med 380 stipladser og fuldspaltegulv. Staldluften\nAfprøvning af vertikalt biofilter efter amerikansk princip\nI USA er der udviklet vertikale biofiltre, der er opbygget i siloer. Siderne i siloerne indeholder filtermaterialet, der består af træflis. Dansk Svineproduktion har afprøvet to biofiltre af denne type for at dokumentere deres evne til at reducere lugt- o\nDansk Svineproduktion har sammenlignet effekten af fint formalet pelleteret foder og groft formalet melfoder til slagtesvin på ammoniak- og lugtemissionen. Afprøvningen blev gennemført i et klimalaboratorium og viste, at ammoniakemissionen var højere for\nBIO-REX Hartmann Bio-Filter\nDansk Svineproduktion har lavet en afprøvning af BIO-REX Hartmann Bio-Filteret for at undersøge dets evne til at reducere lugt- og ammoniakkoncentrationen i afgangsluften fra en slagtesvinestald om sommeren under danske forhold. Biofilteret blev afprøvet\nStatus på afbrænding af husdyrgødning\nEn ny rapport beskriver perspektiver og barrierer for afbrænding af husdyrgødning i Danmark og resten af EU. Rapporten beskriver også, hvilke tiltag der bør sættes i værk for at nedbryde barriererne.\nFAQ om oplysninger om bedste tilgængelige teknik (BAT)\nMiljøstyrelsens FAQ nr. 56 om, hvad der skal til, for at ansøgningen indeholder en fyldestgørende redegørelse for brugen af BAT.\nOpdag de nye muligheder med biogas\nDansk Landbrugsrådgivning, Specialrådgivning om biogas og gylleseparering arrangerer temadage om etablering af biogasanlæg.\nPræsentationer fra temadag om nye muligheder med biogas\nDownload Power Point-præsentationerne fra temadag om de nye muligheder med biogas på Aarslev Kro 14. maj 2008.\nKemisk luftrensning ved en slagtekyllingestald\nTurbovent Environment A/S har udviklet en kemisk luftrenser kaldet TLV-Ammon. AgroTech A/S har gennemført en afprøvning af ammoniakreduktionen for TLV-Ammon ved en slagtekyllingestald. Resultaterne viste, at TLV-Ammon var i stand til at reducere ammoniakkoncentration med 80-90 pct. Undersøgelsen viste også, at der gradvist skete en tilstopning med støv. Turbovent Environment A/S undersøger derfor tiltag, der skal forhindre tilstopning med støv.\nBiologisk luftrensning i silo - Ny luftrenser\nAfprøvning af biologisk luftrenser produceret af TUNETANKEN A/S.\nBeluftning af gylle\nBeluftning af gylle resulterer i bemærkelsesværdig lugtreduktion. Der arbejdes fra firmaets side videre på optimering af fastholdelse af kvælstof.\nFAQ om vilkår om bedste tilgængelige teknik (BAT)\nMiljøstyrelsens FAQ nr. 57 om hvorvidt en kommune, på baggrund af en konkret vurdering af hvad der er BAT, kan stille krav om yderligere foranstaltninger oven i det generelle beskyttelsesniveau.\nBeregn kravet til udnyttelse af afgasset gylle fra fællesanlæg\nKravet til udnyttelse af afgasset gylle fra biogasfællesanlæg skal beregnes som et vægtet gennemsnit af de tilførte biomasser i biogasanlægget.


Top 10 Inbound Marketing tools til din virksomhed\n> Blog > Inbound Marketing > Top 10 Inbound Marketing tools\nAuthor Mark A. C. Andersen Leave a comment Categories Inbound Marketing, Tools Posted on dec 14, 2014 dec 14, 2014\n#10 – Marketing Grader\nMarketing Grader fra Hubspot er et gratis tool til at “grade” ens hjemmeside. Toolet giver et ret holistisk indblik i ens online tilstedeværelse, og er derfor perfekt til at lave en simpel tjekliste med forbedringsforslag, og til at overvåge ens løbende performance på nettet. Som du får arbejdet dig igennem listen af opgaver, burde den karakter du får fra Marketing Grader, blive forbedret. Med Marketing Grader kan du bl.a. få vurderet dine blogindlæg, dine links, samt de vigtigste on-page parametre. Du finder Marketing Grader på www.marketing.grader.com.\n#9 – Page Analytics (by Google)\nPage Analytics (by Google) er en Chrome applikation, som du kan downloade helt gratis. Page Analytics bruger du til hurtigt at se en landingssides vigtigste trafikinformationer, såsom sidevisninger og afvisningsprocent. Derudover kan du, når du slår app’en til, se den procentvise fordeling af klik på din sides links. Dette er en meget brugbar funktion, da du hurtigt vil kunne se, om brugerne klikker på de links, du gerne vil have dem til at klikke på. Hvis et link nederst på siden får flere klik end et link øverst på siden, bør du nok overveje, om de to links skal bytte position, så det vigtigste link er mest synlig. Du kan tilføje app’en på Chrome’s Web Store.\n#8 – Ahrefs\nAhrefs er et fantastisk tool til link- og siteanalyse. Der er meget få tools der kan gennemgå en hjemmeside for så mange on-page OG off-page elementer som Ahrefs kan – og så i den kvalitet. Som et link-tool, kan du med Ahrefs få et fuldt overblik over din linkprofil. Dette inkluderer lister med linkende domæner, ankertekster, landeinddeling af linkende domæner, mentions, social shares, og meget mere. Ahrefs’ on-page analyse giver dig en liste af crawlede web pages, samt info om on-page elementer som title tag, headings og HTTP statuskode. Du kan lave CSV-udtræk af alle disse data, som du derefter kan bearbejde i Excel. For at få det fulde udbytte af toolet, skal du betale mellem $79 og $499 per måned. Du kan dog sagtens få en masse ud af deres gratis-abonnement, indtil du har besluttet dig for om det er værd at investere i.\nJonathan Lindahl har lavet en udførlig guide til Ahrefs’ gratis-version, som du bør tage et kig på. Prøv Ahrefs toolet på Ahrefs.com.\n#7 – MozBar\nMoz har, ligesom SEOBook, lavet en toolbar, som man gratis kan tilføje sin browser. Moz er et anerkendt online marketingbureau, som udvikler software til folk der arbejder med Inbound Marketing og SEO. MozBar kan bruges til at skabe et hurtigt overblik over en web page på ens hjemmeside eller en konkurrents side. Du får både on-page elementer, såsom http statuskode, meta tags, headings og alt tags, samt off-page elementer, såsom sociale aktiviteter og links. Selv bruger jeg ofte MozBar til at få en sides ”page authority” til når jeg laver intern linkbuilding og ikke mindst en hjemmesides ”domain authority” til outreach. Download Chrome applikationen helt gratis på Chromes Web Store.\n#6 – Link Research Tools\nLink Research Tools (LRT) er et allround link-værktøj fra tyske Cemper. Det omfattende antal funktioner i LRT gør toolet til et must for alle search-bureauer og større virksomheder der arbejder seriøst med SEO. Det betyder selvfølgelig også at LRT ikke er et gratis værktøj. Den dyreste plan koster €1.299 per måned og inkluderer alle 20 funktioner, mens den mindste koster €99 og giver adgang til 14 af de 20 funktioner, men den tillader langt færre credits, som du skal bruge til at køre linkanalyserne.\nMed LRT kan du bl.a. udtrække linkmuligheder vha. f.eks. ”Common Backlinks Tool”, som finder links til dine konkurrenters hjemmesider. Ejerne af disse links kunne måske ligeså godt linke til din hjemmeside, som de kan linke til dine konkurrenter. Derudover findes der funktioner der kan monitorære dine links, finde døde URLer med indgående backlinks, og ikke mindst ”Link Detox”, der hjælper med at analysere autoriteten af dine links med henblik på at undgå at blive ramt af Google Penguin.\n#5 – Screaming Frog\nScreaming Frog er en SEO spider du kan installere på din computer og bruge til at crawle hjemmesider. ”Edderkoppen” crawler en hjemmeside for forskellige on-site ellementer, som du kan bruge i dit arbejde med teknisk SEO og ikke mindst on-site optimering. Selv bruger jeg ofte Screaming Frog til at identificere hvilke landing pages der ikke har optimerede meta tags og headings, og ikke mindst for lange eller korte meta tags. Hvis du har med en stor hjemmeside at gøre, for eksempel en webshop, kan du eksportere dataene i excel, og deri filtrere linjerne så du bl.a. kan identificere title tags, der er over de tilladte 482 pixel. I udtrækket får du også en liste med redirects og fejlsider, hvilket er vigtigt når du arbejder med teknisk SEO.\nVærktøjet er gratis, men er i denne version begrænset til 500 URLer. Dog kan du til kun £99 om året få et uendeligt antal URLer crawlet. Dette kan hurtigt betale sig hjem, hvis du ofte arbejder med hjemmesider på mere end 500 sider.\n#4 – BrightEdge\nBrightEdge er et omfattende SEO-multitool. Det særligt passer behovet hos større organisationer, samt searchbureauer, der arbejder seriøst med SEO. Hvis din organisation afsætter mange ressourcer til SEO, tidsmæssigt såvel som økonomisk, kan det være en god investering at give afkald mange af sine mindre tools og udnytte de mange funktioner i BrightEdge. Ikke mindst hvis du har et helt team, der arbejder med SEO, vil i synes rigtig godt om det opgavesystem der følger med BrightEdge. Funktioner i Brightedge tæller derudover rank tracking, on-page og off-page anbefalinger, linkmuligheder og tracking af eksterne links, sammenligning med konkurrenter på on-page og off-page elementer og ikke mindst Google Analytics data.\nGoogle Analytics er et gratis allround tool til webanalyse, og er det klart mest brugte i verden. Du har det ganske sikkert allerede koblet til din hjemmeside, og du gør sikkert også brug af de mest åbenlyse funktioner til at analysere og rapportere performance på dit site. Der er dog alt for mange der ikke udnytter de kæmpe store muligheder der er i værktøjet.\nDet vigtigste er, at du gør brug af de muligheder der er for at måle salg og konverteringer på din hjemmeside. Hvis du har en webshop, er det naturligvis en dødssynd ikke at have e-commerce tracking på, så du til hver en tid ved præcist hvor meget salg du har på hvilke produkter og fra hvilke kanaler. Har du ikke direkte salg på din hjemmeside, er det dog lige så vigtigt, at du sørger for, at værdisætte dine konverteringspunkter, og begynder at måle på dem. Hvis du for eksempel har en fysisk butik, hvor dine kunder kan booke et møde – fx en bank eller en advokat, kan du sikkert regne ud hvor meget værdi en online mødebooking har. Det eneste du skal vide er, hvor mange møder du skal bruge til at lave et salg, og hvor meget et salg i gennemsnit er værd. Dermed kan du kontinuerligt udregne ROI (return on investment) på dine forskellige aktiviteter – fx SEO, AdWords eller nyhedsbrev.\nWordPress er vel nok verdens mest populære open source blogging tool og CMS I verden. Der er uendeligt mange CMS’er på markedet, men WordPress er bare så nemt at gå til, og det er så fleksibelt, at det er relevant for de fleste virksomheder. Fordelene ved WordPress er bl.a. følgende:\nDer findes rigtig mange templates du nemt kan installere, og mange af disse er endda gratis. Dermed kan du være klar med et professionelt site på ingen tid.\nDu kan lave utallige ændringer i din template og give sitet et unikt look uden de store html-egenskaber, og samtidig beholde de standardiserede funktioner du ved fungerer i templaten. Typisk vil skaberen af din template have en online support hvor du kan få hjælp til at bruge og ændre i din template.\nDa WordPress er så kæmpe stort over alt i verden, er der vanvittigt mange eksperter, der er klar til at hjælpe dig på diverse WordPress-fora.\nHjemmesider i WordPress er typisk søgemaskinevenlige, og du skal ikke være nervøs for at dit WordPress site ikke kan konkurrere med konkurrerendes hjemmesider, der er lavet på langt dyrere og komplekse platforme. Hvis du ikke er stærk i SEO, kan du installere SEO by YOAST, som er en simpel widget der hjælper dig med at optimere dit site.\nWordPress sites er automatisk sat op til blogging, og er derfor perfekte Inbound Marketing platforme. Da du nemt kan tilføje andre brugere, kan hele dit team bidrage til bloggen, uden at du selv skal røre en finger.\nSidst men ikke mindst, er herligheden helt gratis. Du skal kun have dit site hostet på et webhotel eller på din egen server.\nSom du nok kan forstå, er der rigtig mange grunde til at bruge WordPress som blogging platform, men der er naturligvis også gode grunde til at vælge andre løsninger. Lav derfor lidt research på det, og overvej hvad der er bedst til din virksomheds behov.\nHubSpot er et allround Inbound Marketing tool, der om noget har været motoren for at få Inbound Marketing på landkortet. Der er desværre sat et ret heftigt prisskilt på Hubspot, hvilket nok skræmmer en del væk. Selv hvis du vælger Basic-planen, må du slippe 1.200 kr. om måneden. Du kan dog prøve det gratis i en måned, hvis du er i tvivl om det er en god investering. Med så relativt stor en investering skal din organisation naturligvis være 100 procent committed til Inbound Marketing.\nKort fortalt, kan du med HubSpot tracke dine besøg og dine brugeres engagement på sitet, analysere og monitorere dine sociale aktiviteter, du kan lave professionelt email marketing og lead nurturing, og til sidst kan du rapportere på dine samlede Inbound Marketing-aktiviteter, så du kan måle din ROI.\nEt eksempel på en af toolets mange features er HubSpots social streams. Med disse kan du overvåge f.eks. Twitter for brugen af specifikke nøgleord du selv vælger. Det betyder, at du modtager en email fra HubSpot, når f.eks. dit brand eller dine produkter bliver nævnt af andre. Dette gør det meget nemmere at deltage i relevante debatter der sker på platformen.\nDa HubSpot naturligvis selv er mester i Inbound Marketing, kan du finde rigtig meget information om toolet på www.hubspot.com og på YouTube, hvor de har en kort videopræsentation. Derudover kan jeg anbefale dig at komme på HubSpots email-liste, hvor du kommer til at modtage en masse gratis guides, templates og lignende, som du kan bruge i dit eget arbejde med Inbound Marketing.\nHvad er dine favorit tools?\nArbejder du selv med et eller flere tools, som bare skal være på sådan en liste? Så opfordrer jeg til at byde ind med dine guldkorn i kommentarerne nedenfor.\nTak fordi du læste med! Del, hvis du har venner, kolleger eller følgere, som dette kunne være relevant for.


Stella Mccartney SC0030S Solbriller : SC0030S Shiny Sort SC0030S 51Mm : DK\nUdsolgt i denne stÃ¸rrelse. VÃ¦lg en anden stÃ¸rrelse\nVÃ¦lg en anden farve\nTilfÃ¸j til favoritliste Fjern fra favoritliste\nStÃ¸rrelse og detaljer\nHos Sunglasses Shop fÃ¥r du gratis og hurtig levering til Danmark. Vi leverer inden for 3-5 hverdage for ordrer over Â£80 (DKK efter aktuel kurs) og 1-2 uger for ordrer under Â£80. Bestiller du fÃ¸r kl. 16.00 sender vi din vare samme hverdag. SÃ¥ kan du om fÃ¥ dage ifÃ¸re dig dine nye solbriller. Og der er ingen skjulte ekstraomkostninger. Vi har forstÃ¥else for, at du gerne vil have din vare hurtigt, sÃ¥ vi arbejder hÃ¥rdt for at fÃ¥ din ordre sendt og leveret til din dÃ¸r sÃ¥ hurtigt som overhovedet muligt.\nDu er velkommen til at returnere dine solbriller hos Sunglasses Shop. Vi har forstÃ¥else for, at varen nogle gange bare ikke er helt som forventet. Du skal blot printe vores returformular, udfylde den og sende den retur til os sammen med dine solbriller. Vi anbefaler, at du sender pakken med Post Nord som rekommanderet brev. NÃ¥r vi modtager din vare laver vi en ombytning eller refunderer din penge. Og har du svÃ¦rt ved at beslutte dig for, hvad du skal bytte til, sÃ¥ sidder vi klar til at hjÃ¦lpe med rÃ¥d og vejledning.


Ændrede behov skal også vise sig i boligbyggeriet –– Rumsans\nÆndrede behov skal også vise sig i boligbyggeriet\nHvordan skal vi bo i fremtiden? Familieformer ændrer sig, og i byerne bliver pladsen mere og mere trang. Med et nyt koncept, der tager udgangspunkt i fortætning af eksisterende boligområder, vil Rambøll nu ændre den måde, vi er vant til at bo på. Læs mere om tankerne bag i dette interview med de projektansvarlige.\nOmkring halvdelen af alle familier i Danmark er ikke som de klassiske kernefamilier. Og alligevel bygger vi boliger efter den skabelon. “Hvorfor er der ikke mere fokus på de behov, der findes i andre familieformer? Det var det vi havde fokus på,” fortæller Ofri Earon, der er arkitekt, ph.d i socialt, bæredygtig boligby og markedschef hos Rambøll. De har lanceret det nye koncept, MetaBolig. Et projekt, der er skabt med ændrede – og stadigt foranderlige – behov for særligt enlige forældre med børn og sammenbragte familier.\nHvis vi skal tænke nogle nye måder at bo på i en bæredygtig fremtid, så skal vi tænke på nogle nye måder og udfordre den måde, vi tænker på.\nOmkring 40 interviews af sådanne familier i Storkøbenhavn var udgangspunktet for udviklingen af nye koncepter og nye boformer. Behovene er nemlig nogle andre end den traditionelle familie bestående af to forældre og to børn. Det nye design møder i stedet de behov, der er, når man har børn hver anden uge. I de interviews var det især beliggenhed og fællesskab, der blev prioriteret i familiernes boligsituation.\n“Vi hørte, at det er vigtigt – især for de enlige – med placeringen. Hvis de bor ved siden af fitnesscentret, så kan de dyrke sport, og så videre. Det skal være meget tæt på, for deres hverdag er for travl,” siger Ofri Earon. Samtidig hørte man også, at familierne prioriterer fællesskab der, hvor de bor. Men for Rambøll var det vigtigt ikke bare at bygge endnu et bofællesskab:\n“Vi kalder det ikke bofællesskaber, for det er stadigvæk primært en bolig, hvor man bor med sin familie, der er ikke så meget forpligtelse i dette fællesskab. Vi ville ikke skabe et bofællesskab som en enklave, der lukker sig om sig selv, men derimod et fællesskab, der åbner sig for området,” fortæller Ofri Earon.\nNetop derfor har Rambøll også i første omgang ikke kigget på placeringer, som blot var en åben mark. MetaBolig ser de helst opført som en tilføjelse til et eksisterende miljø: “Vi har haft flere cases, og vi har kigget på fortætning af fx karrebebyggelse. Kan man tilføje en eller to etager som tagboliger osv.? Vi vil skabe liv i området,” siger Ofri Earon.\nVi ville ikke skabe et bofællesskab som en enklave, der lukker sig om sig selv, men derimod et fællesskab, der åbner sig for området.\n– Ofri Earon\nDet nye boligkoncept kan forstås som modulbyggeri og er især designet med henblik på fortætning.\nBoliger som byggeklodser\nDe grundlæggende præmisser for det nye boligkoncept er fleksibilitet og multifunktionalitet. Fleksibilitet er vigtigt for en sammenbragt familie, som skal kunne have plads til måske fem børn på én gang – men ikke altid. Og i det perspektiv kommer multifunktionalitet også ind, for hvordan kan man udnytte de tomme børneværelser, når børnene er hos den anden forælder?\n“Vi har hørt, at når deres børn ikke er hjemme, så skærer det i hjertet at se værelset stå tomt fyldt med legetøj. Derfor har vi arbejdet med at omdefinerede rummenes funktion. Har man et regulært børneværelse, eller kan man bruge det til andre ting også?,” fortæller Jesper Møller, der er arkitekt og projektchef for boligbyggeri og sammen med Ofri Earon har udformet konceptet.\nFællesskab fungerer bedre på tværs, så vi har kigget på, at der ikke bare skal bo mennesker, der ligner hinanden.\nBoligerne skal man forstå som en slags moduler, som man kan kan lægge til og trække fra, når man får behov for det. Måske får man brug for et ekstra børneværelse. Eller man ønsker at blive boende, når alle børnene flyttet hjemmefra, men har ikke længere et lige så stort pladsbehov.\nKonceptet minder om det, man finder i boligforeninger over hele landet, hvor man internt bytter lejligheder: “Vi tror, at det sker hele tiden – vi formaliserer det bare, gør det bare mere fleksibelt og attraktivt,” siger Jesper Møller.\nMellem de individuelle boliger skal der være fællesarealer for alle – enten udendørs eller indendørs. “Det kunne eksempelvis være en fælles stue mellem boliger, så man ikke har brug for barnepige, så man kan mødes til et glas vin, når børnene er puttet,” beskriver Ofri Earon: “Men det kan også være fælles stuer for teenagere. Når børnene bliver større, har de brug for mere plads, men det behøver måske ikke være inde i selve boligen.” Generelt er princippet, at selve ens bolig er så lille som muligt – den største, de har tegnet, er på 140 m2 – og at der i stedet afsættes mest mulig plads til fællesområder.\nOfri Earon og Jesper Møller tilføjer, at selvom konceptet i første omgang henvender sig til børnefamilier, så er døren bestemt ikke lukket for, at der kunne blive tale om byggeri for flere generationer. Med fokus på nærhed og fleksibilitet kunne man også forestille sig, at både unge, der netop er flyttet hjemmefra, og bedsteforældre ville se det attraktive i at bo sådan.\n“Fællesskab fungerer bedre på tværs, så vi har kigget på, at der ikke bare skal bo mennesker, der ligner hinanden,” siger Ofri Earon. “Vi synes, at det ville være mere spændende med en blanding.”\nDen nye typer boliger er ikke kun attraktive for børnefamilier.\n"Det skal også kunne lade sig gøre"\nKonceptet er endnu ikke realiseret, men allerede nu er det blevet taget godt imod. Ikke mindst fordi konceptet i høj grad har bæredygtighed som fokus, og tiden synes moden til, at vi begynder at tænke i nye baner:\n“Hvis vi skal tænke nogle nye måder at bo på i en bæredygtig fremtid, så skal vi tænke på nogle nye måder og udfordre den måde, vi tænker på. Nu gør vi forsøget og udfordrer den måde, vi bor på i dag. Vi er jo ikke de første, der sætter os ned for at finde en fleksibel måde at bo på, men vi har haft fokus på, at det også kan lade sig gøre. Og vi mener, at tidspunktet er rigtigt,” fortæller Jesper Møller, der også oplever, at både samarbejdspartnere og kunder har taget godt imod ideen.\nVi tror, at det sker hele tiden – vi formaliserer det bare, gør det bare mere fleksibelt og attraktivt.\nDet bæredygtige element hænger også sammen med, at Rambøll ikke blot ville præsentere en idé; de vil også kunne realisere den. Derfor har de været i tæt dialog med hele byggebranchen, så konceptet kan overføres fra tegnebordet til virkeligheden.\nDet er bl.a. derfor, at boligerne er lejeboliger, da det ellers ikke kan lade sig gøre med den skiftende kvadratmeter. Samtidig har man byggeteknisk lagt vægt på, at det skal være nemt at tilføje en væg eller blænde en dør.\n“Det er selvfølgelig ikke noget, man skal gøre hver uge,” siger Jesper Møller, “Vi er sikre på, at det kan lade sig gøre – men det kræver selvfølgelig at alle er med på præmissen.”\nSelvom boligerne ikke findes endnu, er de allerede mere end blot en idé. Som Rambøll skriver på deres hjemmeside, er “boligerne er tegnet med udgangspunkt i tre konkrete placeringer: I Nivå, Valby (hvor der indsættes byggemoduler mellem eksisterende almene boliger) – og på toppen af indkøbscentret Fields.” Dette er blot cases, men hvis de ender som byggesager, vil det færdige boligområde komme til at bestå af både private lejeboliger og almene boliger.\nDer er vægt på at skabe nye fællesskaber med MetaBolig.\nEt inkluderende fællesskab i andelssamfundet i Hjortshøj


Natasha Brock - Tajmer Booking & Management\nBook Natasha Brock:\nOm Natasha Brock:\nNatasha Brock har igennem de seneste år, virkelig gjort sig bemærket på den danske stand-up scene med sine meget personlige anekdoter og betragtninger, om det at være kvinde. Med sin charmerende stil på stand-up scenen, bevæger hun sig elegant imellem emner så forskellige som for eksempel ligestilling og kvindens cyklus, men holder altid en rød tråd.\nØnsker du at booke Natasha Brock til jeres næste arrangement? Så er du altid meget velkommen til at kontakte os via bookingformularen på denne side. Vi vil vende tilbage hurtigst muligt med information og pris på Natasha Brock.\nDerfor skal du booke Natasha Brock\nSkønne Natasha Brock formår at tale om både tunge og lette emner på en legende og intelligent måde. Med hendes unikke charme er det svært ikke at holde af hende, når hun står på scenen og deler ud af sine personlige anekdoter og betragtninger om aktuelle emner. Selvom Natasha sætter ting som menstruation og ligestilling på dagsordenen, er hun ligeså underholdende for mænd såvel som kvinder, og hendes materiale giver ikke blot gode grin, men også stof til eftertanke.\nNatasha Brock, er det ikke hende fra fra … ?\nPsyclus (2019), one-man show\nComedy Fight Club Live (2017), TV2 Zulu\nZULU Comedy Galla (2018), nomineret til Talentprisen\nZULU Comedy Galla – Den Røde Løber (2017-2018), vært\nMIS-TANKER (2017), one-man show\nZulu Comedy Galla (2014), et af Æslerne\nBook Natasha Brock\nBook et show med Natasha ved at udfylde Forespørgsels-skemaet.\nSend os en uforpligtende forespørgsel på Natasha Brock og få lynhurtigt svar på eksempelvis pris og dato.


5 gode råd: Sådan arbejder I med sansehaver - BUPL\n5 gode råd: Sådan arbejder I med sansehaver\nBørnehuset Elverhaven har sammen med havearkitekt Helle Troelsen skabt en sansehave med 11 sanselige uderum. De giver deres bedste tips videre til andre institutioner, der vil stimulerer børnenes sanser.\nOpdateret d. 11. september 2019\nBørnehuset Elverhaven i Odense har brugt to år på at skabe en sansehave med 11 sanselige uderum. De skaber tilsammen en eventyrlig have, hvor børnene kan smage, mærke, dufte og sanse. I en sansehave er der som udgangspunkt ingen legeredskaber. I stedet ligger fokus på elementer, som kan styrke børnenes sanser og give dem ro ved naturen. En sansehave kan indeholde træstammer, højbede, orangeri og meget mere, som indbyder til undersøgelser. Pædagogerne i Elverhaven arbejder med en fælles undersøgende tilgang fremfor en konstaterende, hvilket også er et fokusområde i læreplanstemaet natur, udeliv og science. Der ligger mange tanker bag uderummene, forklarer Iben Due Lund, pædagogisk leder i Børnehuset Elverhaven.\n»Børn har brug for at have et rum, hvor de bruger fantasien. I en tid, hvor der er fokus på det boglige, er det godt at få hægtet krop og følelser på de livsrammer, som børnene træder ind i,« siger hun.\nBørnehuset fik hjælp af havearkitekten Helle Troelsen til at skabe sansehaverne. Her kommer deres bedste råd og erfaringer:\nSådan skaber I sanselige uderum\n● Søg inspiration hos andre\nTag ud og kig hos nogen, som allerede har en sansehave, og sug til jer.\n● Få styr på jeres værdigrundlag, pædagogik og mål\nHvad vil I rent pædagogisk med jeres have, og hvorfor vil I det? Præmissen er, at pædagogerne har udelivskompetencer og en interesse for udelivet, så det bliver en lystopgave og ikke en pligt.\n● Få hjælp udefra\nFå en professionel til at komme med et udspil til jeres have. På den måde bliver I også konfronteret med, hvad I selv tænker, I skal have og hvorfor. Det kan være godt at få et skub udefra, så I udvikler jer og kan se tingene fra nye perspektiver.\n● Se på jeres børnegruppe\nHvad er det for en aldersgruppe, og hvordan kan haven bruges i relation til lige netop jeres børnegruppe?\nKom i gang! Få plantet, gravet og gjort klar, så I i fællesskab kan danne rammerne om jeres egen sansehave.\n5 pædagogiske gevinster\n● Mestring og robusthed\nBørnene lærer at mestre, og de bliver robuste. De lærer at problemløse: Hvis de vil lave noget inden for disse rammer, så udtænker de selv, hvad der skal til.\nDet bliver en dyd at kunne selv. Det er lettest, når de ikke hele tiden skal bede om hjælp midt i deres leg eller projekter.\nBørnene bliver mere rolige, fordi processerne er længere. Udenfor skal man ikke rydde op, så de kan lade det stå.\nMange ting er bare lettest, hvis man er flere og samarbejder på kryds og tværs. Det giver en fællesskabsfølelse, når man løser en opgave sammen.\nBørn og pædagoger får snakket om rigtig mange ting i samarbejdet om et projekt eller en opgave i sansehaven.\nIfølge Elverhaven stimulerer deres sansehave børnenes sanser sådan her:\nBørnenes lugtesans bliver stimuleret af forskellige urter, blomster, træer og dufte, som er i naturen.\nI sanserummene vil børnene møde fuglefløjt, summen fra insekter, rislende vand, grene der knækker og et væld af andre lyde.\nAlle rum har afvekslende farver, former og lys.\nDer er masser af urter, bær, blomster, frugt og grønt, som kan spises i de sanselige uderum.\nI Børnehuset Elverhaven kommer følesansen i spil, når børnene oplever samvær og nærvær med andre i naturen. Det styrker den taktile sans.\nErindrings- og drømmesansen\nMan kan styrke erindrings- og drømmesansen ved at henføre til en stemning, et minde eller et billede af noget velkendt.\nByggelegepladser er en kæmpe ressource i klimakampen


Udveksling, pis og papir | Information\nDisse linjer er skrevet i Lima, hvor jeg er på udveksling et semester til trods for en lang, sej, bureaukratisk kamp om at få lov til at tage til Peru for at læse.\nI forhold til udvekslingsophold i udlandet lader det til, at der findes tre grupper studerende: dem, der slet ikke vil af sted. Dem, der gerne vil, men ikke kan overskue de mange forhåndsgodkendelser, meritansøgninger og udenlandske universiteters vekslende kursuskatalog. Og så dem, der lider af så tilpas meget udve, at de går i gang med førnævnte langtrukne arbejde. I det flestes tilfælde lykkeligt (naivt?) uvidende om, hvor besværligt det egentlig er at gøre noget, der afviger fra den trygt tilrettelagte uddannelsessti, universiteterne tilbyder os.\nMange af mine studiekammerater hører til gruppe to de ved ikke, hvordan de skal komme helskinnede igennem alle de formularer. For hvordan kan man være sikker på, hvilke kurser der udbydes tre semestre ude i fremtiden på et givent universitet i udlandet? Hvordan kan man sikre sig en gennemtjekket liste med otte (!) universiteter, der alle matcher de krav, det Internationale Kontor, SU og studienævnet stiller? Og hvad gør man, hvis man sidder langt væk hjemmefra, og al planlægningsarbejdet ikke var godt nok skal man så løbe risikoen for at blive forsinket et semester i sit studie og betale sin SU tilbage?\nSelv er jeg del af sidstnævnte gruppe og vil med det samme benytte lejligheden til at lykønske de stædige, (tål)modige og målrettede venner og veninder, der ikke gav op. Dem, der er på vej til Amsterdam og Australien. Dem, der har studeret i Istanbul, New York, Buenos Aires og London. Dem, der formåede ikke at tabe modet, selv om det lader til, at det er lige præcis dét, 'systemet' vil have os til. Pudsigt nok i en tid, hvor politikerne ellers opmuntrer studerende til at søge ud og udvide deres horisont. For ikke at tale om et jobmarked, der efterspørger færdiguddannede med erfaringer fra andet end den gængse skolebænk.\nSå var der siesta\nTro mig, jeg taler af erfaring, når det gælder om at gøre noget, der afviger fra normen. Jeg læser kommunikation og performance design på RUC, som jeg overordnet set er glad for. Samtidig mener jeg, der er for lidt plads til praktiske erfaringer og kan ikke forstå, hvorfor universitetet ikke opmuntrer til dette formelt set. Undervejs i min uddannelse har jeg været i praktik to gange og på udveksling to gange. Jeg er af den overbevisning, at det er sundt og givende at se livet uden for universitetets trygge mure og er fra RUC opdraget til at være 'anderledes'. At turde tage min uddannelse i egen hånd, vinkle studiet til egne interesser og kompetencer med konstant tanke på, hvordan man bliver en attraktiv kandidat for arbejdsmarkedet.\nMine erfaringer stemmer desværre ikke helt overens med denne iværksætter-gå-på-mods-ånd, som RUC pålægger deres studerende. Første gang, jeg tog på udveksling, var til Spanien. Jeg havde den gang ingen anelse om, hvilket bureaukrati- mareridt det skulle blive og var ved at smide håndklædet i ringen flere gange undervejs. Jeg ventede spændt på endelig godkendelse fra værtsuniversitet i flere måneder og kontaktede RUC igen og igen. Lige lidt hjalp det, og til sidst sejrede min nysgerrighed. Uden om RUC kontaktede jeg værtsuniversitetet, som skrev tilbage samme dag. De havde ingenting hørt fra RUC om en udvekslingsstuderende, men ville da meget gerne tage i mod mig. Med åbne arme. Det viste sig, at RUC havde den forkerte mailadresse, og ingen tænkte åbenbart på at forsøge sig med et kig på hjemmesiden for en mere opdateret kontaktperson. Derfra koordinerede jeg selvstændigt med Universidad La Laguna, mens RUC tilsyneladende holdt siesta.\nOplevelsen var sådan en succes (her er der tale om mit ophold, bestemt ikke planlægningen af samme), at jeg besluttede mig for at tage ud igen. Denne gang til Peru, hvor jeg blev tilbudt en plads. Sådan da da RUC ingenting hørte fra værtsuniversitet i denne omgang, besluttede de sig for at give mig en plads i New Zealand i stedet. Jeg fik en frist på 24 timer til at tage imod tilbuddet, hvilket kun gjaldt, såfremt Peru ikke lod høre fra sig. Ændre planer? Hvad så med min drøm om at lære spansk og se Sydamerika? Men jeg turde ikke at afslå, så jeg endte med at sige ja tak. Det viste sig så, at mit nuværende værtsuniversitet havde fået tjekket mail, og jeg fik altså så min oprindeligt tildelte plads.\nKlar, parat ... øv\nDa jeg ankom til Lima, fik jeg mig så lidt af en overraskelse. Universitetet hernede udbyder slet ikke kommunikation på kandidatniveau i år. Bare ærgerligt. Det havde ingen åbenbart dobbelttjekket, den gang de tildelte mig pladsen. (Dette fandt jeg naturligvis ud af ved selv at kontakte mit værtsuniversitet af bitter erfaring med RUC's tidligere ineffektivitet). Så her sad jeg i Lima, klar, parat, studiestart og var på nippet til at flyve tilbage til Danmark. Flere uger gik med at skulle igennem hele møllen igen forhåndsgodkendelser, oversættelse af pointsystemer, kursusbeskrivelser og et hav af e-mail frem og tilbage. Mens værts-universitetet virkelig gjorde, hvad de kunne for at hjælpe, var der ikke meget opbakning at hente fra det hjemlige Internationale Kontor. Jeg sad på nåle et par uger, mens jeg ventede på at få grønt lys til at blive.\nHeldigvis bar anstrengelserne frugt, og jeg er taknemmelig for at have fået lov til at studere endnu et semester i udlandet. Nu er de lykkeligt glemt, de mange timer med ansøgninger og indhentninger af underskrifter og vigtige stempler.\nDet er ærgerligt, at det i en tid, hvor det i den grad er en fordel at have erfaringer med andre kulturer og verden uden for vores egen andedam, ikke gøres lettere for dem, der opsøger netop det.\nEgentlig er der politisk (økonomisk) set opbakning, og det faktum, at det kan lade sig gøre at tage SU med ud samt få udlandsstipendium, letter de økonomiske skrupler væsentligt. Samtidig mangler den bureaukratiske vilje i den grad. En mere effektiv behandling af ansøgninger, universitetets forståelse for, at man ikke kan regne med at tage kurser, der ligner nøjagtigt dem, vi har hjemme, og et mere fleksibelt system til at omregne ECTS-point ville hjælpe. Jeg er jo ikke taget hele vejen til Lima for at blive hængende i Foucault og Bourdieu, Habermass og Bech. Det er befriende at opdage, at mexicanske, argentinske og peruanske akademikere også har noget at lære os.\nAt bo og studere i et andet land giver en masse erfaringer, oplevelser og en indsigt, der ikke kan gøres op i ECTS-point, stemples af studienævnet og passes ind i et meritskema. Selvfølgelig har jeg forståelse for, at udvekslingsophold skal leve op til en vis standard, det kan ikke være anderledes. Men processen omkring sikringen af denne standard kunne bestemt trænge til et eftersyn.\nAne Krestine Larsen er studerende\n25. juli, 2011 - 20:45\nJeg er meget enig med indlægget og ærgrer mig over at jeg kom til at tilhøre gruppe 2, da jeg opgav at planlægge et semester udenland under mit 5. semester. Efter i månedvis at have været kastebold mellem fire forskellige kontorer, opdagede jeg at man som studerende skal arrangere sådan et ophold, ikke med hjælp fra, men på trods af studiekontorer mv. Og da jeg fik at vide at det næsten er umuligt at læse psykologi i udlandet pga. af strenge studiebestemmelser i DK, lod jeg tanken fare. Det er en beslutning, jeg er ked af i dag, så derfor kan jeg kun bakke op om A K Larsens forslag om at gøre tilrettelæggelsen af et udlandsophold nemmere tilgængeligt.\n27. juli, 2011 - 10:28\nBrian, jeg tror ikke du personligt kender til alt arbejdet med udveksling. Og så lærer man da helt bestemt også en hel del af og komme og opleve en anden læringskultur - også selv om standarden er en anden i i DK.\nOg så er det i øvrigt dyrere for en udenlandsk studerende at studere i Danmark end i et sydeuropæisk land. For det er markant dyrere at købe mad og bo - for vi stiller ikke studieboliger til rådighed for alle.\nJeg får efterhånden kvalme er den der "de kommer for at nasse" mentalitet. De udvekslingsstuderende jeg har haft boende kom bestemt for andet end pengenes skyld. Jeg ved faktisk ikke hvilke penge du taler om.\n27. juli, 2011 - 22:04\nOk, så misforstod jeg dig. Sorry. Men jeg er nu stadig af den overbevisning, at der er for meget bureaukrati for udvekslingsstuderende - eller regelrytteri nok nærmere.\n30. juli, 2011 - 20:10\nDet er godt, at du er stædig nok til at nå dine mål.\nJeg må tilstå, at jeg ikke kender meget til det nuværende system, men det lyder meget burokratisk, og jeg kan ikke forstå, at det ikke er bedre organiseret universiteterne imellem.\nJeg ved fra USA, at mange universiteter arbejder sammen med en række universiteter i udlandet, Min datter gik på Yale, der direkte tilskynder de studerende at tage et eller to semestre i udlandet, så hun var et semester i Freiburg og et semester på Københavns Universitet, begge ophold arrangeret af Yale, og selvfølgelig var kurserne godkendt til fuld credit.\nYale betalte de to universiteter for deltagelsen, i Freiburg også for kost og logi, og selvfølgeligt betalte vi så den normale tuition til Yale. I København boede hun hos familie, så jeg ved ikke hvordan kost og logi ellers ville have været arrangeret.\nDet virkede bare, og hun har været meget glad for at have haft lejlighed til at få andre perspektiver ind i uddannelsen og samtidig få udvidet sprogkundskaberne.


Søg efter hotel i Ocourt\nLa Bergerie 1...Værelsespris per nat fra Les Galets...Værelsespris per nat fra Le Tilleul 1...Værelsespris per nat fra Le Ruisseau 1...Værelsespris per nat fra Le Sorbier...Værelsespris per nat fra Flere områder i Porrentruy\nOcourt tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Porrentruy. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære er Ocourt et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Planlæg din næste rejse til Ocourt eller ethvert andet område i Porrentruy på Agoda.com, hvor du garanteres de bedste priser. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Se de bedste tilbud på hotelophold i Ocourt ved at indtaste dine rejsedatoer i søgefeltet. Indtast dine rejsedatoer i søgefeltet til venstre for at tjekke priser og tilgængelighed og for at kunne sortere hotellerne for hurtigt at finde det, du leder efter.\nUdvalgte hoteller i Ocourt, Porrentruy Populært valg!\nNår du besøger Ocourt, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Studio La Combe, der tilbyder...\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Ocourt, så er Three-Bedroom Apartment La Combe...\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Ocourt, så er Two-Bedroom Apartment La Combe...\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Four-Bedroom Apartment La Combe 1 et...\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Ocourt, så er Four-Bedroom Apartment La Combe 2 et...\nSe alle hoteller i Porrentruy\nHoteller i Ocourt: Four-Bedroom Apartment La Combe 1Four-Bedroom Apartment La Combe 2


Mange aftaler gi’r problemer i hverdagen…\nDa vi indgik aftalen om at få lagt 14 kvadratmeter fliser som terrasse, fik vi oplyst en pris på 8.000 kr. inklusiv moms, men nu lyder regningen på over 11.000 kr., og den nægter vi at betale…”\nGennem de seneste år har vi modtaget et væld af spørgsmål fra læsere, der føler sig snydt eller dårligt behandlet, fordi de har opfattet ”et ord som et ord” og fæstet lid til, at mundtlige aftaler er lige så bindende som skriftlige.\nRent juridisk er det rigtigt, at mundtlige aftaler har samme gyldighed som skriftlige, men rent bevismæssigt duer de sjældent. Derfor opstår der mange situationer i hverdagen, hvor du gør klogt i at sikre dig dokumentation, hvis der senere opstår uenighed!\nFor enkelthedens skyld kan vi opstille fire grupper af situationer, hvor du gør klogt i at sikre dig bevis i hverdagen.\n1) Når du indgår aftaler om køb af visse varer eller arbejder, fx opførelsen af en carport.\n2) Når du ønsker at opsige en løbende ydelse, fx et abonnement på et tidsskrift.\n3) Når du klager over fejl og mangler ved noget, du har købt, fx en defekt ved en computer.\n4) Når du konstaterer fejl og mangler i et gensidigt kontraktforhold, fx ved et lejemål.\nKøber du en brugt bil eller indgår en aftale med en håndværker, fx om at få renoveret badeværelset, bør du få aftalen på skrift og så detaljeret som muligt. Mundtlige aftaler kan du ikke bruge til ret meget, hvis sælgeren eller håndværkeren efterfølgende påstår noget andet.\nSelv om andre skulle være til stede, når en sådan aftale bliver indgået, bør du ikke berolige dig med, at du har ”vidner” på, hvad der blev sagt og dermed aftalt. Dels vil nære slægtninge og gode bekendte sjældent være ret gode vidner, og dels kan sådanne udsagn kun få betydning i en egentlig retssag, og det vil næsten aldrig være besværet og den økonomiske risiko værd.\nSkulle du få en mangelfuld eller overfladisk aftale, kan du selv forsøge at udfylde den med de vilkår, der skulle være en del af den. Det gør du ved at sende den anden part et brev, hvor du acceptere aftalen, og hvor du samtidig beskriver de øvrige vilkår i den. Brevet sendes med afleveringsattest, og du beholder en kopi af det, lige som du gemmer postkvitteringen.\nUndlader den anden part at protestere mod de vilkår, du har tilføjet, så er det pludselig dig, der står bevismæssigt stærkt, såfremt der senere opstår uenighed om, hvad der egentlig var aftalt.\nØnsker du at opsige et løbende abonnement på bøger, blade m.v., står du med et stort bevismæssigt problem, hvis du gør det mundtligt, fx pr. telefon, og abonnementet ikke bliver stoppet. I stedet kan du foretage opsigelsen i form af et brev med afleveringsattest, hvor du gemmer en kopi af brevet, eller eventuelt pr. e-mail, som du gemmer en kopi af, hvis du kan få modtageren til at bekræfte modtagelsen\nGælder det derimod fejl og mangler ved en vare, du har købt, kan du i første ombæring komme med din mundtlige indsigelse. Men bliver du afvist – og du er utilfreds med begrundelsen for afvisningen – bør du straks sende forretningen et brev med afleveringsattest, hvor du beholder en kopi af brevet, og hvor du gemmer postkvitteringen. Nemlig et brev, som du indleder med en beskrivelse af din indsigelse og forretningens afvisning, og hvor du fortsætter med at bede om en skriftlig begrundelse inden otte dage, da du agter at gå videre med sagen.\nDu kan nemlig først gå videre med sagen, fx til Forbrugerklagenævnet, Rejseankenævnet eller Byggeriets Ankenævn, når du forgæves har forsøgt at komme igennem over for den pågældende forretning. Og det kan du kun bevise, at du har gjort, hvis du kan sende kopier af dit brev og forretningens eventuelle svar.\nAccepterer forretningen derimod straks, at der er fejl og mangler, som skal udbedres gratis, fx i henhold til den to-årige reklamationsfrist i købeloven, skal du kun aflevere varen til reparation, hvis du får en kvittering, dvs. en bekræftelse på at varen er indleveret til reparation pr. den pågældende dato. I modsat fald kan du få uhyre vanskeligt ved at dokumentere, at varen, fx en printer, blev afleveret til forretningen, hvis forretningen senere påstår, at den aldrig har modtaget varen.\nEndelig gør du klogt i at reklamere i breve, som er sendt med afleveringsattest, hvis der er noget, du ønsker at gøre indsigelse over i gensidige kontraktforhold – og sædvanligvis at gøre det så hurtigt som muligt.\nDet gælder fx i et lejeforhold, for her skal du senest to uger efter lejeforholdets begyndelse gøre indsigelse mod eventuelle mangler ved beboelsen.\nDet fremgår af lejelovens § 14, hvor der står følgende:\n”Er det lejede mangelfuldt ved lejeforholdets begyndelse, skal lejeren for ikke at miste retten til at påberåbe sig mangelen senest 2 uger efter lejeforholdets begyndelse meddele udlejeren, at han vil gøre den gældende. Dette gælder dog ikke, hvis mangelen ikke kan erkendes ved anvendelse af sædvanlig agtpågivenhed eller udlejeren har handlet svigagtigt”.\nDer er masser af eksempler, hvor lejeren har givet udlejeren en sådan meddelelse inden for to uger, men hvor lejeren alligevel er havnet i en bevismæssig umulig situation nogle år senere. Nemlig hvor indsigelserne var mundtlige, og hvor ejendommen skiftede ejer, eller hvor udlejeren glimrede med en meget dårlig hukommelse.


Rekordmange studenter har ekstra A-fag | Gymnasieskolen\nAndelen af stx-studenter, der får karakterbonus, er mere end fordoblet fra 2010 til i dag, viser nye tal fra Børne- og Undervisningsministeriet.\nI jagten på et så højt karaktergennemsnit som muligt tager mange gymnasieelever ekstra fag på A-niveau. Det er problematisk, hvis et ekstra A-fag bliver det normale, mener uddannelsesforsker.\n_ Dato_ 06. dec 2019\nMere end hver fjerde elev i det almene gymnasium tager ekstra fag på A-niveau. Det viser helt nye tal fra Børne- og Undervisningsministeriet.\n27 procent af de stx-elever, der fik studenterhuen på i juni i år, havde flere end de fire fag på A-niveau, der er obligatorisk. I 2010 gjaldt det kun for 12 procent af eleverne. Dermed er andelen af stx-studenter, der høster en karakterbonus, mere end fordoblet.\nFormanden for Danske Gymnasier, Birgitte Vedersø, mener, at hovedårsagen skal findes i adgangskvotienterne til de videregående uddannelser – og især elevernes forkerte opfattelse af dem.\n”De unge er meget bevidste om at få et højt karaktergennemsnit. De har en urealistisk forestilling om, hvad der skal til for, at de kan bruge deres eksamen til noget,” siger hun.\nI 2018 krævede kun 10 procent af de videregående uddannelser et gennemsnit på over 9. Med et gennemsnit på 7 kunne man komme ind på 70 procent af de videregående uddannelser, og 50 procent af uddannelserne havde slet ikke noget karakterkrav, viser tal fra Uddannelses- og Forskningsministeriet\n”Men blandt eleverne er det ret udbredt at tro, at et gennemsnit under 9 nærmest ikke er noget værd. Det får mange til at spekulere i den bonus, som et ekstra A-fag giver,” siger Birgitte Vedersø.\nHandler ikke om faglig udfordring\nEt ekstra fag på A-niveau har siden 2008 udløst en karakterbonus, så eleverne må gange deres karaktergennemsnit med 1,03. Tager de to ekstra fag på A-niveau, må de gange med 1,06.\nUddannelsesforsker og forskningsleder på Center for Ungdomsforskning på Aalborg Universitet Noemi Katznelson tvivler på, at stigningen i andelen af elever med ekstra A-fag er udtryk for, at eleverne vil udfordre sig selv fagligt. Også hun vurderer, at det primært handler om, at de vil forhøje deres karaktergennemsnit.\n”Mange unge er bekymrede for fremtiden, og om de har det, der skal til for at kunne klare sig. De ved, at deres snit afgør, om de får de valgmuligheder i forhold til videre uddannelse, de gerne vil have,” siger Noemi Katznelson.\nFlere undersøgelser har i de seneste år vist, at mange gymnasieelever føler sig pressede på grund af karakterer, og at stress og mistrivsel præger en voksende del af nutidens ungdomsgeneration.\nDet er ret udbredt at tro, at et gennemsnit under 9 nærmest ikke er noget værd.\nIfølge Birgitte Vedersø gør mange gymnasier meget for at mindske præstationskulturen, blandt andet ved at skrue ned for antallet af karakterer og skrue op for den formative feedback og ved at tale med eleverne om, hvor vigtigt det er, at de tør eksperimentere og ikke er bange for at lave fejl.\nKarakterbonus-ordningen trækker i en anden retning, mener rektorernes formand.\n”Det er selvforstærkende. Jo flere elever, der tager et ekstra A-fag, jo flere elever kommer til at føle, at de burde gøre det samme. Så kommer det der pres om at præstere frem for ’hvor kunne det være fedt at få tysk A og blive endnu dygtigere’ – og det er ærgerligt, for så er motivationen ikke den rigtige,” siger Birgitte Vedersø.\nNoemi Katznelson er også bekymret.\n”Karakterbonussen understøtter præstationskulturen. Det er ikke det, eleverne har brug for,” siger hun.\nUændrede tal på hhx og htx\nDer er stor forskel på antallet af elever med ekstra A-fag på de forskellige gymnasiale uddannelser. På hhx får 43 procent af eleverne karakterbonus, mens tallet på htx er 90 procent, viser ministeriets nye tal fra 2019.\nForskellen skyldes primært, at man på htx allerede får karakterbonus, når man tager fire fag på A-niveau, mens det på stx og hhx kræver minimum fem fag på A-niveau.\nKarakterbonussen understøtter præstationskulturen. Det er ikke det, eleverne har brug for.\nNoemi Katznelson, forskningsleder\nSamtidig er der på htx en række B-niveau fag, der kan være mere naturlige at løfte til A-niveau, mens de mange små fag på C-niveau på stx ikke så enkelt lader sig løfte.\nMens der er sket en stor stigning på stx, er andelen af studenter fra hhx og htx, der får karakterbonus, stort set uændret siden 2010.\nOm udviklingen på stx er god eller problematisk, er svært at svare generelt og entydigt på, mener både rektorformanden og uddannelsesforskeren.\nDe understreger, at der også er en gruppe elever, der tager et ekstra fag på højt niveau, fordi de brænder for det pågældende fag, og hvor karakterbonussen ikke er det afgørende.\nIfølge Birgitte Vedersø er det meget vigtigt, at lærere og vejledere er opmærksomme på, hvad der er den enkelte elevs tilgang og motiv.\n”Baggrunden for deres valg er afgørende. For nogle er et ekstra A-fag det helt rigtige, andre har bedre af at lade være,” siger Birgitte Vedersø.\n”Og det er ikke sort-hvidt. Der kan sagtens være en fagligt dygtig elev, hvor det vil være en dårlig idé, fordi det vil føre til endnu mere pres og usund stræben. Omvendt kan der være en knap så stærk elev, som kan få en faglig åbenbaring af at blive udfordret,” tilføjer hun.\nEkstra A-fag bliver normen\nNoemi Katznelson mener, at man skal holde øje med, om tendensen fortsætter. Det kan blive problematisk, hvis en endnu større andel af eleverne på stx tager ekstra A-fag, advarer hun.\n”I starten var det noget ekstraordinært, som et mindretal gjorde. På et tidspunkt tipper balancen, og så bliver ekstra A-fag normen. Noget, de unge vil se som nødvendigt for at få en god studentereksamen. Dér er vi på vej hen,” siger Noemi Katznelson.\nDermed er de unge ved at forandre stx, mener hun.\n”Det bliver et mere krævende og elitært gymnasium. Jeg synes, udviklingen kalder på, at politikerne ser på det og tager stilling til, om det er det, man ønsker,” siger Noemi Katznelson.\n”Det er fint, at interesserede og dygtige elever kan få ekstra udfordringer med ekstra A-fag, men den mulighed kan man godt beholde, uden at den udløser en karakterbonus,” understreger hun.\nEleverne har også kunnet gange deres karaktergennemsnit med 1,08, hvis de gik i gang med en videregående uddannelse inden for to efter deres studentereksamen. Men den regel afskaffede et flertal i Folketinget i december sidste år med virkning fra 2020.


Herning Reference - strålende smerte\nHvilke problemer havde du og hvordan påvirkede det hverdagen?\nJeg havde gennem lang tid haft ondt i mine ben, ned langs ydersiden af benene og jeg kunne næsten ikke gå. Især når jeg havde siddet ned eller når jeg havde kørt bil var det slemt. Jeg var ikke i tvivl om at udsprang fra den nederste del af rygsøjlen. Jeg fik at vide at jeg skulle træne for at styrke min muskulatur, så ville jeg få det bedre. Især hvis jeg smed nogle af de overflødige kilo jeg bar rundt på. Jeg kunne ikke holde ud at gå på arbejde og sagde mit job op og gik på efterløn.\nJeg tog på Højskole for at tabe mig og komme i bedre form. Der var bare et stort problem, smerter!\nSmerterne modarbejdede mit ønske om at komme i bedre form. Jeg kunne ikke deltage i motionsundervisningen og i de andre timer, hvor jeg sad på en stol, kunne jeg ikke rejse mig uden at have ulidelige smerter. Efter et par måneder på den måde, blev jeg mere og mere desperat. Jeg indså, at der skulle noget andet til, jeg kunne ikke klare problemet selv.\nJeg havde læst lidt om, at akupunktur var godt mod smerter. Også mod den slags smerter som jeg havde. Så jeg bestilte en tid hos Anne Mette Herforth, BeneFiT i Herning.\nHvordan oplevede du akupunkturbehandlingen?\nDa der skulle være tid til en forundersøgelse, var der afsat ekstra tid ved den første behandling. Anne Mette spurgte ind til, hvordan jeg have det. Jeg forklarede om mine smerter og hvordan de strålede ned på ydersiden af benene, især gennem den højre balle. Mens jeg lå på briksen, bøjede Anne Mette mine ben på forskellige måder og retninger, så hun kunne danne sig et billede af mine smerter.\nAnne Mette mente at akupunktur var den rette behandling.\nLiggende på maven, fik jeg sat nåle i på ryggen, i ballerne og ned langs ydersiden af benene. Der blev sat strøm til nålene. Jeg skulle sige hvornår jeg kunne mærke at det snurrede i hver nål. Det er på ingen måde ubehageligt eller gør ondt, heller ikke når nålene bliver sat i. Der ligger man så en lille halv time. Anne Mette bliver i lokalet hele tiden under behandlingen. Det er rart, så kan man få svar på alle de spørgsmål man har om akupunktur, smerter og om ishockey, der afholdtes, nemlig VM i Herning på det tidspunkt.\nEfter en lille halv time blev strømmen cuttet, nålene pillet ud, behandlingen var slut. Allerede på vej hjem kunne jeg mærke en forskel. Smerterne var aftaget væsentligt, jeg tænkte waov. Nu kunne jeg så småt begynde at deltage i motionstimerne på højskolen, og det bedste var, at jeg kunne gå lidt længere, uden de vilde smerter. Jeg glædede mig til næste behandling, vi havde aftalt et forløb på 6 behandlinger i alt.\nEn lille uge senere mødte jeg op til næste behandling. Også denne gang var der stor fremgang efter behandlingen. Mine smerter når jeg rejste mig fra en stol var pludselig ikke permanente, de begyndte at aftage efter 10-15 sekunder når jeg var kommet op at stå. Jeg begyndte at kunne gå 4-5000 skridt hver dag. Jeg blev meget gladere, mere social og fik troen på at jeg nok skulle blive rask igen tilbage.\nHvordan har du det efter endt behandlingsforløb?\nDe gik længere og længere tid mellem de sidste 4 behandlinger. Det hele blev bare bedre og bedre. At smerterne er væk gør, at jeg kan træne igen. I dag er jeg i fitnesscenter et par gange om ugen og jeg går min. 10.000 skridt hver dag.


Gulvafslibning Roskilde samt gulvopgaver udføres af meget dygtig gulvsliber med\nGulvafslibning Roskilde samt gulvopgaver udføres af meget dygtig gulvsliber med masser af ekspertviden indenfor gulvbehandling lak, gulvafhøvling lakering og trægulv rengøring. Slå et smut forbi vores gulvudsalg og se hvordan gulvmænd arbejder med slibning af trægulve. Få gulvfornyelse og se hvordan fagmanden fortryller hjemmets trægulve til noget skønt og modstandsdygtig. Spørg om hvid gulvmaling til trægulv, gulvpige og olie til dørtrin hvorefter vore gulvslibere giver vejledning. En god snak er vigtig, hvor du fortæller om ønsker og forventninger. Gulvsliberen vil herefter udføre gulvarbejdet så du får en smuk løsning, som modsvarer dine ønsker.\nI Jyllinge og Svogerslev gulvafslibning roskilde løser vi alle gulvforbedringer indenfor pudsning, høvling samt overfladebehandling med lud, olie, lak, hvid olie, sæbe, voks, hvid olie, hvid lak og bejdse. Slibning, gulvopfriskninger og behandling udføres af fagligt kompetente gulvhåndværkere i Roskilde, herunder Osted, Vindinge og Tune. Vil du være gør-det-selv handymand? tilbyder vi udlejning af gulvsliber og leje af gulvslibemaskine til ‘hjemmegjort gulvafslibning’.\nGodt gulvarbejde tilbydes uanset gulveftersyn og gulvforbedringer til billig gulvslibning priser Roskilde. Gulvløsningen tilpasses til din boligindretning, farver på vægge og loft og personlige stil. Herefter får du et beundringsværdigt trægulv med et kønt gulvudseende. Disse gulvudfordinger tilbydes:\nEn smuk gulvflade giver glæde i husstanden og hos håndværkeren. Gulvafslibning Roskilde samt gulvreparation forbedre hjemmets gulv. Vi er din lokale gulvpartner i Osted, Vindinge, og Tune, og laver billig gulvafslibning priser Roskilde samt gulvsøgning i høj kvalitet. Afslibning, gulvreparation og gulvsøgning laves af lokale gulvhåndværkere i Roskilde, herunder Osted, Vindinge og Tune.\nVi udlejer maskiner til afslibning i sæt bestående af: hjørnesliber, valsesliber, rondelsliber, kantsliber til favorable priser. Her tilbydes alt gulvafslibning, gulvsøgning og gulvrenovering i høj kvalitet, til billig gulvafslibning priser Roskilde. Få inspiration til dit nyafslebne plankegulv og besøg vores gulvværksted i Roskilde, her er der bræddegulv i forskellige gulvtyper, træsorter, gulvbehandlinger, overfladestruktur samt rengøringsvenlighed.\nJeg løser enhver form for gulvbehandling og gulvsøgning, herunder:\nAlt gulvsøgning og gulvafslibning er vores specialitet hvor vore fagligt kompetente gulvspecialister udfører professionelt gulvrenovering til særdeles billig gulvafslibning priser Roskilde. Lad os slibe dit plankegulv professionelt og få en trædeflade som du bliver vild med. Gulvafslibning Roskilde.\ngulvafslibninggulvafslibning roskildegulvfirma roskildegulvmand roskildegulvservice roskildegulvsliber roskildegulvslibning roskilde


Er app-boomet virkelig ovre? – Thomas Wittenburg\nHome » Blog » Forretning » Er app-boomet virkelig ovre?\nOmkring år 2000 kom de første mobiltelefoner med farveskærm (Simens var først med S10 i ’98, men den første rigtigt populære af slagsen, SonyEricsson T68, blev lanceret i slutningen af 2001). Kort tid efter fulgte den første med indbygget kamera. Op igennem 00’erne kom flere og flere features til, indtil markedet imploderede i kølvandet på den første iPhone, og introduktionen af apps.\n← Nyt kampfly: Danmark kommer til at købe F35\nRyggen mod betalingsmuren →