Spørgsmål/svar (FAQ’er) om udledningstilladelser til overløb og andre regnbetingede udledninger\nI forbindelse med Miljøstyrelsens tilsyn med udledninger fra spildevandsanlæg og i den løbende dialog med spildevands-\nselskaber og kommuner er det kommet frem, at det ikke er alle spildevandsforsyningsselskaber der ligger inde med udledningstilladelser for alle overløbsbygværker.\nMiljøministeren udsendte i februar 2021 et hyrdebrev til alle landets kommuner, hvori ministeren understregede, at der skal være en udledningstilladelse til alle udledninger af\nspildevand, herunder også til ældre overløbsbygværker.\nFor at understøtte kommunerne i deres arbejde med udledningstilladelser til overløbsbygværker samt give spildevandsforsyningsselskaber et overblik over ansvar og\npligter i den sammenhæng har Miljøstyrelsen udarbejdet svar på en række spørgsmål, som typisk kan dukke op i forbindelse med sikring af, at der er en gældende udledningstilladelse\ntil alle regnbetingede udledninger fra spildevandsforsyningernes spildevandsanlæg.\nDet følger af miljøbeskyttelsesloven, at der ikke må udledes forurenende stoffer til vandløb, søer eller havet uden en tilladelse. Miljøstyrelsen giver her vejledende svar på, hvor\nudledningstilladelser til regnbetingede udledninger bør kunne findes, hvad der udgør en gældende udledningstilladelse til et ældre overløbsbygværk, hvem der har initiativpligten til\nat få lavet en ny, hvis en gammel tilladelse ikke forefindes, samt hvad der skal indberettes til den fællesoffentlige spildevandsdatabase PULS m.v.\n1. Hvor bør udledningstilladelser til regnbetingede udledninger kunne findes?\nHos tilladelsesmyndigheden og spildevandsforsyningsselskabet.\nTilladelsesmyndigheden (kommunerne) skal, i medfør af spildevandsbekendtgørelsens § 65, stk. 1 [BEK nr. 2292 af 30/12/2020], føre register over givne tilladelser.\nTilladelsesmyndigheden (kommunerne) skal for tilladelser efter Miljøbeskyttelseslovens § 28, stk. 1 [LBK nr. 1218 af 25/11/2019] meddelt til spildevandsforsyningsselskaber tillige indberette disse til den fællesoffentlige spildevandsdatabase PULS.\nEndvidere skal et spildevandsforsyningsselskab kunne dokumentere en udlednings lovlighed – dvs. kunne fremvise en tilladelse.\n(Se også FAQ nr. 19 om, hvor kan man finde gamle tilladelser og FAQ nr. 21 om indberetning til PULS databasen).\n2. Er det Miljøstyrelsen, som beder kommunerne om at udarbejde nye tilladelser til konkrete regnbetingede udledninger, hvis de mangler?\nNej. Miljøstyrelsen har ikke beføjelser over for kommunerne i den sammenhæng.\nMiljøstyrelsen skal som tilsynsmyndighed i forhold til udledninger fra spildevandsforsyningsselskabernes spildevandsanlæg sikre, at ulovlige forhold bringes til ophør. Miljøstyrelsen kan derfor indskærpe forholdet over for spildevandsforsyningsselskabet for at sikre lovliggørelsen.\n3. Kan Kommunen nøjes med "proforma-tilladelser" til regnbetingede udledninger, hvor man mener, at der tidligere har været meddelt en tilladelse men ikke kan finde dokumentet?\nNej. Der kan ikke laves proforma-tilladelser. Der skal meddeles en ny tilladelse til den enkelte udledning, hvis tilladelsen ikke forefindes.\nSpildevandsforsyningsselskabet skal ansøge kommunalbestyrelsen herom, jf. spildevandsbekendtgørelsens §17, stk. 1 [BEK nr. 1393 af 21/06/2021].\n(For nærmere uddybning se FAQ nr. 6 om retsgrundlaget for meddelelse af udledningstilladelser til regnbetingede udledninger).\n4. Kan kommunen udfærdige lovliggørende samletilladelser, hvor der ikke er sket ændringer ift. etableringstidspunktet, og hvor tilladelser ikke forefindes?\nJa, hvis det er relevant fx ved udledning til samme vandområde, hvor den enkelte udledning skal ses i en større sammenhæng. Det er dog en forudsætning, at kommunen fortsat skal vurdere og tage stilling til hver enkelt udledning. Dette sker på baggrund af en ansøgning fra spildevandsforsyningsselskabet, jf. spildevandsbekendtgørelsens § 17, stk. 1 [BEK nr. 1393 af 21/06/2021].\n(For nærmere uddybning se FAQ nr. 6 om retsgrundlaget for meddelelse af udledningstilladelser til regnbetingede udledninger)\n5. Skal der føres register over gældende tilladelser, og hvem skal føre det?\nTilladelsesmyndigheden har pligt til at føre register over de tilladelser, som tilladelsesmyndigheden har givet i medfør af spildevandsbekendtgørelsen. Registreringen skal foretages efter beliggenhed og efter vandområdet. Dette følger af spildevandsbekendtgørelsens § 65, stk. 1 [BEK nr. 1393 af 21/06/2021].\nTilladelsesmyndigheden har derudover en pligt til at registrere tilladelser og tilhørende oplysninger i PULS databasen, for så vidt angår spildevandsanlæg og -udledninger tilhørende spildevandsforsyningsselskaber omfattet af vandsektorlovens § 2, stk. 1. Dette fremgår af spildevandsbekendtgørelsens § 65, stk. 2 og 3.\nFor så vidt angår de regnbetingede udledninger gælder det dog, at det kun er udledningstilladelser givet efter den 1. november 2019, der i henhold til spildevandsbekendtgørelsens bilag 4 skal vedhæftes i PDF-format i PULS databasen.\nKommunerne opfordres desuden til at vedhæfte kopi af udledningstilladelser i PDF-format i PULS databasen for de ældre regnbetingede overløb fra overløbsbygværker i fælleskloakerede oplande samt registrere, hvor der er knyttet vilkår i udledningstilladelsen i forhold til overløbshyppighed og/eller -mængde, da muligheden i PULS databasen nu foreligger.\nSe også Datateknisk anvisning for regnbetingede udløb (RBU)\n6. Hvad er retsgrundlaget for meddelelse af udledningstilladelser til regnbetingede udledninger?\nUdledningstilladelser, der meddeles til regnbetingede udledninger, skal være i overensstemmelse med den nuværende regulering på spildevandsområdet. Det er i tilknytning hertil vigtigt at fastsætte relevante vilkår og sikre, at vilkårene er konkrete, præcist formuleret og kontrollerbare.\nKommunen skal derfor bl.a. være opmærksom på følgende:\nUdledningen skal være i overensstemmelse med bekendtgørelserne om henholdsvis miljømål [BEK nr. 1625 af 19/12/2017] og indsatsprogrammer [BEK nr. 449 af 11/04/2019 udstedt i medfør af lov om vandplanlægning\nUdledningen skal være i overensstemmelse med habitatbekendtgørelsen [BEK nr. 1595 af 06/12/2018]\nOm udledningen kan være omfattet af reglerne om miljøvurdering og derfor skal screenes, jf. miljøvurderingsloven [LBK nr. 973 af 25/06/2020]\nOverensstemmende med kommune-, lokal- og spildevandsplan\nDen hydrauliske belastning af det berørte vandområde ved udledningen\nUdledningen ikke medfører overskridelse af gældende miljøkvalitetskrav for det berørte vandområde\nAnvendelse af BAT-princippet\nFor mere information kan henvises til to rapporter, som eventuelt kan benyttes ifm. udarbejdelse af udledningstilladelser:\nBest Practice til kortlægning samt reduktion af overløb fra fælleskloakerede afløbssystemer - link\nOperationelle udlederkrav for regnbetingede overløb fra fællessystemer til vandløb - link\nHvis det drejer sig om en efterfølgende retlig lovliggørelse - og dermed en realitetsbehandling - af en udledning, der må betragtes som ulovlig (fx hvis der ikke forefindes en tilladelse), kan udledningen som udgangspunkt vurderes ud fra den regulering, der var gældende, da det ulovlige forhold blev etableret. Der må dog ved fastsættelse af vilkår i en sådan tilladelse tages hensyn til, at der efterfølgende er kommet ny viden og ny lovgivning, herunder ny EU-regulering på området, således at de vilkår, der stilles ifm. retlig lovliggørelse, er i overensstemmelse hermed, jf. bl.a. udtalelse fra Folketingets Ombudsmand, FOB 1984.131.\n7. Hvad betyder registreringer i PULS af udledninger fra overløbet for vurdering af overensstemmelse mellem en ny tilladelse til udledning af NPo-stoffer og vandplanlægningen, jf. § 8 i bekendtgørelse om indsatsprogrammer for vandområdedistrikter [BEK nr. 449 af 11/04/2019]?\nEn ny udledningstilladelse, skal vurderes i forhold til de relevante bestemmelser i lovgivningen, herunder § 8, stk. 3 i bekendtgørelse om indsatsprogrammer.\nHvis en udledning af NPo-stoffer fra overløbet er registreret i PULS databasen, er denne udledning indgået ved vurdering af næringsstofbelastningen af relevante overfladevandområder. Det betyder, at en tilladelse til udledning af samme mængde NPo-stoffer som registreret ikke vil indebære en ændring af næringsstofbelastningen og dermed ingen merbelastning.\nHvis den ansøgte udledning vurderes at være større end den faktiske udledning hidtil, som oftest vil være afspejlet i PULS databasen, og vandområdet ikke er i god økologisk tilstand, vil meddelelsen af udledningstilladelsen umiddelbart også kræve miljøministerens godkendelse, jf. § 8, stk. 4.\nEr der ingen registrering af udledningen i PULS databasen skal en ny tilladelse til udledning meddeles i overensstemmelse med retningslinjerne beskrevet i FAQ nr. 6 om retsgrundlaget for meddelelse af udledningstilladelser til regnbetingede udledninger.\n8. Kan kommunerne udfærdige tidsbegrænsede og/eller lovliggørende tilladelser, der tager hensyn til en evt. langsigtet indsats mod overløb fx afskæring eller separatkloakering?\nMiljøbeskyttelsesloven [LBK nr. 1218 af 25/11/2019] indeholder et generelt forbud mod at tilføre vandmiljøet forurenende stoffer jf. § 27, stk. 1, og en udledningstilladelse til overløbsbygværker er således en undtagelse til dette forbud. Der er derfor ingen dispensationsadgang i loven eller spildevandsbekendtgørelsen, hvorefter der kan dispenseres fra kravet om en tilladelse eller umiddelbart adgang til at meddele en tilladelse på lempeligere vilkår.\nDet vil kun være i særlige tilfælde, at der er mulighed for at en udledningstilladelse kan tidsbegrænses, således at den efter et fastsat tidsrum tages op til fornyet overvejelse, jf. spildevandsbekendtgørelsens § 66, stk. 3.\nEn tidsbegrænsning af en udledningstilladelse kan f.eks. anvendes, hvis der på tilladelsestidspunktet ikke er taget endeligt stilling til målsætningen for vandkvaliteten i det pågældende vandområde, eller hvor det af andre grunde er nødvendigt senere at revurdere en meddelt udledningstilladelse. Det kan bl.a. være, hvis rensemetodens effektivitet skal dokumenteres, eller hvis der er trinvise ændringer i oplandet.\nDe vanskeligheder, der kan være forbundet med bedømmelse af en udlednings forureningsforhold, skal dog som udgangspunkt søges afklaret og ikke udsættes gennem en tidsbegrænsning.\nSpildevandsforsyningsselskabet kan dog selv ansøge kommunen om en midlertidig tilladelse, fx ved større ombygninger af renseanlæg eller udvidelse af opmagasineringskapacitet i oplandet, der alene skal være gældende i et givent tidsrum, som kommunen kan forholde sig til og træffe en afgørelse om.\n9. Hvornår kan kommunen anvende spildevandsbekendtgørelsens § 2?\nBestemmelsen regulerer i hvilke tilfælde, der er behov for fornyelse af en allerede eksisterende udledningstilladelse, som forefindes. Ifølge bestemmelsen skal fornyelse af en tilladelse ske, hvor der er væsentlige ændringer af forhold, der har indflydelse på et spildevandsanlæg eller ved væsentlige ændringer i mængden eller sammensætningen af spildevandet.\nDet er kommunen, der er tilladelsesmyndighed for spildevandsforsyningsselskabernes udledninger og dermed ud fra en konkret vurdering i de enkelte tilfælde træffer afgørelse om, hvorvidt det er nødvendigt med en fornyet tilladelse.\nForhold, som udgør en væsentlig ændring, kan f.eks. være:\nkapacitetsændringer eller overskridelse af godkendt kapacitet\nforøget hydraulisk belastning\nfastsættelse af supplerende bestemmelser af hensyn til gennemførslen af kontrollen med bekendtgørelsens overholdelse\nændringer i oplandet.\n10. Hvem har handlepligt i tilfælde, hvor der kommer ny viden fx om en udlednings miljøpåvirkning i det modtagende vandområde?\nSom udgangspunkt er det ejeren af spildevandsanlægget, der skal sørge for at søge om en fornyet tilladelse til den aktuelle udledning. Dette følger af spildevandsbekendtgørelsens §2, stk. 1 [BEK nr. 1393 af 21/06/2021], som angiver at det bl.a. kræver fornyet tilladelse, når der forekommer en væsentlig ændring i mængden eller sammensætningen af spildevandet. Det er kommunen, der afgør om der er tale om en væsentlig ændring. Ny viden om sammensætning af spildevandet sidestilles med ændret sammensætning, da den eksisterende tilladelse ikke længere vil være gældende ift. den nuværende sammensætning af spildevandet.\nHvis kommunen bliver opmærksom på ændrede forhold vedrørende grundlaget for den gældende udledningstilladelse, bør kommunen gøre spildevandsforsyningsselskabet opmærksom på forholdene.\nDette kan fx ske ifm. kommunens drøftelse af forsyningsforholdene med spildevandsforsyningsselskabet, jf. miljøbeskyttelseslovens § 32 c.\nBliver tilsynsmyndigheden opmærksom på et konkret forhold, vil tilsynsmyndigheden kunne have grundlag for at give påbud, forudsat at det kan påvises, at spildevandsanlægget ikke fungerer miljømæssigt forsvarligt, jf. § 30 i miljøbeskyttelsesloven. Derudover kan tilsynsmyndigheden ændre vilkår i en udledningstilladelse, hvis de må anses for utilstrækkelige eller uhensigtsmæssige.\nI tilfælde af væsentlig forurening eller overhængende fare for væsentlig forurening skal spildevandsforsyningsselskabet straks underrette Miljøstyrelsen som tilsynsmyndighed om alle relevante aspekter af situationen jf. Miljøbeskyttelseslovens § 71, stk. 1 [LBK nr. 1218 af 25/11/2019] og straks forhindre yderligere udledning af forurenende stoffer m.v. eller afværge den overhængende fare for forurening jf. Miljøbeskyttelseslovens §71, stk. 2.\nKommunen har som tilladelsesmyndighed pligt til at genoptage behandlingen af en tilladelse efter de forvaltningsretlige ulovbestemte regler om genoptagelse. Således vil kommunen kunne have pligt hertil ved en væsentlig ændring af retsgrundlaget med tilbagevirkende kraft, eller hvis der foreligger ikke uvæsentlige sagsbehandlingsfejl ift. kommunens oprindelige afgørelse.\n11. Med hvilken lovhjemmel kan kommunen gennemtvinge at en regnbetinget udledning, ejet af et spildevandsforsyningsselskab, skal lovliggøres?\nHvis spildevandsforsyningsselskabet som ejer af et spildevandsanlæg med udledning af spildevand ikke er i besiddelse af en gældende udledningstilladelse efter § 28 jf. miljøbeskyttelseslovens § 27, stk. 1 [LBK nr. 1218 af 25/11/2019], har tilsynsmyndigheden, hvis denne bliver opmærksom på det konkrete forhold, pligt til at påtale det som et ulovligt forhold, der skal lovliggøres.\nKommunen har ikke lovhjemmel til at gennemtvinge en lovliggørelse af en regnbetinget udledning. Hvis kommunen bliver opmærksom på udledninger, f.eks. til et ældre overløbsbygværk, uden tilladelse, bør kommunen gøre spildevandsforsyningsselskabet opmærksom på det ulovlige forhold. Det er herefter selskabet, der skal sørge for at forholdet bliver lovliggjort og søge om en tilladelse.\n(Se også FAQ nr. 10 om, hvem der har handlepligt i tilfælde, hvor der kommer ny viden)\n12. Kan kommunerne frit foretage en generel eller tidsmæssig prioritering af meddelelse af tilladelser til regnbetingede udledninger, hvis tilladelse ikke forefindes, eller skal Miljøstyrelsen godkende dette?\nKommunen er tilladelsesmyndighed og er ikke i et over-/underordnelsesforhold ift. tilsynsmyndigheden. Miljøstyrelsen er tilsynsmyndighed for udledninger fra spildevandsforsyningsselskabet og kan fastsætte en frist for fx en retlig lovliggørelse. Hvis denne frist ikke bliver overholdt, vil det alene få konsekvenser for spildevandsforsyningsselskabet og ikke kommunen. Miljøstyrelsen kan derfor ikke stille krav om, at styrelsen skal godkende en prioritering fra kommunens side i forbindelse med eventuel tilrettelæggelse af fremsøgning af ældre tilladelser og/eller meddelelse af nye tilladelser hvis tilladelse ikke forefindes.\n(Se også FAQ nr. 20 om, hvad tidsfristen er for at lægge udledningstilladelser til regnbetingede udledninger ind i PULS databasen)\n13. Skal gældende udledningstilladelser opdateres ift. befæstelsesgraden, når denne øges ved byfortætning?\nJa. Udledningstilladelsen skal opdateres, når der forekommer en væsentlig ændring i spildevandsmængden og/eller i sammensætningen af spildevandet. Dette gælder i henhold til § 2 i spildevands-bekendtgørelsen.\n(Se også FAQ nr. 9 om, hvornår kommunen kan anvende § 2 og FAQ nr. 10 om, hvem der har handlepligt i tilfælde, hvor der kommer ny viden)\n14. Hvad udgør historisk set en udledningstilladelse, og hvilke ændringer i regelgrundlag bør tilladelsesmyndigheden være opmærksom på?\n1. Ændring af hvad der kunne tillades:\nFør miljøbeskyttelsesloven fra 1974:\nVandløbsretten kunne godkende spildevandsudledninger, som gav anledning til væsentlig forurening (se nærmere herom i FAQ om, hvordan udledninger fra spildevandsanlæg fra før den første miljøbeskyttelseslov blev reguleret).\nEfter miljøbeskyttelsesloven fra 1974:\nDanmarks første miljøbeskyttelseslov trådte i kraft den 1. oktober 1974 [Lov nr. 372 af 13. juni 1973 om miljøbeskyttelse]\nBekendtgørelse om behandling af sager om tilførsel af spildevand til vandløb, søer eller havet m.v. trådte ligeledes i kraft i 1974 [Bekendtgørelse nr. 174 af 29. marts 1974 om behandling af sager om tilførsel af spildevand til vandløb, søer eller havet m.v].\nMed miljøbeskyttelsesloven i 1974 blev beføjelsen til at meddele tilladelse til udledning af spildevand tæt knyttet sammen med formålsparagraffen i lovens § 1 om, at forurening af luft, vand og jord skal forebygges og bekæmpes, hvormed spildevandsudledninger, som gav anledning til væsentlig forurening, ikke længere kunne tillades.\n2. Ændring af hvad der udgør en tilladelse:\n1949 (dato) - 1. april 1970: Kendelse fra Vandløbsretten.\n1. april 1970 – 1. oktober 1974: Enkeltvis eller samlet kendelse fra Vandløbsretten, evt. i form af godkendt regulativ for spildevandsanlæg.\n1. oktober 1974 - : Det fremgik af § 21 i Miljøbeskyttelsesloven fra 1974 og § 6 i den tilhørende bekendtgørelse, at kommunalbestyrelsen inden den 1. oktober 1976 skulle udarbejde en samlet plan for udbygning af spildevandsanlæg i kommunen (spildevandsplan), som skulle godkendes af amtsrådet [Lov nr. 372 af 13. juni 1973 om miljøbeskyttelse samt bekendtgørelse nr. 174 af 29. marts 1974 om behandling af sager om tilførsel af spildevand til vandløb, søer eller havet m.v.].\nMed § 21 fastslås kommunalbestyrelsens forpligtelse til at udarbejde en samlet plan eller alternativt delplaner for udbygning af spildevandsanlæg i kommunen. Af bekendtgørelsens § 7, stk. 1, nr. 2 fremgik det, at spildevandsplanen skulle indeholde oplysninger om "de allerede eksisterende fælles spildevandsanlæg i kommunen, herunder afgrænsning af de enkelte kloakoplande, samt angivelse af kendelser vedrørende disse anlæg og eventuel ledig kapacitet." Bestemmelsen stillede således krav om, at den aktuelle spildevandsplan skulle indeholde landvæsenskendelser og tidligere godkendelser af spildevandsplaner for de fælles spildevandsanlæg. Det fremgår af vejledningen til bekendtgørelsen fra 1974, at spildevandsplanerne skulle fungere som et samlet grundlag at administrere tilladelser på [Vejledning nr. 2/1974, "Miljøhensyn ved planlægning (lov om miljøbeskyttelse m.fl.)", Miljøstyrelsen, maj 1974, s. 12].\nTilladelser kunne således enten være givet med vilkår formuleret i selve spildevandsplanen (sammen med amtets godkendelsesdokument) eller ved en efterfølgende selvstændig og konkret tilladelse i overensstemmelse med spildevandsplanens rammer.\nVed lovrevisionen i 1982 ændredes administrationen af spildevandsplanerne, så kommunalbestyrelsen kunne vedtage planerne endeligt inden for rammerne af recipientkvalitetsplanerne, jf. lovens § 21, stk. 3 [LBK nr. 663 af 16. december 1982 om miljøbeskyttelse].\nInden planen blev vedtaget af kommunalbestyrelsen, skulle planen dog forelægges amtsrådet med henblik på at påse, om planen var i overensstemmende med den overordnede planlægning for vandkvaliteten [LBK nr. 663 af 16. december 1982 om miljøbeskyttelse, § 21, stk. 4].\nHvis amtsrådet gjorde indsigelse, kunne spildevandsplanen ikke vedtages af kommunalbestyrelsen, før der var opnået enighed [LBK nr. 663 af 16. december 1982 om miljøbeskyttelse, § 21, stk. 5].\nNye tilladelser til spildevandsanlæg blev således efter lovændringen i 1982 ikke længere givet af amtet i form af amtets godkendelse af en spildevandsplan. Tilladelser udarbejdes herefter udelukkende som selvstændige tilladelser.\nVed ændring af miljøbeskyttelsesloven med ikrafttræden 2007 blev kompetencen til at meddele udledningstilladelser til offentlige (kommunale) spildevandsanlæg overført fra amtsrådet til kommunalbestyrelsen (som følge af kommunalreformen og nedlæggelsen af amterne).\nVed ændring af miljøbeskyttelsesloven i 2010, bl.a. som følge af vandsektorloven, blev ejerforholdene for spildevandsanlæg omfattet af § 2, stk. 1 i vandsektorloven ændret, så disse anlæg fremadrettet var ejet af spildevandsselskaber. Udledningstilladelser til omfattede udledninger blev herefter givet til spildevandsselskaberne i stedet for til kommunerne.\nI miljøbeskyttelsesloven fra 1974 var der i § 19 en overgangsbestemmelse vedrørende de allerede bestående spildevandsanlæg, der ved lovens ikrafttræden var lovligt udført med eller uden tilladelse. For sådanne anlæg blev det fastslået i forarbejderne, "at disse fortsat vil kunne anvendes og i hidtidigt omfang også efter lovens ikrafttræden," dog forudsat at udledningen ikke blev ændret på en måde, der kunne medføre skade for recipienten, idet dette ville kræve fornyet tilladelse [Cirkulære om spildevand af den 17. april 1974].\nDe lovligt etablerede anlæg fra før den 1. oktober 1974 er i medfør af daværende § 19 i miljøbeskyttelsesloven således som udgangspunkt lovlige.\n14 A. Hvad anses for en gældende tilladelse til ældre overløbsbygværker?\nTilladelser til overløbsbygværker fra før 1974, der er videreført kontinuerligt til en gældende spildevandsplan eller tilladt i kraft af en landvæsenskendelse – og hvor bygværket eller forholdene, der har indflydelse på bygværket samt forholdene i recipienten ikke har ændret sig væsentligt (jf. § 2 i spildevandsbekendtgørelsen) – kan fortsat anses for gældende i dag. Samtidig skal kommune/spildevandsselskab imidlertid være i besiddelse af det dokument, som udgør den egentlige tilladelse, enten i form af amtets godkendelse af en spildevandsplan, der omfatter det pågældende overløbsbygværk, eller en selvstændig tilladelse eller landvæsenskendelse. Hvis der ikke foreligger en gældende udledningstilladelse skal tilladelsesmyndigheden udstede en ny.\n15. Hvordan blev udledninger fra spildevandsanlæg fra før den første miljøbeskyttelseslov i 1974 reguleret?\nVandløbsloven regulerede al afledning gennem vandløb, hvad enten der var tale om naturligt vand, spildevand eller andre væsker. Udledning af spildevand til vandløb, søer eller havet krævede enkeltvis eller samlet godkendelse fra vandløbsret (Landvæsensretten) i form af landvæsenskommissions- eller landvæsensnævnskendelser, herefter benævnt landvæsenskendelser.\nSpildevandsanlæg var i vandløbsloven [L214] fra 1949 defineret som ethvert anlæg og enhver ledning, åben eller lukket, der tjener til bortskaffelse, rensning eller anden behandling af spildevand og omfattede dermed også overløbsbygværker [§ 70, stk. 2].\nI vandløbsloven var der et generelt forbud mod at tilføre vandløbene væsker, der kan skade vandløbet eller forurene dets vand. Ligesom i nugældende miljøbeskyttelseslov var ”spildevand” undtaget fra dette generelle forbud med særlige undtagelsesbestemmelser.\nSpecifikt for spildevand fra bl.a. samlede bebyggelser samt fra anlæg, der er fælles for flere ejendomme, kunne Vandløbsretten meddele godkendelse [efter lovens kapitel XI om udledning af spildevand] til udledning af spildevand til vandløbene eller havet ”på en sådan måde, at der sker en væsentlig forurening” [§ 5, stk. 2]. I modsætning til de senere regler i miljøbeskyttelsesloven kunne udledninger som gav anledning til væsentlig forurening således tillades efter godkendelse fra Vandløbsretten.\nSpildevandsanlæg med afløb til havet skulle dog udføres, vedligeholdes og benyttes således, at afledningen ikke volder almene ulemper. For fjorde og afgrænsede havområder kunne landbrugsministeren efter forhandling med fiskeriministeren og indenrigsministeren forbyde tilledning af urenset eller utilstrækkeligt renset spildevand [§ 71, stk. 2].\nMed virkning fra 1. april 1970 [Lov 152 af 27. marts 1969, Lov om ændring af vandløbsloven] blev der i vandløbsloven indføjet et krav om regulativer for spildevandsanlæg, som i hovedpunkter sammenfattede de af henholdsvis kommissionen og administrationen fastsatte bestemmelser. Blandt nærmere specificerede indholdskrav [§ 12 a] skulle der indgå oplysninger om renseanlæg og andre bygværker, og hvilke krav der blev stillet til disse anlægs dimensionering og tekniske udførelse og til den nødvendige rensning, herunder bl.a. bestemmelser om forsinkelsesbassiner, overfaldsbygværker med afløbsledninger til recipienten.\nRegulativerne for spildevandsanlæg skulle affattes af kommunalbestyrelsen og godkendes af landvæsenskommissionen.\n16. Har definitionen af spildevand altid været den samme?\nNej, definitionen har ikke altid været den samme.\nEfter vandløbsloven fra 1949 [§ 5, stk. 4] var almindeligt overfladevand, vand fra drænings-, udgrøftnings- og vandingsanlæg og vand fra kilder og grundvandsboringer ikke spildevand. Regnvand var således ikke defineret som spildevand, selv om fx afløb fra veje kunne være væsentligt forurenet.\nFra 1. april 1970 ændredes dette, så regnvandsledninger i separatkloakerede kloakoplande kom til at høre under definitionen af spildevand og dermed reglerne for spildevandsanlæg [ny tilføjelse til § 70, stk. 2 i Lov 152 af 27. marts 1969, Lov om ændring af vandløbsloven]\nMed miljøbeskyttelsesloven fra 1974 blev definitionen af spildevand udvidet til også at omfatte vand fra befæstede flader: "Vand der afledes fra beboelse, erhvervsvirksomheder, bebyggelse i øvrigt samt befæstede arealer (veje, pladser m.v.), der tilføres vandløb, søer eller havet" - svarende til den nuværende definition.\n17. Har tilladelse til udledning fra samlede bebyggelser "altid" været påkrævet?\nJa - siden vandløbsloven fra 1949.\n18. Kan oplysninger om overløbsbygværker i U-skema, som fremgår af en gældende spildevandsplan, udgøre retsgrundlag (udledningstilladelse) for de regnbetingede udledninger?\nOplysninger om udledningerne i en gældende spildevandsplan kan ikke gøre det ud for en tilladelse.\nImidlertid kan indholdet i tidligere spildevandsplaner være at betragte som en udledningstilladelse, idet det frem til 1982 var fastlagt, at amtsrådene skulle godkende kommunernes spildevandsplaner.\nDet var dengang almindeligt, at amtsrådets godkendelse af en kommunal spildevandsplan samtidig omfattede en udledningstilladelse til de i planen nævnte udløb.\nAmtsrådets godkendelse af spildevandsplanen (og oplysningerne om udledningerne i den) kan derfor – i denne situation – udgøre retsgrundlaget for en udledning, ikke spildevandsplanen i sig selv.\n(Se også FAQ nr. 14 om, hvad der udgør en udledningstilladelse, og hvilke historiske ændringer i regelgrundlag tilladelsesmyndigheden bør være opmærksom på)\n19. Hvor kan man finde gamle tilladelser?\nGamle tilladelser kan f.eks. findes i kommunens eget arkiv, E-arkivet i Danmarks Miljøportal, Landsarkivet, søgning efter § 21 spildevandsplaner, Landvæsensnævns eller –kommissionskendelser, regulativer for spildevandsanlæg og selvstændige udledningstilladelser.\n20. Hvad er tidsfristen for at lægge udledningstilladelser til regnbetingede udledninger ind i PULS databasen?\nTilladelser til spildevandsforsyningsselskabernes renseanlæg og regnbetingede udledninger (RBU’er)\nDet fremgår af spildevandsbekendtgørelsens bilag 4, at der i PULS databasen skal ligge en kopi af gældende udledningstilladelse i form af en PDF-fil til alle renseanlæg ejet af et spildevandsforsyningsselskab samt en kopi af gældende udledningstilladelse til regnbetingede udløb meddelt efter den 1. november 2019.\nMiljøstyrelsen udsendte den 1. oktober 2020 et brev til alle kommuner og anmodede her bl.a. kommunerne om at sikre, at ovennævnte tilladelser blev lagt i PULS databasen inden den 1. januar 2021.\nTilladelser til spildevandsforsyningernes regnbetingede udledninger meddelt før 1. november 2019\nMiljøministeren udsendte hyrdebrev af 3. februar 2021 til alle landets kommuner vedrørende tilladelser til overløbsbygværker. Ministeren fastslår i brevet, at der til enhver tid skal være en eksisterende udledningstilladelser til alle udledninger af spildevand. Ministeren opfordrer også til, at kommunerne og forsyningerne sammen får sikret, at der er gældende tilladelser til alle overløbsbygværker og at alle nye tilladelser indberettes i PULS databasen efter gældende regler.\n21. PULS databasen - hvem har ansvar for at indberette hvad?\nSpildevandsforsyningsselskaberne skal løbende indberette resultater af vilkårs- og bekendtgørelsesfastsatte egenkontrolprøver for renseanlæg til PULS, jf. § 23, stk. 5 i spildevandsbekendtgørelsen.\nKommunerne skal sørge for, at alle oplysninger vedr. stamdata, indberettede mængder og udledningstilladelse (både vilkår registreret i PULS databasen og kopi af udledningstilladelse i PDF-format) for spildevandsforsyningsselskabernes spildevandsanlæg og spildevandsudledninger indberettes i PULS databasen, og at oplysningerne løbende vedligeholdes, jf. § 65, stk. 2 i spildevandsbekendtgørelsen.\nSærlige opmærksomhedspunkter for kommunerne vedrørende renseanlæg\nDer skal altid i PULS databasen være vedhæftet en PDF-fil af gældende udledningstilladelse til det enkelte forsyningsejede renseanlæg.\nNår der meddeles en ny udledningstilladelse, skal der tilsvarende i PULS databasen oprettes en ny udledningstilladelse (der må altså ikke bare rettes i eksisterende udledningstilladelse). Nye tilladelser registreres i PULS, når de træder i kraft, med angivelse af ikrafttrædelsesdato, vedhæftet kopi af tilladelsen i PDF-format.\nDer skal være fuld overensstemmelse mellem vilkår, der registreres i PULS databasen, og indholdet i udledningstilladelsen.\nHvis der forekommer Bypass inde på renseanlægget, skal det oprettes i PULS databasen som en RBU, og udledningstilladelsen skal oprettes og vedhæftes som PDF.\nEventuelle vilkår i tilladelsen i forhold til årligt udledte vand- eller stofmængder (også bypass) skal fremgå af udledningstilladelsen.\nSpecielle forhold omkring vilkår skal fremgå af udledningstilladelsen (for eksempel hvis NHx-N analyser kan udgå af kontrolberegningen ved lave temperaturer). Skrives i bemærkningsfelt.\nKrav til antal årlige prøver skal fremgå korrekt i udledningstilladelsen i PULS databasen.\nDen godkendte kapacitet skal fremgå af udledningstilladelsen i PULS databasen. Årlig vandmængde i både tilløb og afløb indberettes. Findes der kun én flowmåler, eller er den ene måler ikke så præcis, benyttes det mest korrekte resultat i både tilløb og afløb (det kan evt. aftales med forsyningen, at de indberetter vandmængderne i PULS databasen)\nHvis der sker væsentlig udbygning af renseanlægget til en anden rensetype eller udledningen skifter vandområde, skal der oprettes et nyt renseanlæg i PULS databasen – og det tidligere anlæg nedlægges.\nSærlige opmærksomhedspunkter for kommunerne vedrørende regnbetingede udløb (RBU)\nDer skal altid være vedhæftet en PDF-fil af gældende udledningstilladelse til det enkelte forsyningsejede RBU, hvis tilladelsen er meddelt efter den 1. november 2019.\nEventuelle vilkår til overløbshyppighed og/eller overløbsmængde eller andet for overløbsbygværker fra fælleskloakerede oplande, hvortil der er meddelt tilladelse efter den 1. november 2019, skal fremgå af udledningstilladelsen i PULS databasen.\nStamdata skal vedligeholdes og ajourføres.\nIndberetning af årlige udledte mængder: Hvis forsyningsselskaberne er i besiddelse af målinger, anvendes disse i forbindelse med indberetningen af det konkrete års udledning. Indberetningsfrist er 1. marts, med mindre andet meldes ud fra Miljøstyrelsens Fagdatacenter for Punktkilder.\nKommunerne opfordres desuden til at vedhæfte kopi af udledningstilladelser i PDF-format i PULS databasen for de ældre regnbetingede overløb fra overløbsbygværker i fælleskloakerede oplande samt at registrere, hvor der er knyttet vilkår i udledningstilladelsen i forhold til overløbshyppighed og/eller -mængde, da muligheden i PULS databasen nu foreligger.


Fem top mænds WorldTour-nyproffer i 2020 - Swiss Cycles\nFem top mænds WorldTour-nyproffer i 2020\nWorldTour-nyprofferne i 2020 havde meget at leve op til efter, at klassen i 2019 havde en så fantastisk skærm med Remco Evenepoel og Tadej Pogačar, der startede deres WorldTour-karriere. Men der var stadig nogle udestående forestillinger.\nHer ser vi på de fem bedst presterende neo-proffer i den usammenhængende 2020-sæson.\nJoão Almeida leder Giro d’Italia 2020 (Foto: Yuzuru SUNADA)\nDer var en masse spænding for João Almeida at deltage i Deceuninck – Quick-Step i 2020, og han viste virkelig hvorfor som den portugisiske unge konsekvent udførte på alle de bedste løb, han konkurrerede i.\nLøbet, der virkelig satte ham på kortet, skal dog være Giro d’Italia hvor han startede med at komme på andenpladsen i åbningstidsforsøget til Palermo bag verdensmester Filippo Ganna (Ineos Grenadiers).\nHan tog derefter den samlede føring tre etaper senere og holdt den for det meste af løbet, før han mistede trøjen på dramatisk måde på etape 18, da han blev droppet af det Rohan Denni-ledede peloton på Passo dello Stelvio.\nAlmeidas værste målplacering var dog 28., hvilket er utroligt for en Grand Tour-debutant, især når det var hans første år som WorldTour-rytter.\nMikkel Bjerg slutter tredje på etape ni af Giro d’Italia 2020 (Foto af Stuart Franklin / Getty Images)\nEn anden rytter, der leverede en enorm præstation på Giro, omend i en anden stil. Den danske rytter, Mikkel Bjerg (UAE Team Emirates) klarede tre top-10’ere i den italienske Grand Tour over forskellige terræn med to tredjepladser, en på åbningstidsforsøget og en på topmødet på etape ni.\nBjerg var en af de udpegede ryttere, der støttede deres holdsprinter, Fernando Gaviria, som ikke lykkedes at vinde, men den danske rytter kom i masser af udbrud og bar endda den hvide trøje til bedste unge rytter på etape to.\nBjerg lykkedes 17., der repræsenterede Danmark i verdensmesterskabet i Imola i Italien, samt nogle andre solide tidskørselsturer i løb som Volta ao Algarve, hvilket viser, at han bestemt har en stærk fremtid.\nAndrea Bagioli vinder etape i Tour de l’Ain 2020 (Foto af Justin Setterfield / Getty Images)\nLige ind med en sejr på Tour de l’Ain-slå Vuelta a España vinder Primož Roglič (Jumbo-Visma) i en bjergsprint for at gå i gul på etape et af Tour de France-opbygningsløbet, Andrea Bagioli (Deceuninck – Quick-Step) ser ud til at være et ægte talent.\nItalieneren fortsatte sine fremragende kørsler med to top-10’ere ved Vuelta, hvor han også styrede andenpladsen samlet på Coppi e Bartali samt flere topresultater i De Brabantse Pilj, La Flèche Wallonne, Giro dell’Emilia og mere.\nEn rytter, der ser ud til at passe perfekt til Ardennes Classics, han skal være endnu en meget talentfuld ung, der kan føje til den allerede lange liste over kommende puncheur-stjerner.\nSam Bennett (til venstre), Giacomo Nizzolo (i midten) og Alberto Dainese (til højre) ved Race Torquay 2020 (Foto af Tim de Waele / Getty Images)\nMens han kun vandt en ensom sejr på etape af Herald Sun Tour lige i starten af sæsonen, leverede Alberto Dainese (Team Sunweb) en fremragende præstation hele året med nogle meget lovende forlystelser.\nItalieneren tog nogle top-10 forlystelser på UAE Tour og Tour of Poland samt tog tredjeplads bag Sam Bennett (Deceuninck – Quick-Step) og Giacomo Nizzolo (NTT Pro Cycling) på Race Torquay, hvilket tilføjede hans fremragende start på sin sæson i Australien.\nI nogle sprints mistede han sig lidt, og han blev også fanget i et par sammenbrud, herunder ved Tirreno-Adriatico. Men den unge italiener har en god fart og er endnu en talentfuld sprinter, der kommer ud af Italien.\nAttila Valter på etape 20 i Tour de France (Foto af Stuart Franklin / Getty Images,)\nMens CCC Team som helhed slet ikke havde en god sæson, reddede Attila Valter sammen med Jakub Mareczko noget året, da de begge dominerede i Ungarns runde. Det var den unge ungarske Valter, der tog den sidste etape og den samlede titel i sin hjemmeturné.\nHan fik også sin Grand Tour-debut på Giro d’Italia, hvor han havde en solid tur med at få en top-10 på etape 20 fra en udbrud.\nValter deltager i Groupama-FDJ i 2021, efter at CCC foldes i slutningen af 2020, da han ser ud til at udvikle sig yderligere som en potentiel deltager i nogle store etappeløb samt støtte Thibaut Pinot og David Gaudu i Grand Tours.


Kirkespilsforeningen Åben Himmel opfører et debatskabende teaterstykke: kirkeforestillingen Et halvfyldt rum. En poetisk mosaik af ord og billeder om tro, fornuft og kærlighed.\nTeaterstykket omhandler forholdet mellem tro og fornuft i samspillet mellem mennesker (f.eks. i kærlighed og sorg), i det enkelte menneske (f.eks. i tanker om tillid og mismod) og i forholdet til naturen (f.eks. i tanker om evolution og skabelse). Centralt i forestillingen er den direkte og den indirekte refleksion over opstandelsens mulighed i det daglige liv. Det er erfaringen af og håbet om skabelse ud af intet, om liv efter sammenbruddet, nulpunktet og døden, der er forestillingens omdrejningspunkt – altså det kristne påskebudskab om opstandelse som livsfornyelse og forsoning. Stykket er skrevet af Hanne Davidsen, men det bygger på professor Gerd Theissens bog Det genfundne Paradis. Meditative tekster om troens fornuft, Alfa 2012.\nForestillingen opføres efteråret 2014 i Mårslet kirke med premiere 9. november kl. 17.00. Stykket opføres herefter 5 gange: 10., 11., 12., 13., 14. nov. kl. 20.00. Efter forestillingen den 11. og 13. nov. inviterer KulturCaféen 8320 sammen med Åben Himmel til en cafédiskussion i Mårslet sognehus, hvor Hanne Davidsen, der har skrevet dramaet, stiller sig til rådighed for en samtale.\nÅben Himmel er en forening, der lever fra projekt til projekt. Vi har ingen indtjening, og må hver gang starte helt fra bunden – også økonomisk. Vores ambition er at forny kirkespillet og skabe debat om eksistentielle problemstillinger, og derfor ønsker vi at skabe et produkt af høj kvalitet inden for de givne rammer.\nFor yderligere oplysninger og køb af billetter kan rettes henvendelse til Hanne Davidsen (86290234) eller foreningens kasserer, Torben Petersen (86293237, torben.pedersen@post.cybercity.dk).\nTeaterstykket og Café-debatterne støttes af FO-Aarhus' debatpulje.


Badekar og Sauna produktion, Hot tubs and saunas, boblebad - Billed & Lyd\nBy adset • On 7. marts 2017 7. marts 2017 • In Foto\tFoto Badekar, Boblebad, Tub Kommentarer lukket til Badekar og Sauna produktion, Hot tubs and saunas, boblebad\nMens populariteten af badekar stiger, kan flere og flere af dem ses i skibsværfterne i private huse, gårde og åbne luft fritidshjem.\nHOT TUB TEAM – er en litauisk producent af varme badekar, der arbejder for mere end 15 år og leverer varme bade til alle de europæiske lande. Litauisk erfaring og professionalisme ikke overraske de central- og Vesteuropa og de skandinaviske markeder og folk finde deres produkter som kvalitativ og giver anbefalinger til deres venner og kolleger.\nSelskabets HOT TUB TEAM direktør Arūnas Baranauskas siger, at selskabet i dag tilbyder en meget bred vifte af bøtter, saunaer og bade. “Alle ideer er født ud af kundernes behov – vi kan foreslå dem fra den brede vifte af muligheder, og vi har endda løsninger til de mest krævende smag.\nI øjeblikket er vi tyder ikke kun træ boblebad, men også plast boblebad og glasfiber boblebad. Hvad er forskellene mellem dem?\nTrae badekar er lavet af den højeste kvalitet træ, såsom gran, lærk, eg, termo-træ. Spruce træ boblebade har en dejlig lys farve. De er udnyttes i 5 til 7 år, og prisen på dem er den mest overkommelige. Lærketræ varmt badekar er lidt dyrere, men de tjener dobbelt så længe – fra 10 til 15 år, fordi det har en høj harpikslag, der fungerer som beskyttelse. Egetræ boblebad, selvom dyrere, men er meget populære på grund af den store værdi af dette træ. Selskabet producerer også boblebad i canadisk cedertræ. Det er meget sundt at bade i sådanne boblebad på grund af sin eksklusive træ lugt. Thermo-træ boblebad har en meget vigtig funktion, at de ikke absorberer fugt, så badekar ikke ændre dens udseende og form i lang tid.\nEn anden mulighed er plast boblebad, der er fremstillet af polypropylen materiale. Kunderne er meget glad for dem for bekvemmelighed og enkel vedligeholdelse, såvel som de kan produceres med en bredere vifte af farver. Disse boblebad kan være grå, sort eller lyseblå.\nGlasfiber boblebad ser meget luksuriøse; deres former fremstilles på en måde, så det passer humane spinal kurver, så de er særligt behageligt at sidde. En anden attraktiv egenskab ved dette produkt er, at der er mulighed for at vælge af den brede vifte af farver.\nBåde plast og glas varmt badekar er meget let at rengøre: alle de snavs er fjernet fra boblebad, mens frigive vandet. Også disse boblebad er tre gange lettere end træ badekar. Alle plastik og glasfiber bøtter har ekstern overflade ud for det valgte træ.\nHOT TUB TEAM er altid klar til at tilbyde rådgivning og hjælp til at vælge den mest hensigtsmæssige hot tub for hver klient i henhold til dens personlige behov og muligheder.\nBoblebad, badekar, hot tub, sauna, badetønder, vildmarksbade


ÆBLELUNDEN Bofællesskabet i Tuse - KABI Entreprise\nÆBLELUNDEN Bofællesskabet i Tuse\n56 bæredygtige 1-plans rækkehuse: Natur, nærvær og gode naboer lige foran dit dørtrin.\nFlyt ind i et moderne bofællesskab, hvor du høster alle fordelene ved fællesskab og nærvær med dine naboer. I Bofællesskabet vil du aldrig føle dig alene, men du vil altid have muligheden for at trække dig tilbage til dit eget hjem.\nKABI Entreprise A/S bygger nyt bofællesskab i Tuse: Æblelunden.\nEt inkluderende bofællesskab\nBoligerne opdeles i klynger der hver består af en bo-gruppe med 14 boliger placeret i en cirkel omkring et grønt areal. Her kan I hygge som familie eller sammen med naboerne.\nLigesom de øvrige grønne arealer vil grundejerforeningen sørge for, at beplantning og grus i denne cirkel passes og plejes.\nFællesskabstanken er central for områdets fire cirkelformende bo-grupper. De 14 hjem forenes i en fælles midte, som skaber rammen for grillaftener, sommerhygge og venskaber på kryds og tværs af generationer. Derfor er der i Æblelunden plads til privat-livets fordybelse og fællesskabets samhørighed.\nBoligerne vil blive udført af bæredygtige materialer som der i mange år frem vil kræve minimal vedligeholdelse. Boligerne har et sundt og miljøvenligt indeklima med et lavt energiforbrug samt naturligt lysindfald.\nDit rækkehus – dit individuelle hjem\nRækkehusene er arkitekttegnede indeholder b.la. et stort køkkenalrum, der strækker sig fra indgangspartiet i den ene\nende til den overdækkede terrasse i den anden ende, alt sammen åbent og lyst – ligesom resten af huset. Husene i hver bo-gruppe rummer forskellige størrelser på boligerne samt med forskellige værelsesinddelinger (2 til 5 værelse).\nSe mere på Danbolig om projektet og følg med på de sociale medier !


I qam looking for a translation side to translate from german to english Jobs, Ansættelse | Freelancer\nI qam looking for a translation side to translate from german to englishJobs\n1,015,642 i qam looking for a translation side to translate from german to english jobs fundet, i prisklassen EUR\n...skriver relativ nemt med mindre stavefejl. Jeg skal bruge nogen, der kan skrive mindre blogindlæg til noget SEO arbejde. Mindre stavefejl og manglende kommaer er fint. Du vil få et tema og en vejledende overskrift, som skal indarbejdes i teksten. Der er disse krav til hver indlæg: - Minimum 450 ord (Plejer at være ca. 0,75 side - 1,5 side i word) - Skal være emnerelevant - To specifikke ord skal indarbejdes i teksten (ordene kommer til at indeholde et link) Det var stort set det. Hvis man er okay skarp til hurtig at undersøge emnet, og skrive uden større fejl i første omgang, så burde et indlæg kunne skrives på 30 min eller mindre. Man må gerne tage inspiration f...\nViser 1 til 50 af 1,015,642 emner


Karrebæksminde - meget mere end et idyllisk fiskerleje - -Goddaw, jeg hedder Julemanden...\nDen gode gamle julemand havde tid til at sige Goddaw til alle børnene, der var mødt op for at danse om byens juletræ i Karrebæksminde søndag eftermiddag.\nHerefter blev juletræet tændt og mens julesneen sagte dalene ned, tog julemanden, børnene og de godt 100 voksne hinanden i hænderne og dansede gik omkring det stolte træ, mens julens glade sange rungede i den frostklare eftermiddagstime.\nJo, der var stemning udenfor Karrebæksminde Fiskeri- og Bymuseum, hvor mange af de tilstedeværende søgte ind da julemanden igen tog afsted med sin hestenisse-eskorte.\nMen først efter at hestene havde fået deres fortjente gulerødder og rytterne et par æbleskiver at varme sig på.\nInden døre var der også julestemning. Traditionen tro var der salgsboder, hvor man kunne købe alle mulige juleting, kalendergaver og andre småting, ligesom cafeen solgte gløgg og æbleskiver fra museets nye køkken, som netop er blevet færdigt.\n-Og så er det dejligt at se, at det ikke kun er børnafamilier, der kommer på besøg, sagde foreningesn tidligere sekretær Bente Madsen, mens en minibus med "voksne" mennesker stoppe og en gruppe glade pensionister banede sig vej mod museumsindgangen, hvor man kunne glæde sig over godt 500 besøgende i løbet af week-enden. Og det er man godt tilfredse med i museumsbestyrelsen.,\nEntreprenør Anders Cruckov der er primus motor i julemandens hesteeskorte får, sammen med rytterne, et par lune æbleskiver af Grethe Munk fra Museumsforeningen.


Herfølge – Mindesten for 5. maj 1945, hjørnet af Billesborgvej og Præstevænget – Køge Arkiverne\nHerfølge – Mindesten for 5. maj 1945, hjørnet af Billesborgvej og Præstevænget\n4. oktober 2013 Af Lars Kjær\nMindesten for 5. maj 1945, hjørnet af Billesborgvej og Præstevænget\nI anledning af 1 årsdagen for befrielsen 5. maj 1945 blev en mindesten afsløret på Billesborgvej i Herfølge By. Bag mindehøjtideligheden og opsætningen af mindestenen i det lille anlæg stod 24 foreninger i Herfølge. På selve dagen blev der holdt en stor folkefest i Herfølge – med taler, bespisning og festfyrværkeri.\nHerfølge – Mindeplade over “Kampen ved Herfølge”, Herfølge Kirke.\nHerfølge – Mindetavle med B.S. Ingemanns vers, Herfølge Kirke


▷ Køb Vita lamper på nettet - Klik for at se udvalget - B2B Online Shop\nHjem▷ Køb Vita lamper på nettet – Klik for at se udvalget\n▷ Køb Vita lamper på nettet – Klik for at se udvalget\nOnline virksomheder med vita lamper\nLuxlight.dk er aktuelt imellem de bedste e-firmaer med lamper og belysning. Webbutikkens udvalg favner opimod 3000 produkter fra flere producenter. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,6 af 10 vidner om stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 18 vurderinger, hvoraf 15 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1864 mennesker tilhængere af Luxlight.dk, og herpå har webshoppen modtaget 5 ratings med en middel score på 5 ud af 5, hvilket ligeså er utrolig imponerende.\nLampemesteren.dk er i dag en af de bedste e-firmaer inden for lamper og belysning. Forhandlerens udvalg består af på den anden side af 9000 varer fra diverse mærker. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,5 ud af 10 vidner om utrolig tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 1574 ratings, hvoraf 1352 af disse giver topkarakter. På Facebook er 38692 brugere tilhængere af Lampemesteren.dk, og herpå har butikken modtaget 80 ratings med en middel bedømmelse på 4,7 ud af 5, hvilket tillige er yderst overlegent.\nAndLight.dk er pt. en af de mest populære internet shops i Danmark der sælger lamper og belysning. Forretningens sortiment udgøres af på den anden side af 6000 produkter fra flere producenter. Firmaets Trustpilot-score på 9 af 10 røber utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 840 ratings, hvoraf 720 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 11650 brugere tilhængere af AndLight.dk, og herpå har butikken modtaget 24 ratings med en middel bedømmelse på 3,6 ud af 5, hvilket ligeledes er yderst imponerende.\nLamper.dk er i dag iblandt de største e-handler med lamper og belysning. Netbutikkens udvalg favner omtrent 3000 varer fra flere brands. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,6 ud af 10 tilkendegiver stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 67 evalueringer, hvoraf 48 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 369 mennesker fans af Lamper.dk, og herpå har de modtaget 13 bedømmelser med en middel rating på 4,3 ud af 5, som ligeså er ekstremt imponerende.\nLysmesteren.dk er pt. en af de bedste online firmaer inden for lamper og belysning. Forretningens sortiment spænder over ca. 5000 produkter fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-vurdering på 6,5 af 10 indikerer en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 370 ratings, hvoraf 264 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 85152 mennesker tilhængere af Lysmesteren.dk, og her har virksomheden modtaget 104 ratings med en middel score på 4,7 ud af 5, som også er ualmindeligt flot.\nVita lamper efterspørges over nettet\nAdskillige shops på nettet yder nu til dags en lang række forskellige fragtformer. En af dem der er mest populær er nu til dags levering til et afhentningssted, hvor du så selv henter de købte varer når det passer dig. Muligheden er altså usædvanlig smertefri, og tit tilmed den mindst kostelige fragtmulighed.\nDu bør på samme måde overveje at vælge afsending til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig i regelen en sjat mindre prisbillig, men samtidig yderst hensigtsmæssig. Den billigste fragtløsning af vita lamper vil dog altid vise sig at være at du selv henter pakken, men den mulighed betinges af at du er tæt på vita lamper internet virksomhedens adresse.\nAntal dages levering er særligt vital i tilfælde af at vi har brug for produkterne med det samme, og herved er det øjensynligt centralt at du efterser den estimerede leveringstid for det aktuelle produkt.\nTemmelig mange vita lamper e-handler yder 1 dags levering på en lang række af deres varenumre, men som imidlertid er forudsat at du bestiller tidligere end et fastslået klokkeslæt, således at de med sikkerhed kan nå at få vita lamper skippet afsted forud for at lagerpersonalet drager hjemad.\nNogle få online varehuse tilbyder gebyrfri levering, men i reglen kun såfremt man køber for en konkret sum. Desuden kunne du beslutte sig for den mest betalelige løsning til levering, hvilket i mange tilfælde – ligegyldigt om du befinder sig tæt på Odense, Nørresundby eller Jyllinge – er at få dem til at levere produkterne til en pakkeshop.\nDet er ultra gnidningsløst for købere at finde de laveste priser på vita lamper i blandt flere internet handler, og på grund af dette har utallige online selskaber fundet det nødvendigt at mindske prisniveauet på mange af deres produkter – til juniorer, og ligeledes til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden beregning.\nDet kan dog stadigvæk vise sig lønnende at tjekke et par forskellige e-forretninger efter vita lamper tilbud før du shopper, således at man er skudsikker på at få fat i den laveste pris.\nMan må dog ikke glemme, at når en internet handler sælger vita lamper til salg for en udsalgspris som virker enormt fordelagtig, så bør det undertiden være et faresignal om en uægte online webshop. Køb med kort er dog dækket ind under et lovbud, som assisterer en imod uægte online selskaber.\nVi anbefaler generelt køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du benytte en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, ifald du foretrækker at klare omkostningerne over flere uger.\nForinden folk handler vita lamper i en internet webshop kan man i virkeligheden gøre sig bekendt med indholdet af e-butikkens handelsaftale, men det er gerne et omfattende arbejde.\nEn nemmere løsning er at kontrollere hvorvidt online firmaet er e-mærke tilsluttet, som er et fingerpeg om at online shoppen efterfølger de danske love, udover at den fra tid til anden kigges til af eksperter som forstår reglementet på området. Det er en rigtig god anledning til assistance, for så vidt du møder problemer med din ordre.\nForuden dette kan det være til hjælp at køber er vaks omkring de mest relevante retningslinjer der influerer på bestillingen, som fx den returrettighed på vita lamper online shoppen tilbyder. I den forbindelse er det også essesentielt, at man til enhver tid beholder ens kvittering på e-mail, så man senere kan bekræfte ordren, ligegyldigt om du leder efter en vare til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig regulære gode genveje til at besigtige en stor portion øvrige brugeres ratings og af den grund er det klogt, at du tolker internet webshoppens vita lamper omtaler forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook resulterer i tilsvarende rigtig fornemme chancer for at få indsigt i online butikkens pålidelighed. I øvrigt er der en række online firmaer hvor du kan levere en vurdering af virksomhedens service, som lige så vel må tages i brug til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nHjemmesiden er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en del outlets på nettet i Danmark og præsenterer firmaernes produkter, og indhenter provision for så vidt en bruger fra vores side laver et køb.\nData angående vita lamper og e-forretninger ajourføres hyppigt, men vi påtager os intet ansvar for justeringer der er iværksat siden vi sidst opdaterede de anvendte oplysninger.


Melissa har HIV: Tør de kysse hende? – Ekstra Bladet\nLørdag d. 9. apr. 2016 - kl. 20:58 0\nMelissa har HIV: Tør de kysse hende?\nVille du turde kysse en person, der har HIV? Melissa lever med sygdommen, og den 25-årige kvinde stiller modigt op til et eksperiment, der tester netop dét spørgsmål. Se hvordan det gik i videoen her\nSe det tankevækkende og rørende eksperiment her. (Video: AIDS-Fondet)\nMelissa blev smittet med HIV som 19-årig af sin første kæreste og sexpartner.\nI dag er hun 25 år og lever en hverdag, der, ifølge hende selv, er 'ligesom alle andres'. Melissa er hovedpersonen i et eksperiment, der skal teste folks fordomme, når det kommer til hiv.\nI eksperimentet, som vi ser i videoen, prøver hun at lokke et kys ud af helt fremmede mennesker, når de samtidig får at vide, at hun har hiv. Folk reagerer meget forskelligt på afsløringen, men alle har været indforstået med at få deres reaktion med i videoen.\n- Alle dem, vi ser i videoen, har givet deres samtykke til at medvirke. De forstår godt, det er en vigtig sag, siger Line Rasmussen, chef for kommunikation og kampagner hos AIDS-Fondet.\n- Ingen har vidst, hvad de gik med til, da de sagde ja til at medvirke i eksperimentet. Så alle reaktioner er helt ægte og rå.\nHensigten med eksperimentet er at se, om folk virkelig er så fordomsfri, som de ønsker at fremstå.\n- Folk tror faktisk, at de har meget færre fordomme, end hvad de egentlig har. Så vi besluttede os for endelig at teste, om folk er så fordomsfri, som de selv tror, siger Line Rasmussen.\nEksperimentet er en del af AIDS-Fondets kampagne 'Kys Hiv'\nSe det tankevækkende og rørende eksperiment øverst i artiklen\nHIV står for Human Immundefekt Virus, og er, som navnet antyder, en virus, der angriber immunforsvaret. HIV kan udvikle sig til Aids. En diagnose, man som HIV-smittet får, hvis man bliver ramt af bestemte infektioner og kræftformer.\nAntallet af personer, der får konstateret HIV, ligger fortsat stabilt herhjemme. I 2014 fik 192 personer diagnosen fordelt på 153 mænd og 39 kvinder, hvilket var en smule højere end i 2013. Det viser den nyeste opgørelse fra Statens Serum Institut.\nMan skønner, at der er omkring 6000 mennesker, som lever med HIV i Danmark.


HENSTILLING om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af den økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Cariforumlandene på den anden side - A6-0117/2009\nProcedure : 2008/0061(NLE)Forløb i plenarforsamlingenDokumentforløb :\nA6-0117/2009Indgivne tekster :\n4. marts 2009PE 416.606v02-00 A6-0117/2009\nom forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af den økonomiske partnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Cariforumlandene på den anden side\n– der henviser til forslag til Rådets afgørelse om økonomisk partnerskabsaftale mellem Cariforumlandene på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (KOM(2008)0156),\n– der henviser til den økonomiske partnerskabsaftale mellem Cariforumlandene på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side (5211/2009),\n– der henviser til Rådets anmodning om samstemmende udtalelse, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit, sammenholdt med artikel 57, stk. 2, artikel 133, stk. 1 og 5 og artikel 181 (C6-0054/2009),\n– der henviser til forretningsordenens artikel 75 og artikel 83, stk. 7,\n– der henviser til henstilling fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udviklingsudvalget (A6-0117/2009),\n2. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til medlemsstaternes og Cariforumlandenes regeringer og parlamenter.\nI 2000 blev AVS-landene og EU enige om at indgå nye handelsordninger, der var forenelige med Verdenshandelsorganisationens (WTO's) regler, og som erstattede den unilaterale ordning, der blev anvendt dengang, med handelspræferencer, som EU bevilgede til import fra AVS-landene. Forhandlingerne om de nye økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) blev indledt i 2002 med det formål at være afsluttet senest den 31. december 2007 vel vidende, at WTO-fritagelsesklausulen, som dækkede de eksisterende handelsordninger mellem AVS-landene og EU, ville udløbe den 1. januar 2008. Eftersom de økonomiske partnerskabsaftaler sigter mod at bygge på og styrke den regionale integrationsproces i AVS-landene, har der fundet forhandlinger sted på regionalt plan med seks selverklærede regionale ØPA-grupperinger.\nØPA-forhandlingsprocessen involverede alle på AVS-plan for at identificere brede tværgående interesseområder, mens forhandlingernes specifikke emner af interesse blev afgjort og stadig afgøres på nationalt og regionalt plan.\nFristen den 31. december 2007 førte til hastigt udarbejdede ØPA'er, der omfattede liberaliseringsordninger, der hovedsageligt var landespecifikke og subregionale, og som var meget forskellige selv inden for de fleste ØPA-regioner. Det vil derfor blive meget vanskeligt at ensrette disse ordninger.\nCaribien var den eneste af de seks forhandlende AVS-grupper, som - den 16. december 2007 - paraferede en "fuld" økonomisk partnerskabsaftale inden for den oprindelige tidsramme. 13 Cariforummedlemsstater underskrev ØPA'en med EU den 15. oktober 2008, Guyana den 20. oktober 2008. Haitis regering, der prioriterer genopbygningen efter orkanen, har anmodet om mere tid til at gennemgå ØPA'en. Fællesskabet reagerede positivt på anmodningen fra Haitis regering. Landet behøver derfor ikke undertegne ØPA'en før 2010. Eftersom Haiti hører under kategorien "mindst udviklede lande" (LDC) har landet også en unilateral fortrinsstilling i forhold til EU's marked under "alt undtagen våben"-initiativet.\nAftalen træder officielt i kraft, så snart medlemsstaterne har afsluttet ratificeringsprocessen. Indtil da vil Cariforum og EU anvende ØPA'en midlertidigt.\nDen omfattende aftale indeholder "WTO-plus"-forpligtelser på områder som investering, konkurrencepolitik, offentlige indkøb, løbende betalinger, miljø, sociale aspekter, kultursamarbejde og en stærkere beskyttelse af intellektuel ejendomsret, som ikke er med i de nuværende WTO-forhandlinger, og som ikke nødvendigvis skulle med i ØPA'en, for at denne skulle være WTO-kompatibel.\nAdskillige emneområder, som er omfattet af ØPA'en, er endnu ikke afklaret eller er endnu ikke gennemført fuldt ud i regionen.\nOrdføreren mener, at Europa-Parlamentet bør give sin tilslutning til den økonomiske partnerskabsaftale mellem Cariforumlandene på den ene side og Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den anden side, hvis Kommissionen og Rådet giver et fast tilsagn om at sikre:\n- at bestemmelserne i ØPA'en har forrang, hvis der opstår konflikt mellem ØPA'en og den reviderede Chaguaramastraktat ved anvendelsen af ØPA'en på de Cariforumstater, der er medlemmer af Det Caribiske Fællesskab,\n- at der vil blive foretaget en obligatorisk, gennemgribende revision af aftalen senest fem år efter underskrivelsesdatoen og herefter med fem års mellemrum for at fastslå aftalens virkninger, herunder omkostningerne ved og følgerne af gennemførelsen, at bestemmelserne vil blive ændret og anvendelsen vil blive tilpasset om nødvendigt, og at der vil finde en omfattende genforhandling af ØPA'en sted efter den første femårs periode,\n- at der vil blive indført en uafhængig tilsynsordning inden for Cariforumstaterne, der skal tildeles de nødvendige ressourcer til at kunne foretage den nødvendige analyse med henblik på at fastslå, i hvilken udstrækning målene for ØPA'en bliver gennemført,\n- at EU anvender MFN-princippet blandt alle subregionale grupper af AVS-lande,\n- at Cariforum og andre subregionale grupper ophæver anvendelsen af MFN-behandling over for EU,\n- at gennemførelsen af de forpligtelser på områder, der endnu ikke er afklaret under Det Caribiske Fællesskabs fælles marked og økonomi (CSME) eller gennemført fuldt ud, herunder finansielle tjenesteydelser, andre tjenesteydelser, investering, konkurrence, offentlige indkøb, e-handel, intellektuel ejendomsret, varernes fri bevægelighed og miljø, udskydes, indtil CSME er færdiggjort på disse områder,\n- at der træffes en tidlig afgørelse vedrørende en rimelig fordeling af Aid for Trade-ressourcerne, at disse midler hurtigt uddeles, at der stilles garanti for, at disse midler udgør supplerende ressourcer og ikke blot EUF-bevillinger med et andet navn, at de er i overensstemmelse med Cariforums prioriteter, at udbetalingen af dem er rettidig, forudsigelig og passende i forhold til tidsplanen for gennemførelsen af nationale og regionale strategiske udviklingsplaner, og at disse midler udnyttes effektivt for at kompensere for mistede toldindtægter,\n- at bestemmelserne vedrørende håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder ikke anvendes til at hindre legitim konkurrence fra leverandører af generiske lægemidler og/eller til at hindre statslige indkøbsorganer i at købe generiske lægemidler, at der regelmæssigt aflægges beretning til Parlamentet om, hvilke virkninger overholdelsen af patentsamarbejdstraktaten har på antallet af patentansøgninger for farmaceutiske produkter og processer i Cariforumlandene, samt om det tilsvarende antal sagsanlæg, at der regelmæssigt aflægges beretning om gennemførelsen af teknologioverførselsforpligtelserne i aftalen, at der ikke sigtes mod gennemførelse af harmoniserede standarder for intellektuelle ejendomsrettigheder, der er uhensigtsmæssige i forhold til udviklingsniveauerne i Cariforumlandene, at Cariforumlandene bistås med at føre tilsyn med konkurrenceforvridende adfærd inden for den farmaceutiske sektor,\n- at det præciseres, hvilke supplerende midler der findes ud over finansieringen af den 10. EUF, og at alle bestemmelser vedrørende udviklingssamarbejde, herunder finansieringen af disse, tages i brug hurtigt, hensigtsmæssigt og effektivt.\nUDTALELSE FRA UDVIKLINGSUDVALGET (16.2.2009)\nRådgivende ordfører: Jürgen Schröder\nI artikel 36 i Cotonouaftalen blev EU og AVS-landene enige om at indgå nye WTO-forenelige handelsordninger "med en gradvis fjernelse af handelshindringer mellem dem og en styrkelse af samarbejdet på alle områder, der er relevante for handelen". Artikel 37 fastsætter, at økonomiske partnerskabsaftaler skal forhandles "i forberedelsesperioden med udløb senest den 31. december 2007".\nI 2002 blev de første forhandlinger indledt mellem Kommissionen og AVS-gruppen om spørgsmål af almen interesse for alle aftalens AVS-lande efterfulgt af andre forhandlinger med seks AVS-regioner, som blev oprettet til ØPA-forhandlingerne (Caribien, Vestafrika, Centralafrika, det Østlige og Sydlige Afrika, Det Sydlige Afrikas Udviklingsfællesskab (SADC) minus, Stillehavsområdet). Ved forhandlingernes afslutning i 2007 blev Det Østafrikanske Fællesskab (EAC) udskilt fra forhandlingsgruppen for det Østlige og Sydlige Afrika (ESA).\nKun Caribien indvilligede efter fem års forhandlinger i slutningen af 2007 i at parafere en fuld økonomisk partnerskabsaftale, som inddrager alle aspekter af økonomisk samarbejde og udvikling. Den 16. december 2007 paraferede Kommissionen for Det Europæiske Fællesskab og 15 Cariforumlande (Antigua og Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Den Dominikanske Republik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts og Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent og Grenadinerne, Surinam og Trinidad og Tobago) aftalen, som blev underskrevet af EU og 13 Cariforumlande den 15. oktober 2008 og af Guyana den 20. oktober 2008. Haiti underskrev ikke aftalen.\nSiden begyndelsen af 2008 har der været told- og kvotefri adgang for produkter fra Cariforumlande til EU i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1528/2007 af den 20. december 2007, som fremsætter, at det gælder for produkter fra visse lande, som er en del af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), der er taget i betragtning i aftaler, der etablerer eller har ført til etableringen af økonomiske partnerskabsaftaler (EFT L 348 af 31.12.2007, s. 1). Umiddelbart efter underskrivelsen informerede Kommissionen WTO om aftalen og påviste dermed, at EU's importordning for varer fra AVS-lande, der har underskrevne økonomiske partnerskabsaftaler, er WTO-forenelig.\nDer var store vanskeligheder under forhandlingerne og efter paraferingen, særligt da forhandlingen blev genåbnet i Guyana. Guyana ville have foretrukket kun at underskive den del af aftalen, der omhandler varehandel. Denne anmodning blev ikke imødekommet, men der blev til gengæld i aftalen indført bestemmelser om, at aftalens virkninger skulle evalueres inden for fem år med mulighed for eventuelle ændringer af protokollen. Ordføreren bifaldt disse bestemmelser, da en regelmæssig evaluering kan blive et vigtigt instrument til at sikre en velvillig gennemførelse af partnerskabsaftalen. EU skal fremme en fleksibel og forstående tilgang til gennemførelsen og være klar til at ændre i bestemmelserne, hvis det vurderes nødvendigt.\nUd over vanskelighederne med indholdet bragte Kommissionens forhandleres tone og taktik tydeligvis de normalt gode forhandlinger mellem EU og Caribien i fare. Deres ordfører beklager dette dybt, men bifalder Europa-Kommissionens nye tone efter den nye handelskommissærs tiltræden. Ordføreren ser dog god grund til at lykønske Cariforumlandene med forhandlingernes udfald og deres beslutning om at underskrive den økonomiske partnerskabsaftale.\nHaiti underskrev, som den eneste af de mindst udviklede lande i Cariforumgruppen, ikke den økonomiske partnerskabsaftale. Som et af de mindst udviklede lande kan det drage fordel af Alt undtagen våben-initiativet, der er omfattet af den generelle præferenceordning (GSP). Der er derfor ikke noget umiddelbart behov for at sikre den frie adgang til EU-markedet via en økonomisk partnerskabsaftale. Grundet landets svære politiske og økonomiske situation bør Haiti ikke presses, men i stedet få den tid, det har brug for, for at træffe en beslutning.\nDen økonomiske partnerskabsaftale med Cariforumlandene kan få en positiv effekt på udviklingen i de caribiske lande. Efter Deres ordførers mening er en hurtig ratificering og gennemførelsesproces kombineret med de nødvendige reformer en betingelse for at få den ønskede positive effekt af den økonomiske partnerskabsaftale. Det kan ikke udelukkes, at den forbedrede markedsadgang for varer, investeringer og tjenesteydelser lettere kan udnyttes af EU-virksomheder i Caribien end af caribiske virksomheder i Europa på grund af manglende kapacitet. Dette kan føre til et uafbalanceret resultat - men det afhænger i høj grad af, hvordan aftalen gennemføres i praksis.\nGennemførelsen af den økonomiske partnerskabsaftale og reformer kan kun fungere ordentligt, hvis den økonomiske partnerskabsaftale ledsages af væsentlige handelsstøttepakker som kompensation for nettotabet af toldindtægter og ved, at der sker en stigning i den økonomiske aktivitet i Cariforumlandene. Aftalens bestemmelser vedrørende udviklingssamarbejde forpligter imidlertid ikke EU til at yde supplerende økonomisk bistand i forbindelse med den økonomiske partnerskabsaftale. Hovedårsagen til at inddrage artikel 36 i Cotonouaftalen var den manglende overensstemmelse med WTO-reglerne om fri adgang til EU for varer fra alle AVS-landene i henhold til Lométraktaterne. Størstedelen af den økonomiske partnerskabsaftale drejer sig derfor om handel med varer. Alle parter gjorde det imidlertid klart fra begyndelsen, at aftalens mål skulle være i overensstemmelse med målene i Cotonoupartnerskabsaftalen, som ligger til grund for den økonomiske partnerskabsaftale mellem EF og Cariforumlandene.\nDen økonomiske partnerskabsaftale selv (artikel 1) fastslår, at dens første mål er at mindske og med tiden udrydde fattigdom gennem etableringen af et handelspartnerskab i overensstemmelse med målsætningen om bæredygtig udvikling, millenniumudviklingsmålene og Cotonouaftalen. Dernæst følger, at regional integration, økonomisk samarbejde og god forvaltning skal fremmes, og derved skal der etableres og gennemføres en effektiv, forudsigelig og gennemsigtig reguleringsramme for handel og investeringer mellem parterne og Cariforumregionen.\nDen økonomiske partnerskabsaftale med Cariforumlandene er på forskellige måder tæt knyttet til Cotonouaftalen. Den er baseret på de grundlæggende principper og på væsentlige og grundlæggende elementer af Cotonouaftalen. Den skal bygge på Cotonouaftalens bestemmelser og på de tidligere AVS-EF-partnerskabsaftaler (dvs. de fire Loméaftaler og de foregående Yaoundéaftaler) på området for regionalt samarbejde og integration samt økonomisk og handelsmæssigt samarbejde.\nAftalen indeholder detaljerede regler for import og eksport af varer. EU accepterer ikke at anvende nogen toldafgifter og toldkvoter efter 1. januar 2008, og de fleste Cariforumlande vil gradvist åbne deres markeder for ca. 87 % af varer, som er importeret fra EU, og som stammer fra EU de næste 25 år. Dette vil føre til nettotab i toldindtægter, men Cariforumlandene har tid til at tilpasse sig, og de vil få handelsstøtte. Håbet er, at den nødvendige reform af told- og skattesektoren generelt kunne være en fordel for udviklingen af Cariforumlandenes offentlige finansielle system.\nDen økonomiske partnerskabsaftale indeholder bestemmelser for handel med tjenesteydelser, investering, konkurrence, innovation, intellektuel ejendomsret og indkøb. Alle disse områder er blevet undersøgt med nogen interesse af spillere i Cariforumlandene og i EU. Der følger betydelige forpligtelser med disse bestemmelser, men de åbner også muligheder for økonomisk udvikling. Det er svært at forudsige virkningerne af denne del af aftalen for Cariforumlandenes udvikling. Der er dog inkluderet beskyttelsesforanstaltninger og ledsageforanstaltninger for at gøre bestemmelserne til en succes, hvad angår de berørte landes udvikling. EU skal være så fleksibel så muligt med hensyn til Cariforumlandenes brug af beskyttelsesforanstaltninger, navnlig i lyset af implementeringsomkostninger og den usikre virkning på udviklingen.\nDe tilgængelige finansielle instrumenter for udviklingssamarbejdet vil blive brugt af EU for at ledsage den økonomiske partnerskabsaftale med Cariforumlandene. Der vil være finansiel støtte fra EUF's nationale og regionale vejledende programmer og fra alle AVS-programmerne. Derudover vil Cariforumlandene få deres del af den handelsrelaterede bistand på 1 mia. euro om året, som EU har givet tilsagn om, og 1 mia. euro, som medlemsstaterne har givet tilsagn om. Derimod er der meget få garantier for yderligere finansiering.\nAftalen mellem EF og Cariforumlandene er tilpasset de caribiske AVS-landes særlige behov og interesser. Fremtidige økonomiske partnerskabsaftaler i andre regioner kan omfatte meget anderledes bestemmelser og omfatte andre områder, alt afhængigt af udviklingen i hver region.\nUdviklingsudvalget opfordrer Udvalget om International Handel, som er korresponderende udvalg, til at henstille til Parlamentet at afgive samstemmende udtalelse afhængigt af Cariforumlandenes ratificering, såvel som deres parlamenters ratificering såfremt en sådan er nødvendig i henhold til disse landes forfatninger, til indgåelse af den økonomiske partnerskabsaftale.\nØkonomisk partnerskabsaftale EF/Cariforum\nDato for anmodning om EP's samstemmende udtalelse


Mosens dag med snapsesmagning, løb, ridning og zumba\nOver 1000 mennesker besøgte Mosens Dag. Nicky Persson\nMosens Dag ved Vallensbæk Søerne lokkede med masser af aktiviteter\nOver 1000 mennesker kiggede forbi Vallensbæk Mose søndag for at fejre Mosens Dag, som også var starten på Vestegnens Kulturuge i Vallensbæk.\nOg de gik ikke forgæves. Dagen bød på en masse spændende tilbud og aktiviteter for både børn og voksne.\nJan Høgskilde bød alle velkommen i solskinnet, og så kunne ALOTs motionsløb skydes i gang.\nHerefter åbnede de mange boder. Børnene kunne lave deres egen fuglekasse sammen med Danmarks Naturfredningsforening, og lige ved siden af kunne de lave gevirsmykker sammen med Bækkehusets naturkonsulent. Seniorhuset Korsagergård inviterede til snapsesmagning og kunsthåndværk, og i teltet med Vallensbæks Kunstnergruppe kunne man være med til at male et farvestrålende fællesmaleri. Madborgerskabs sanseværksted var populært – her kunne man udfordre sin smags- og følesans og hos Vallensbæk Modelskibsklub kunne man både se deres flotte udstilling og sejle med deres modelskibe.\nHOFOR havde opstillet en vandforhindringsbane, og her kunne man bl.a. blive bevidst om hvordan man passede på vores vandresurser, og Vallensbæk kommune oplyste gæsterne om de mange gode sundhedstilbud de har på hylden.\nNede ved søbredden var der mulighed for at låne en kano, og nyde den smukke natur fra vandet, og der blev lystfisket inde fra bredden.\nMusikanlægget blev tændt, og så kom folk i alle aldre ud på plænen, hvor der blev undervist i zumba. Igen i år stod børnene i kø til Ridecentrets ponyridning, og der var også en spændende opvisning i, hvordan to fårehunde kan styre en hel fåreflok.\nDagens store tilløbsstykke var fejringen af Lille Tildes fødselsdag. Den store kæmpe som Thomas Dambo skabte for to år siden, bød på kage, juice og sang, og minsandten om den ikke også var i stand til at snakke med børnene, med sin rare dybe stemme. Der var pyntet op med flag og balloner og der var ca. 200 gæster til fødselsdagen.\nDuften af grillede pølser og kalvesteg på pladsen, fristede de mange gæster. Det var Vallensbæk Moses medarbejdere, som havde tændt for grillen, og de havde godt gang i serveringen af både mad og drikke.


BH Guide | Femilet\nFri levering med Click & Collect - 14 dages gratis retur\nSoft Stretch undertøj\nAlt basis lingeri\nAlt basis undertøj\nAlle single briefs\nPrisvindende Soft Stretch undertøj\nAlt Soft feel\nAlle Soft feel BH'er\nAlle Soft feel trusser\nAlt Soft feel undertøj\nDen store BH-guide\nHvilken BH skal du vælge? Vi giver dig her det store overblik over de vigtigste typer med deres karakteristika og særlige egenskaber. Vil du vide, hvilke BH-typer der egner sig til din brystform og -størrelse, kan du klikke her og se vores store fit guide.\nSkålene i en triangel-BH er trekantede og giver en smuk kavalergang (uden push up-effekt), hvis du bærer den under toppe med dyb udskæring. BH’en giver kun begrænset støtte og egner sig derfor bedst til små skålstørrelser.\nPush-up’en presser blidt dine bryster ind mod midten og opad. Resultatet er en smuk og sensuel kavalergang. Push-up-effekten skabes af en indsyet bøjle og særligt formede puder, der kan være fast indsyede eller udtagelige.\nDen indsyede bøjle støtter brysterne og giver dig en smuk kavalergang. Og da bøjle-BH’er fås i et utal af varianter og metervarer, kan du finde et godt fit uanset størrelse og form på dine bryster.\nDen perfekte hverdags-BH, fordi den er uden synlige sømme og med enten glatte formstøbte skåle eller grafiske blonder. Du kan derfor bære den under stramtsiddende tøj, uden at BH’en (eller dine brystvorter) løber med opmærksomheden.\nMemory foam BH\nForestil dig en BH, hvor skålene udnytter kropsvarmen til at forme sig perfekt efter dine bryster. Resultatet er et ultimativt fit og en helt enestående komfort. Memory foam er også et oplagt valg, hvis dine bryster er en smule asymmetriske.\nMinimizeren får dine bryster til at syne en skålstørrelse mindre – uden at det går ud over hverken støtte eller komfort. Minimizer BH’en er derfor først og fremmest skabt til dig, der vil nedtone din barmstørrelse, fx under en skjorte.\nMultiway betyder ”mange måder”- og det er præcis, hvad der kendetegner den her BH. Med BH’ens geniale “multiway strap positioning” kan stropperne nemlig justeres og krydses efter behov. Du kan derfor bruge din multiway BH til halterneck-toppe og andre drilagtige rygstykker uden at give køb på hverken stil eller komfort.\nSkålene i denne BH-type har et lavt vandret snit og skaber en lille kløft mellem brysterne med en naturlig push-up effekt. Dermed fremhæves kavalergangen på en distinkt måde. Modellen er beslægtet med balconette-BH’en. Her sidder stropperne blot længere ude på skuldrene.\nDenne BH-type er 3D-syet af to lag stof. Mellemrummet mellem de to lag sikrer en god luftcirkulation og gør spacer-BH’en åndbar og helt igennem komfortabel. BH’en er derfor et meget let alternativ til en traditionel T-shirt BH og perfekt til både hverdag og rejser.\nBraletten er en populær lille sag uden bøjle. Den findes i mange varianter, både med lækre blonder og helt glat og usynlig. Brug fx braletten under en top med dyb udskæring, hvor blonden bliver synlig. Mange elsker også at sove i en bralette, fordi den giver følelsen af at have noget på uden at blive generet af en bøjle. Braletten egner sig bedst til mindre størrelser, da den giver begrænset støtte, men først og fremmest vælges for sin komfort og naturlige stil.\nMed en full-cup BH får du optimal støtte til barmen og et meget dækkende fit. Typen er derfor særlig velegnet til den store eller tunge barm. Full-cups fås med 4 forskellige grader af støtte. Støtten afgøres af antallet af dele i konstruktionen. Den mindst støttende er således formstøbt (moulded) i ét stykke stof, mens den mest støttende variant er konstrueret af 4 stykker stof i forskellige materialer - uden at gå på kompromis med komfort og fit.\nEn formstøbt BH giver utrolig høj komfort og et flot, naturligt look. BH’en er således fremstillet i ét stykke stof, som er formet (moulded) til at passe barmen. Det betyder samtidig, at den støtter og former barmen, selvom den er uden bøjle og syninger. Formstøbte BH’er findes i både forede og uforede varianter.\n2018 Copyright © Femilet A/S. All rights reserved


Derfor skal du turde at droppe sociale medier\nMange virksomheder underholder deres målgruppe på de sociale medier med profiler, der mildest talt overlader meget til fantasien. Nogle gange er der ingen aktivitet, andre gange virker virksomhedens ageren mere som en pligt end som et oprigtigt ønske om at møde interessenterne i øjenhøjde.\nDet er udtryk for, hvad der kan ske, når frygten for at gå glip af nye kunder eller nye relationer resulterer i en halvhjertet tilstedeværelse på de sociale medier, der forøger distance til målgruppen i stedet for at mindske den. I den perfekte verden er man over det hele, men virkeligheden er, at det kræver betydelige ressourcer at få tilstedeværelsen på de sociale medier til at fungere og give mening.\nBrugerne bliver i disse dage bombarderet med indhold og budskaber af varierende kvalitet – det såkaldtecontent shock- og det stiller store krav til din digitale strategi, hvis du vil trænge igennem med det, der er din dagsorden. Derfor er det vigtigt, at man på ledelsesniveau tør udvælge og prioritere de sociale medier, der er vigtigst i forhold til at indfri de mål, virksomheden har opstillet for at opnå succes på de sociale medier.\nUdvælgelsen kan blandt andet foregå ved at identificere sit vigtigste publikum og finde ud af, hvordan og hvor man som virksomhed kan række ud til disse mennesker. Et andet vigtigt værktøj er at opstille klart definerede ambitioner, så dem, der er ansvarlige for at drive væksten, ikke er i tvivl om, hvor I skal hen.\nNår de strategiske mål er fastsat, er det i høj grad ledelsens ansvar at gå forrest ved at sørge for, at man har de rigtige kolleger på holdet, og at disse bliver motiveret til at eksekvere opgaven. For eksempel ved at kollegerne selv engagerer sig i virksomhedens tilstedeværelse på de sociale medier ud fra devisen om, at det er meget svært at overbevise andre, hvis ikke engang dine nærmeste tror på strategien. Det gælder selvfølgelig også for ledelsen, at det er alfa omega, at alle om bord inderligt tror på målene og vigtigheden af at nå dem.\nHos Bolius har vi for år tilbage besluttet os for først og fremmest at satse på Facebook og i mindre grad Twitter, fordi det var og er de sociale medier, der giver os de bedste muligheder for at understøtte vores ambition om at øge boligejernes livskvalitet.\nFokus har aldrig været på mængden af venner eller likes, men på kvaliteten af de samtaler, vi fører med vores følgere om alt fra separatkloakering til indretningsopgaver og inspirerende billedserier fra hus og have.\nDet har krævet meget tid, mange ressourcer og endnu flere fravalg at bygge og vedligeholde en virtuel stamme, som vores kernesegment har lyst til at være en del af, men i dag sidder vi tilbage med data, der bekræfter, at vi har gjort det ordentligt, fordi vi tog os tiden til det.\nFacebook er nu vores tredjestørste trafikkilde, og vores tilstedeværelse forsyner os med et veritabelt tagselvbord fyldt med nye ideer og indspark, ligesom vi dagligt modtager uvurderlig ris og ros af vores kerneprodukter fra vores loyale brugere.\nOg det er først nu, et par år senere, at vi er blevet klar til at satse på nye græsgange som Pinterest og senest Instagram, hvor vi vil forsøge at skabe et følge af vidende, engagerede boligejere og en ny succes lig den, vi har oplevet på Facebook og Twitter.


Farting forekommer naturligt. En gennemsnitlig person farts omkring 12 gange om dagen. Imidlertid kan dårlig lugt fra fart være pinligt for både den enkelte fart og de nærliggende. Hvorfor er farts ildelugtende? Fosen består af gasser oxygen, nitrogen, hydrogen, carbondioxid og methan. Alle disse gasser er uden lugt;Tilsætning af sulfater til frik gør det dog ildelugtende. Sulfater er årsagen til rotten æg lugt af gas. Sulfater tilsættes til fart på 2 måder. For det første tilsættes sulfat af bakterierne, der er til stede i tarmene, og for det andet spiser et individ fødevarer med højt svovlindhold. Nu er spørgsmålet, hvordan man laver gas lugt bedre?\nSådan får du farts lugt bedre\n1. Undgå fødevarer, der er rige på sulfid\nUndgå fødevarer, der er rige på svovl, er den bedste måde at gøre din farts lugt bedre. Svovl giver rotte æg lugt til farts. Fødevarer, som du bør undgå, omfatter broccoli, blomkål, spire, bok choy, æg, kød, hel kødmælk, ost, hvidløg, peberrod, løg og fødevarer, hvor sulfit anvendes som konserveringsmiddel som tørret frugt og vin. Højt sulfitkød, der bør undgås, omfatter svinekød og oksekød;du kan erstatte dem med kylling og fisk. Substitute løg og hvidløg med chili peber og ingefær.\n2. Spis mere friske grøntsager og frugter\nHvis afføringen bliver i tarmene i lang tid, får tarmbakterierne tid til at virke på afføringen og producere ildelugtende farts. At spise mere friske frugter og grøntsager sikrer, at du regelmæssigt har tarmbevægelser. Dette reducerer mængden af tid, som afføringen er i tarmene, og derved forhindrer eksponering af afføring på bakterier. Din kost skal være rig på naturlige fibre. Spis masser af grøntsager med lavt svovlindhold som aubergine, avocado, gulerødder og spinat.\n3. Reducer Mejeriprodukter\nOverdreven brug af mælk og mejeriprodukter i kost kan føre til ildelugtende farts. Hvis du producerer overskydende gas, mens du bruger mejeriprodukter som ost, mælk og yoghurt, kan du være intolerant over for lactose. I så fald bør du undgå mælk og mejeriprodukter, herunder hytteost og is. Du kan forbruge laktosefrie produkter, hvilket er en effektiv måde at "gøre farts lugt bedre".\n4. Undgå fede fødevarer og kunstige sødemidler\nDu bør undgå at spise stegte, olieholdige og fede fødevarer. De øger ikke kun tarmgasen, men også gør dig udsat for mange sygdomme. Du bør også holde op med at bruge kunstige sødemidler, da de fleste indeholder sorbitol, der producerer fordøjelsesproblemer og øger risikoen for ildelugtende farts.\n5. Ændre dine spisevaner\nDet er rapporteret, at 50% af rektalgas kommer fra luft, der sluges mens du spiser og drikker. Mens du spiser, tygge din mad langsomt. Undgå gulping af væsker mens du drikker. Sig nej til kulsyreholdige drikkevarer som øl og sodavand. Må ikke drikke med strøer. Stop tyggegummi og ryge cigaretter, da begge disse vaner øger mængden af slugt luft.\n6. Brug Urter\nDu kan også bruge visse urter til at reducere lugten i din fart. Få plantelægemidler er kendt for at være yderst effektive til at mindske opblødning af mave og ildelugtende fis. Du kan lave en te af carminative urter, der fungerer godt, når du spekulerer på, hvordan man får farts lugt bedre. For at forberede denne te blandes lige store mængder kamille, pebermynte og balsam i en krukke. Tag en tsk af blandingen og tilsæt den til en halv kop kogende vand. Stejl det i et par minutter. Urte retsmidler bør ikke anvendes under graviditet for at reducere ildelugtende farts;i stedet skal en læge konsulteres.\n7. Ændre din livsstil\nDet er vigtigt, at du drikker mere vand end mere end den anbefalede mængde på 8 glas vand hver dag. Vand hjælper med at skylle ud de toksiner, der forårsager lugt fra kroppen. Drikk varmt vand blandet med citronsaft før hvert måltid, da det hjælper med at reducere flatulens. Walking er også nyttigt for at reducere flatulens. Du bør også danne en regelmæssig rutine for dine afføring. Forsinkelse eller styring af en afføring kan forværre problemet med ildelugtende flatulens. Mens flertallet af de ovennævnte muligheder for at reducere ildelugtende flatulens er forholdsvis sikkert, anbefales det stadig at diskutere med en sundhedsudbyder, før du tilføjer nogen af dem til din daglige rutine.\n8. Søg lægehjælp\nDu kan overveje at tage medicinsk behandling som aktivt kul, beano og simethicon. Disse produkter er tilgængelige på de fleste købmandsforretninger eller apoteker. Du bør søge lægehjælp, hvis en ændring i din kost eller spisevaner ikke reducerer flatulens. Du bør forstå, at din forøgede flatulens kan skyldes en underliggende sygdom i tarmene.\nGør ildelugtende farts betydelige sundhedsproblemer?\nEfter at have diskuteret hvordan man laver farts lugt bedre, lad os diskutere, om de betyder sundhedsproblemer. Ildelugtende farts kan sjældent være usundt. Men som allerede nævnt, hvis du har ændret dine kostvaner og har regelmæssige afføring, mens du stadig har ildelugtende og forøget flatulens, kan du have en medicinsk tilstand i fordøjelseskanalen. Hvis ildelugtende farts også er forbundet med symptomer på kvalme, opkastning, vægttab eller mavesmerter, søg øjeblikkelig lægehjælp. Nogle af de medicinske tilstande, der kan føre til ildelugtende farts er:\nKulhydratmalabsorption: Mild kulhydratmalabsorption kan føre til smerter i mave og opblødning. Den alvorlige form af kulhydratmalabsorption kaldes cøliaki, hvilket kan føre til svær smerte i maven og vitaminmangel. Begge disse typer skyldes gluten. Gluten er til stede i byg, hvede og rugprodukter. Undgå glutenholdige produkter reducerer symptomerne sammen med en reduktion i ildelugtende farts.\nLaktoseintolerans: Lactose er det sukker, der er til stede i mejeriprodukter. Enzympaktasen, der fordøjer laktose, er fraværende hos nogle individer, hvilket gør dem intolerante over for lactose, som derefter forbliver i tarmen, for at de lugtfremkaldende bakterier kan fodre på det. Eliminerende mejeriprodukter er den bedste løsning til at reducere ildelugtende fart i sådanne tilfælde.\nFordøjelser i fordøjelseskanalen: Fordøjelser i fordøjelseskanalen kan også føre til produktion af overdreven gas, der er ildelugtende. Disse infektioner er også forbundet med andre symptomer såsom feber, diarré og smerter i maven.\nTarmrutinen varierer fra person til person. En pludselig eller vedvarende ændring i tarmbevægel...\nEn afføring er udskillelse af fækalt stof( afføring) via anus. Dette forekommer typisk i gennem...


januar 2020 - My HPV tonsil cancer experience\nSå blev det 2020 og det er nu et omkring et år siden jeg lagde mærke til den hævede lymfekirtel.\nTil at starte med det positive er smagsløgene fortsat forbedret, jeg tænker sjældent over om der er noget jeg ikke kan spise, igen er meget tørt kød stadig ikke en nydelse, men det har det nu heller aldrig været for mig 🙂\nVægten er rimelig stabil og energien er helt tilbage på niveau, selv i den kolde og triste vinter.\nDet mentale er desværre en anden sag, alle sensorer arbejder stadig på højtryk, alt hvad der gør ondt eller føles anderledes i kroppen gennem analyseres i det uendelige, jeg føler jeg tværtimod er gået nogle skridt tilbage der.\nFrygten for ny kræft kommer nogle gange væltende ind og giver angst lignende symptomer. Jeg har lært nogle teknikker der kan håndtere det værste, men det er dræbende for krop og sjæl at tænke så meget på det og spille så meget tid med det.\nJeg vil for en sikkerheds skyld få tjekket op på de ting jeg kan mærke skiller sig ud (og det er ikke engang halsen), men jeg er lidt bange for at min krop så finder på nye undskyldninger og vil finde andre steder der gør ondt. Jeg tror det er mere end psykisk end fysisk kamp og det er desværre ikke unormalt når man har fået en sådan rystetur som jeg har og at al kræft nu engang kan metastasere ,selvom HPV typen meget sjældent gør det.\nForfatter kic2vUdgivet 4. januar 2020 4. januar 2020 Kategorier Ikke-kategoriseretSkriv kommentar til 1 år efter første opdagelse af hævelse og lægebesøg – fremgangen vokser ikke ind i himlen