Naturgruppens bilagsrapport - PDF\nDownload "Naturgruppens bilagsrapport"\n1 Naturgruppens bilagsrapport\n2 B I L A G\n3 INDHOLD 1 Arbejdsgrundlag Kommissorium Mødeplan Medlemmer og mødestatistik Undergrupper og tovholdere 9 2 Bekymringer indsamlet under processen 10 3 Ideer indsamlet under processen 20 4 Undergruppernes oplæg til indsatsområder Strandenge og mader Søer, moser, vandhuller, vandløb, rigkær, nor Levende hegn og diger Øhavet Overdrev, hatbakker Bestøvende insekter Skove Natur i Svendborg kommune Natur på Syd-Vestlangeland En bedre proces frem mod og i en evt. nationalpark Naturvenlig arealanvendelse/dynamisk naturbevaring Rapporter fra de lokale arbejdsgrupper Ærø-gruppen Tåsinge-gruppen Helnæs-gruppen Skov-gruppen Ø-gruppen Natur på Langeland 180 B I L A G\n4 BILAG 1 ARBEJDSGRUNDLAGET 1.1 Kommissorium Kommissorium for arbejdsgrupper vedrørende kulturhistorie/natur/friluftsliv eller erhverv. Arbejdsgrupper nedsat af styregruppen for nationalparkundersøgelsen. Gruppens formål Det er arbejdsgruppens formål at udarbejde et beslutningsgrundlag til styregruppen. Gruppen skal udpege og prioritere de væsentligste indsatsområder indenfor det pågældende tema som der bør arbejdes med, såfremt der etableres en nationalpark. Indenfor hvert indsatsområde opstilles klare mål - både kort og langsigtede. Gruppen skal komme med konkrete forslag til handlinger som kan igangsættes, og sikre at de opstillede mål nås. Gruppens arbejde tager udgangspunkt i undersøgelsesområdet, men den skal også forholde sig til, hvorvidt grænserne giver mening i forhold til det pågældende emne, og eventuelt komme med ændringsforslag. Arbejdsgrundlag Gruppen baserer sit arbejde dels på de ideer og bekymringer, der er opsamlet bl.a. via idevognen og som ligger på hjemmesiden, dels på de faglige analyser der er udarbejdet af konsulenter, og dels på gruppens egen viden og holdninger. Desuden vil hovedarbejdsgrupperne fra de lokale arbejdsgrupper modtage mundtlige og skriftlige input som skal indgå i gruppernes drøftelser. Ideer og bekymringer vil fortsat, efter at idevognens rundtur er afsluttet, kunne dukke op på hjemmesiden. Disse input vil løbende blive vurderet af gruppens formand og sekretær med henblik på at sikre at kun nye ideer og bekymringer præsenteres for gruppen. Muligheden for at indsende ideer, bekymringer, spørgsmål m.v. vil blive lukket en måned inden arbejdsgruppernes arbejde er afsluttet, dvs. 1. marts. Organisering Gruppen organiseres med en formand og en sekretær. Arbejdsgruppen vælger formand ved simpelt stemmeflertal på første møde. Formanden vælges for hele perioden. Styregruppen kan, efter indstilling fra et flertal i arbejdsgruppen, beslutte, at der skal vælges en ny formand. Det er formandens opgave at lede gruppens møder, at sikre at alle kommer til orde, at sikre god ro og orden, at sikre fremdrift i gruppens arbejde frem imod det færdige resultat, og at samle op på gruppens beslutninger/indstillinger. Det vil desuden være formandens ansvar at sikre at hvert punkt på dagsordenen behandles for sig, og at ethvert punkt overstås inden for en passende del af den samlede mødetid. Det er formanden der tegner arbejdsgruppen over for offentligheden. Udover formanden vil der desuden være en proceskonsulent fra sekretariatet, som skal være med til at sikre en god mødeafvikling. Dette sker i tæt samarbejde med formanden ved at komme med forslag og ideer til mødeafviklingen. Proceskonsulenten kan således introducere og igangsætte forskellige gruppearbejder, alternative mødeformer mv. Sekretariatet er endvidere sekretær for gruppen. Sekretæren skal, i samarbejde med formanden, udarbejde mødeplaner, dagsordener og referater, samt fremskaffe de nødvendige bilag. Sekretærens skal opgave endvidere sikre, at gruppens arbejde overholder de rammer der fastlagt i kommissoriet. Sekretæren skal gøre opmærksom på eventuelle brud på rammer. Sekretariatet skal endvidere sikre gruppens koordination med de andre arbejdsgrupper, og skal sørge for at overordnede problemstillinger og forespørgsler, der måtte opstå i arbejds- 4 B I L A G\n5 gruppen, mforelægges styregruppen til orientering og evt. diskussion og beslutning. Ligeledes skal sekretariatet formidle beslutninger og orienteringer fra styregruppen tilbage til arbejdsgruppen. Der udarbejdes beslutningsreferater, som udsendes til alle deltagerne på mail senest 7 arbejdsdage efter mødets afholdelse. Alle deltagere får herefter 5 arbejdsdage til at indsende evt. kommentarer til referatet. Såfremt der ikke modtages kommentarer, betragtes referatet som godkendt og lægges ud på hjemmesiden. Indkommer der kommentarer, udsendes et nyt referat som godkendes på næste møde, og herefter lægges det på hjemmesiden. Det er også sekretærens opgave at sikre den løbende udarbejdelse af rapportafsnittene til den endelige rapport. Alle skriftlige materialer vil forelægge i elektronisk form og vil blive lagt under et særligt menupunkt for hver hovedarbejdsgruppe på hjemmesiden. Kun undtagelsesvist vil der bliver trykt papirudgaver, idet der kan være enkelte deltagere i arbejdsgruppen der ikke har adgang til internet. Hovedarbejdsgruppen kan vælge at nedsætte underudvalg med specifikke opgaver og korte tidsfrister, fx til at analysere og sammenskrive specielle temaer eller problemstillinger. Underudvalget vælger selv en mødeleder og sekretær. Deltagere Alle borgere er velkomne som deltagere i arbejdsgrupperne. Arbejdsgrupperne er åbne, dvs. at man kan i princippet dukke op til hvert møde. Dette gælder også pressen. For at sikre et passende mødelokale samt passende forplejning under møderne, vil der være tilmelding til det første møde i hver arbejdsgruppe. Det forventes at alle deltagere sætter sig ind i dagsordenen og de bilag der allerede er blevet udarbejdet. Det forventes at de lokale arbejdsgrupper der bliver oprettet, hver sender en eller flere repræsentanter til hovedarbejdsgruppen. Der vil blive ført lister over deltagerne ved hvert møde. Beslutninger Formanden skal tilstræbes konsensus omkring gruppens beslutninger/anbefalinger. Kan dette ikke effektueres, vil det være det til enhver tid værende demokratiske flertal der tegner gruppens beslutninger/anbefalinger. Mindretalsindstillinger skal medtages i arbejdsgruppens referater og endelige rapport. Mødelokaliteter Alle møderne i hovedarbejdsgrupperne afholdes i Svendborg, da det for langt den overvejende del af de potentielle deltagere vil være det mest praktiske. Sekretariatet finder egnede mødelokaler og sørger for et passende traktement. Mødekalender/Mødefrekvens Det forventes, at hovedarbejdsgrupperne kan afholde deres første møde sidst i oktober eller først i november. Herefter må gruppen påregne at mødes en gang om måneden frem til og med marts, dvs. i alt ca. 5 møder. Gruppen kan selv aftale om der er behov for yderligere møder ind imellem. Gruppens endelige rapport skal fremsendes til styregruppen senest d. 1. april Der vil blive udarbejdet en endelig mødeplan for arbejdsgrupperne inden borgermøderne, der afholdes i september. Mødeafholdelse Der vil være en række faste punkter som skal arbejdes igennem på hvert arbejdsgruppemøde, som fx: B I L A G 5\n6 - Evt. godkendelse af referat fra tidligere møde - Nyheder fra de andre grupper - Gennemgang af input fra lokale arbejdsgrupper og fra hjemmesiden Derudover fastsætter formanden i samarbejde med sekretariatet dagsordenen for det enkelte møde. Alle medlemmer kan få sat punkter på dagsordenen. Dette skal ske ved henvendelse til sekretariatet senest 14 dage før mødet. Økonomi Sekretariatet afholder udgifterne til afholdelse af møderne i hovedarbejdsgrupperne (mødelokale, passende forplejning) og evt. ekskursioner. Rapport Arbejdsgruppernes afsluttende rapport vil være et Forslag til nationalparkplan for (tema). Rapporten skal bl.a. indeholde en beskrivelse af områdets karakteristiske elementer inden for hvert tema og en vurdering af deres værdi - lokalt, nationalt og internationalt. Der skal være en beskrivelse af potentialet for at udvikle og styrke disse karakteristiske elementer, samt en prioritering af hvilke elementer der bør udvikles først, og det skal beskrives hvordan denne indsats kan forløbe. (Eksempelvis kunne gruppen pege på at strandengene er et meget værdifuldt naturelement i området, at de er stærkt truet af tilgroning, og at der derfor er behov for en stor og hurtig indsats i form af afgræsning. Der skal også gives konkrete bud på hvordan denne pleje kan iværksættes og drives). Det skal desuden vurderes, hvilke konsekvenser de fremsatte forslag - fagligt og økonomisk - har på de andre temaer. Og endeligt skal der opstilles et fremtidsbillede - en vision - af hvordan området, efter arbejdsgruppens mening og ud fra gruppens tema, kunne se ud som nationalpark om fx år. I tilfælde af uenighed i gruppen om beslutninger/forslag/anbefalinger kan gruppen vælge at fremsætte alternative forslag til styregruppen. 6 B I L A G\n7 1.2 Mødeplan 1. møde: Indgangsspørgsmål: Hvad har vi at byde på? Hvad har vi at arbejde med? Præsentation af den faglige analyse Valg af formand Formulering ideer til det videre arbejde 2. møde: Indgangsspørgsmål: Hvad gør vi ved bekymringerne og ideerne? Behandling af bekymringerne Behandling og gruppering af de indkomne ideer Nedsættelse af undergrupper til at beskrive indsatsområder 3. møde: Indgangsspørgsmål: Hvordan prioriterer vi ideer og forslag? Præsentation og diskussion af gruppernes forslag til indsatsområder 4. møde: Indgangsspørgsmål: Hvad er nationalparkens muligheder og grænser? Diskussion af sammenskrivning af indsatsområder Præsentation af foreløbige indhold af afsluttende rapport Vision for en nationalpark Det Sydfynske Øhav Forslag til afgrænsning 5. møde: Indgangsspørgsmål: Er det det her vi vil? Diskussion af udkast til endelig rapport med fokus på: Vision - Indsatsområder - Afgrænsning - Formidling B I L A G 7\n8 1.3 Medlemmer Jørgen Kyed Per Sulsbrück Lene Hofberg Poul Henrik Harritz Flemming Sørensen Preben Voight Sørensen Niels Tamborg Finn Eriksen Marianne Krag Petersen Christian Ahlefeldt-Laurvig Niels E. Præstekær Lars Lyholm Johansen Torben Bjerregaard Kurt Christensen Ejner Kløverpris Jens Thomsen Bent Kristensen Birger Jensen Ulrik Møller Andreasen Christina Greve Leif Sørensen Morten Nielsen Nis Rattenborg Ole Asbjørn Folmer Klaus Jørgensen Carl Peder Greve Knud Clemmensen Hans Erik Nellegaard Steen Skieller Mogens Lind Jørgensen Ida Jelnes Kim Knudsen Palle Kefer Kasper Nowack Astrid Ejlersen Bente Schou Theo Schou Rudi Rusfort Kragh Christian Ahlefeldt-Laurvig-Lehn Ole Bloch-Petersen Henrik Blixen-Finecke Flemming Hansen Jeanette Sieverten Peter Jensen Jørgen Albertsen Karsten Olsen Bent Nissen Rasmus Peder Rasmussen Kaj Allan Jørgensen Martin Jørgensen Erling Rasmussen Jens Jørgensen Niels Høite Hansen Jens Henrik Holme Poul-Arne Pedersen Frank Madsen Anna Nielsen Susie Toft Christiansen Jørgen Jørgensen Torben Skov Jensen Susanne Jervelund Bent Juul Sørensen Per Brunsgaard NielsEllebæk Mikael Grønnelykke Jan Clausen Klaus Cecius Larsen Jørgen Nielsen Martin Strømkjær Hans Jakob Clausen Erik Spangsberg Poulsen Jens Ladekarl Ole Jørgensen Gustav Berner Frands Fraas Nielsen Ellen Baagøe Larsen Martin Sebastian Lassen Jens Zimmer Henriette Twisttmann Jørgensen Claus Paludan Gitte Gro Poulsen Maria Gram-Jensen Per Holmsgård Dennis Møller Peter Adamsen Ulrik Lunde Evan Larsen Claus Dalskov Asger Søgaard Jørgensen Frede Mortensen Jesper Broesby Svend Andresen Niels Iuel-Brockdorff Ulrik Bernhoft Bo Rasmussen Jørgen Bang Kjeld B. Pedersen Gunner R. Hansen Jørgen Møller Andersen Ulrik Nielsen Niels Hansen Susanne Piejstrup Kirsten Rasmussen Kurt Jensen Hans Ahlefeldt-Laurvig Jan Bert Gramsbergen Jeppe Grønlykke Michael Lauridsen Bjørn Haaning Ole Larsen Erling Olesen Aksel Skovlyst Ole Thomsen Anders H. Rasmussen Carl G. Jensen Alfred Andersen Henning Krog Ivan Hansen Per Svenstrup Jørgen Clausen Elisabeth Skieller Ole Thomsen Mødestatistik I alt 122 tilmeldte. Fremmødte Gruppens 1. møde Gruppens 2. møde Gruppens 3. møde Gruppens 4. møde Gruppens 5. møde 60 deltagere 39 deltagere 43 deltagere 51 deltagere 55 deltagere 8 B I L A G\n9 1.4 Undergrupper og tovholdere Strandenge og mader Poul Henrik Harritz (tovholder) Mogens Lind Jørgensen Ida Jelnes Anna Nielsen Vandløn, vandhuller, søer, ferske enge. moer og nor Finn Eriksen (tovholder) Birger Jensen Levende hegn og diger Kurt Christensen (tovholder) Per Brunsgaard Niels E. Præstekjær Carl P. Greve Øhavet Jens Ladekarl (tovholder) Ejner Kløverpris Sydfynske overdrev og Langelands hatbakker Nis Rattenborg (tovholder) Kasper Nowack Astrid Ejlersen Maria Gram-Jensen Niels Ellebæk Natur i Svendborg kommune Niels Tamborg (tovholder) Morten Nielsen Midt-Syd-Vestlangeland Bent Kristensen (tovholder) Theo Schou En bedre proces frem mod og i en evt. nationalpark Ole Jørgensen (tovholder) Bent Kristensen Theo Schou Kaj Allan Jørgensen Hans Jacob Clausen Ole Asbjørn Folmer Ulrik Møller Andreasen Naturvenlig arealanvendelse/dynamisk naturbevaring Poul Arne Pedersen (tovholder) Jens Thomsen Torben Skov Jensen Jens Zimmer Flemming Sørensen Jørgen Nielsen Bestøvende insekter som indsatsområde Maria Gram-Jensen (tovholder) Skov - Bynær skov Natur skovdrift Privat skovrejsning Skov på øerne Stævningsskove Ole Bloch-Petersen (tovholder) Frans Fraas Kim Walsted Per Holmsgaard Niels Tamborg B I L A G 9\n10 BILAG 2 bekymringer indsamlet under processen Alle borgere har siden nationalparkundersøgelsens start i marts 2009 haft mulighed for at fortælle om deres bekymringer og ideer ved borgermøder, i idevognen og via faste mailformularer på nationalparkundersøgelsens hjemmeside nationalparksydfyn.dk. Sekretariatet har løbende opsamlet materialet, og herunder listes de bekymringer, som er kommet til vores kendskab og som borgere har ønsket nedskrevet. Jens Zimmer, Helnæs Udover at den lokale opbakning vil være helt central for at få en velfungerende nationalpark (citat fra Rapport fra Den Nationale Følgegruppe vedr. Nationalparker 2006), så må lokalbefolkningen tillægges særlig stor betydning, når der skal prioriteres mellem konkrete ideer og forslag vedrørende bevarelse af kulturarv, naturbevarelse og -genopretning, udøvelse af øget friluftsliv, og fastholdelse og nyetablering af erhvervsliv, - hvor der netop mellem forslagene kan være indbyrdes konflikt med behov for prioritering. Lokalsamfundene er de primært og mest berørte i forhold til en fjern nationalpark-bestyrelse eller andre, der gennem et gratis engagement påtager sig et såkaldt ejerskab. Hvordan sikres denne lokale indflydelse? Henning Krog, Faaborg Jeg ejer Sinebjerg Camping ved Faaborg. Jeg er bekymret ved udsigten til at få en nationalpark, da jeg allerede er blevet snigløbet en gang, ved indførelse af 300m strandbyggeline. Denne har blokeret for udviklingen af min campingplads, på trods af alle løfter fra kommune og amt dengang om, at dette ikke ville ske. I vores landskab i dag er kyster, skove, hegn, moser og enge jo allerede fredet. Resten af landskabet er udnyttet 100% erhvervsmæssigt. Derfor kan der ikke skabes noget, som gør vores område til en park, uden yderligere indgreb overfor erhvervslivet. Jeg ønsker ikke flere restriktioner. Jeg har set mange nationalparker på rejser rundt i verden, og det drejer sig om naturlandskaber, ikke kulturlandskaber! Jeg tror ikke mere på løfter fra politikere og embedsmænd om frivillighed. Ulrik Møller Andreasen, Tåsinge Med henvisning til Nyhedsbrev nr. 9 er det bekymrende at se, hvordan medarbejderne i Sekretariatet bag Nationalparken bruger nyhedsbrevet til at fremføre egne argumenter. Jeg henviser her til afsnittet Påstande dukker op igen og igen. Her bruger medarbejdere Nyhedsbrevet til at fremføre deres egen mening, udfra forkert forudsætning. Ang. påstand 1&2 må jeg henvise til side 7 nederste højre hjørne i Nationalparkavisen, hvor det fremgår Miljøministeren kan dog lægge nogle begrænsninger på f.eks Ang. påstand 3. Borgerne spørges ikke om de er interesseret, men bedes gå i arbejdsgrupper for at komme med gode ider til en Nationalpark. Hvis man mente det seriøst med at spørge borgerne, kunne man jo bare stemme om det i forbindelse med kommunevalget. Poul Dreisler, Helnæs, på borgermøde i Assens Forkert at kalde det nationalpark? Er der ikke noget principielt forkert i at kalde Øhavet en nationalpark? Begrebet er utroligt svært at kommunikere ud, uden folk tager afstand eller i det mindste bliver meget skeptiske. Det andet og væsentligere argument er, at man lige så godt kan kalde hele projektet et generelt erhvervs- og bosætningsprojekt, der omfatter hele området og ikke kun det afgrænsede nationalparkområde. Dvs. de fem samarbejdende kommuner har de samme problemer, hvad angår disse spørgsmål uanset nationalpark. Dvs. uanset om Helnæs bliver en del af nationalparken, har Assens Kommune en opgave med udvikling af erhverv og bosætning på Helnæs under hensyntagen til bevarelse og beskyttelse af natur og kulturarv. Og det gælder også for de andre kommuner for deres nationalparkområder. Når det er sagt, har jeg personligt ikke noget at indvende mod projektets gennemførelse. 10 B I L A G\n11 Ole Toxen-Worm, Havnegade 7, Bagenkop Nationalparken som sovepude? Jeg er bange for, at en eventuel nationalpark vil give landbruget lov til at svine vores i forvejen alt for belastede miljø yderligere i områder uden for nationalparken, og at det hele er en sovepude for at forhale de restriktioner, der helt klart er nødvendige for at bevare hele naturen og ikke kun natur i begrænsede områder. Lokal borger, Helnæs: 2 måneders høring er for kort tid Når forslaget til nationalparkplan sendes ud til offentlig høring, er der afsat 8 uger til offentlig høring. Det er meget kort tid hvis man som borger eller forening ønsker at sætte sig grundigt ind i sagen og komme med kvalificerede tilbagemeldinger. Ulrik Møller Andreasen, Tåsinge, har skrevet et indlæg om sine bekymringer, som i sin helhed ligger på hjemmesiden. Nogle hovedpunkter: Uvished og manglende facts - der hersker uvished og manglende facts omkring det fremlagte projekt, som på alle måder kun er visioner uden konkret indhold. - de berørte borgere har ikke mulighed for at vurdere, hvilke konsekvenser en nationalpark vil have på længere sigt. - hvis man virkelig mener det alvorligt fra kommunernes side med at forbedre vilkårene for landdistrikterne, så er det helt andre tiltag end en nationalpark, der skal tages fat på: En anstændig offentlig transport, internetforbindelse i en kvalitet tilsvarende den som man har i byerne, mobilforbindelse som man har i byerne, skattefradrag for istandsættelse af beboelsesejendomme i landdistrikterne. Henrik Rasmussen, Haugbølle, Langeland En nationalpark er en etikette Da en nationalpark efter det oplyste ikke medfører nogle ændringer, men blot er en etikette der påklæbes området, er det øjensynligt alene kejserens nye klæder endnu engang. Jeg er modstander af nationalparker! Møde med otte beboere på Hjortø 11. juli: Turister må ikke slide på digerne Hvis en eventuel nationalpark medfører flere turister på Hjortø, er det afgørende, at de ikke går på digerne. Johnnie Laursen, indehaver af Natur og Vrag Dyk, Langeland: Kajakroere skal respektere dykkerflag Har erfaring for, at kajakker ikke respekterer dykkerflag. Der kommer formentlig flere både dykkere og kajakker i en eventuel nationalpark, så det er vigtigt, at kajakkerne får besked om at sejle udenom. Hans Halberg: Nationalparken skal kun omfatte øerne. Var ikke begejstret for en nationalpark på grund af frygt for nye indskrænkninger for jordbruget. Anbefaler, at en nationalpark kun kommer til at omfatte selve øhavet med de små øer. Stine Lasthein-Andersen: Ønsker ikke en nationalpark - frygter restriktioner Familien er bange for, at en nationalpark vil medføre yderligere restriktioner. De anbefaler i stedet, at Svendborg Kommune tiltrækker (unge) familier med bedre skoler og bedre børnepasning. Borger fra Lydinge: Må ikke blive et reservat Borgeren en bekymret for, om en nationalpark går hen og bliver et reservat, hvor beboerne ikke må nogen ting. Det er meget vigtigt at beboerne ikke oplever flere begrænsninger. B I L A G 11\n12 Lodsejer fra Syd-Tåsinge: Oplever gener fra turisterne Han har jo set hvordan det jagt- og forstyrrelsesfrie område ved Tåsinge havde haft en meget positiv effekt på fuglelivet. Han er derfor bekymret for at flere turister vil kunne ødelægge hvad der nu er skabt. Han oplever også at turisterne bruger hans private markvej som genvej, og frygter det vil blive værre under en nationalpark. Beboere fra Strynø: Vi kan ikke rumme flere turister Beboerne var meget bekymrede for om øen kan rumme flere turister, fordi turisterne ikke opfører sig ordentligt: De smider affald, respekterer ikke afgrøderne). Der skal i hvert fald flere stier og bedre styring af færdslen til. Aksel Rubæk, Kædeby: Fritidshusejere skræmmes væk Langeland har en værdifuld gruppe af fritidshusejere, som har købt og istandsat gamle huse for op til flere millioner kroner. Øen risikerer, hvis den bliver nationalpark, at blive overrendt af 1-dags turister, som vil skræmme fritidshusejerne væk. Borger, Svendborg: Dårlig ide med en nationalpark! Mener det vil medføre restriktioner på jagt og fiskeri. Det er bare en salamimetode til at begrænse aktiviteterne yderligere. Klaus Jørgensen, Tåsinge, skovfoged og konsulent: Det er afgjort Mener, at samtlige politikere i de fem kommunalbestyrelser og de tre medarbejdere i sekretariatet HAR besluttet sig for en nationalpark i Det Sydfynske Øhav. Ib Thomsen, Simmerbølle, formand for Langelands Fjerkræklub: Frygt for rovfugle Fjerkræformanden er nervøs for, at et stigende antal rovfugle i en eventuel nationalpark vil tage hans fjerkræ. Preben Ahlefeldt-Laurvig, Korsebølle: Mangler konkret indhold Det er et stort problem, at politikerne ikke har spillet ud med et konkret forslag til indhold af nationalparken, så vi fra starten havde noget at forholde os til. Christina Lohmann Hansen, Botofte: Frygt for mere trafik Nye sommerhusområder popper op alle steder på Langeland, men øens infrastruktur kan ikke bære mere trafik. I øvrigt er det i dårlig overensstemmelse med en nationalpark at bygge tre kæmpemøller på land. De skal ud på havet. Asgeir Ulsnes, Ristinge, har skrevet et debatindlæg: Den øgede færdsel vil gå ud over lokalbefolkningen Balancen mellem områdets dyreliv/fauna og lokalbefolkningen har været uændret gennem mange år. Hvis nogen ønsker at fylde flere mennesker ind i området, kommer det til at ske på lokalbefolkningens bekostning. Dette ved vi allerede af erfaring. Senest forrige år da nogle ville trække kajakturister til. Dengang blev der lavet begrænsninger i færdslen ved nogle af de små holme. Dette skete for at beskytte nogle rugende terner. Terner som vi har levet sammen med i mange år, men som man mente ville blive forstyrret af den øgede færdsel. Lokalbefolkningen opfatter imidlertid området som en slags fælles eje, som de hæger om og beskytter. Det er derfor yderst problematisk når nogle få, ønsker at sælge det. Det store spørgsmål er, om vores naturområde overhovedet er til salg. 12 B I L A G\n13 Turisterhvervet må skele til fremsynede kolleger, der forstår at sælge deres egne produkter. Eksempelvis krofolkene der kan finde ud af at sammensætte en menu, som folk gider at køre efter. Eller campingfolkene, der udvikler deres pladser så de er attraktive at besøge. I øvrigt er der næppe nogen markedsføringsværdi i, at lokke folk ned til en natur, der er fyldt med turister. Asgeir Ulsnes, Ristinge, modtog nationalparkundersøgelsens idevogn på humoristisk vis, da den parkerede på Ristinge Havn 20. juni. Han havde sat en snes plakater i A4 format op på vejpælene på den sidste strækning ned til havnen. Plakaterne beskrev tilstandene i en eventuel kommende nationalpark: Nye slogans til nationalparken Kørene må ikke prutte Mågerne må ikke klappes Adgang kun iført grønne støvler Piben må ikke bankes ud De lokale må ikke fodres Kun adgang med gyldig dåbsattest Fiskeri tilladt på tirsdage fra kl. 7 til 7.01 Adgang kun ifølge med en turist Der må ikke gås på vandet Der må ikke lades under badning Ænder må ikke tilberedes Køre skal holdes i snor Eventuelle fiskere er kun til pynt Hunde må ikke gø fra kl. 7 til 6.59 Rejer må ikke serveres på rugbrød Jan Johansen, havnefoged, Bagenkop: Pas på edderfuglene Koncessionen til at pumpe sand og fiske sten ved Vejsnæs Flak og i farvandet syd for Keldsnor Fyr er netop forlænget i 20 år. Det er stærkt bekymrende og truer bl.a. edderfuglene. To kvinder fra Kædeby, Langeland: Seks årsager til ængstelse De to kvinder frygter blandt andet at lystfiskere (blandt andre de mange tyske lystfiskere på Sydlangeland) vil blive gennet for langt ud, når de vil kaste snøren i nationalparken at Langeland vil blive oversvømmet af turister - at landmændene vil få deres muligheder indskrænket, konkret om det fortsat vil være muligt at eksportere levende kvæg fra området - at det bliver lovligt for hvemsomhelst at gå hvorsomhelst, også på privat jord og i folks haver - at husene falder i værdi - at jægerne får deres territorier begrænset Conny Ramshøj, Ristinge: Bekymring for flere hegn Er stærkt utilfreds med indhegningen af det kvæg, som Skov- og Naturstyrelsen har til at afgræsse området ved Ristinge Klint og Hale. Ståltrådshegn går så tæt på stierne, at man dårligt kan færdes på dem. I øvrigt er antallet af køer alle for lille til det store område - det springer i skov alligevel og har aldrig været mere tilgroet end nu. Pointe: Hun ønsker absolut ikke flere hegn, og hvis en nationalpark indebærer mere indhegning, er hun imod. En række aktive og forhenværende erhvervsfiskere i Bagenkop og Ristinge, bl.a. Henning Egmose, Bagenkop, Henrik Nielsen, Hesselbjerg, Erik Kroman, Olaf Nielsen og Bent og Anni Jørgensen, Ristinge: Frygt for restriktioner på fiskeriet Fiskerne frygter ikke nationalparken som sådan - den kan jo ikke i sig selv indføre nye B I L A G 13\n14 restriktioner på fiskeri eller andre erhverv. Men de er bange for, at der opstår restriktioner i kølvandet på nationalparken. At de grønne organisationer får lettere spil og at lovgivningen ad åre laves om og nye restriktioner og indskrækninger indføres på trods at forsikringer om det modsatte. Claus Jensen, Strynø, sekretariatsleder for Sammenslutningen af Danske Småøer: Huspriser vil stige Er ikke i tvivl om, at en nationalpark vil gøre det mere attraktivt at have fritidshus på småøerne. Det får huspriserne til at stige og ejendomsskatten tilsvarende for ALLE huse - både fritids- og helårs-beboelser. Ib Jensen, formand for Dansk Familielandbrug på Fyn: For mange nationalparker og for få penge Ib Jensen er bekymret for, at hvis der kommer seks nationalparker, bliver der for få penge til den enkelte. Oprindeligt havde folketinget kun planlagt to-tre nationalparker, nu er der allerede fem, og Nationalpark Det Sydfynske Øhav vil så blive nr. seks. Landmand, borgermøde i Faaborg: Lokalpolitikerne vil i fremtiden skele til nationalparken! Landmanden er bekymret for at de lokale politikere vil skele til nationalparken i deres fremtidige afgørelser og dermed fx. give flere afslag til udvidelser af husdyrhold, også selv om nationalparken ikke i sig selv giver hjemmel til afslag. Jæger, Kirkeby: En nationalpark vil indskrænke jagtmulighederne Borgeren ønsker ikke en nationalpark fordi han er bange for at den vil medføre nye restriktioner for både jagt og fiskeri i området. Beboer Kirkeby: Naturen tåler ikke mere affald! Er bekymret for at en øget turiststrøm vil medføre et øget svineri i naturen. Mener at der i forvejen er alt for meget affald i naturen. Jonna Munk, Ærø: Naturen bliver slidt ned! Jonna Munk frygter at mange af de sjældne planter og insekter (fx. orkideerne, hvepseedderkoppen, klokkefrøen) vil forsvinde hvis der kommer mange flere vandrefolk. Man er nødt til at begrænse adgangen flere steder for at beskytte de sjældne dyr og planter. Lars H. Jørgensen, Brunshuse: Mere affald? Lars Jørgensen frygter, at en evt. nationalpark vil medføre øget turisme og dermed øget affaldsbelastning i området. Han er meget kritisk overfor øget tilstrømning af turister, idet de ikke respekterer den private ejendomsret og smider affald i naturen. På et borgermøde på Faaborg Gymnasium 2. juni (arrangeret af Faaborg-Midtfyn Kommune) med deltagere gav især en halv snes landmænd udtryk for bekymring over blandt andet: - at borgerne selv skal udvikle ideer til nationalparkens indhold. Det var bedre - mente nogle deltagere - hvis politikerne udarbejdede en nationalparkplan, som borgerne så bare kunne sige ja eller nej til. - at en nationalpark er unødvendig. Både faste beboere og gæster passer i forvejen godt på naturen, kun 5-10 procent kan ikke finde ud af at opføre sig ordentligt. Det bliver ikke bedre, at politikere går ind og blander sig med ideen om en nationalpark. - at der ikke bliver folkeafstemning om nationalparken. - at borgmestrene i Svendborg og Langeland kommuner modsiger sig selv, når de på én gang ønsker en ny motortrafikvej over Tåsinge og samtidig vil inddrage Tåsinge i en evt. nationalpark. 14 B I L A G\n15 - at politikerne har besluttet at bruge 13 mio. kr. på nationalpark- undersøgelsen (det rigtige tal er 11 mio. kr., red.). Pengene var bedre brugt på helårsturisme og udvikling af erhvervslivet. - om beslutningskompetence flyttes fra lokalt niveau til centralt niveau, fra kommunalbestyrelserne over til miljøministeren. Lisbeth Jensen, Øster Skerninge: Naturen skal forbedres Vil en nationalpark lade naturen udenfor endnu mere i stikken og dermed forværre den tendens, der allerede er til at skabe A og B natur? Det er ikke nok at hjælpe naturen inden for mindre områder som f.eks. habitatområder eller en nationalpark - det er vigtig forbedre naturen og skabe forbindelser i hele området. Hvis en nationalpark vil betyde at naturen uden for bliver glemt så Lisbet Jensen helst ingen nationalpark. Fire elever fra Ollerup Efterskole Sang & Musik: er bekymrede for, om naturen får lov til at være sig selv hvis der bliver oprettet en nationalpark - at den bliver for friseret og tilrettelagt i forhold til adgang og oplevelser for turister. De mener at der må blive tale om en hårfin balance mellem natur og friluftsliv. En kyllingeavler fra Ollerup: Restriktioner? Vil en nationalpark vil påføre landbruget flere restriktioner - det kan landbruget ikke klare økonomisk. Landbruget har ikke tillid til, at lovgivningen ikke bliver ændret så der stilles skærpede krav inden for en nationalpark. En tømrer fra Kirkeby: Ikke flere turister Ønsker ikke flere turister i området og mener, at en nationalpark vil medføre restriktioner, så det ikke længere vil kunne lade sig gøre at drive erhverv eller gå på jagt inden for området. Kajakroere er allerede et stort problem i Det Sydfynske Øhav, hvor de går i land i fuglenes yngleområder. Kvinde på Ærø: Flere folk ødelægger naturen Hun er meget bekymret for om de mange flere turister som en nationalpark vil afstedkomme, vil ødelægge den fine natur der er på Ærø, med sjældne blomster og insekter. Landbrugslærer Karsten Olsen, Ærø: Nationalpark vil beskære antal husdyr Karsten Olsen er bekymret for at en nationalpark vil medføre en reduktion i antallet af husdyr. Dette vil forhindre yderligere udbygning af økologisk landbrug på Ærø, idet der vil komme til at mangle husdyrgødning. Han er også bekymret for at hele diskussionen om et gylle-biogas anlæg på Ærø er kørt så meget i sænk, at den ikke vil kunne genopstå, nationalpark eller ej. Højskolelærer, Faaborg: Forbyd speedbåde i de sårbare områder Der er sket en stigning i antallet af speedbåde i Det Sydfynske Øhav, og de kommer nu også ind i meget sårbare områder, fx. i Lindelse Nor på Langeland. Er bekymret for at denne udvikling går ud over det rige fugleliv i noret. Rikke Andersen, Korinth, professionel hundetræner: Hvor skal vi træne hunde? Har oplevet problemer med at finde arealer til hundetræning omkring Faaborg og frygter, problemet vokser, hvis området bliver nationalpark. Der er SÅ meget skov, og allerede nu kniber det med at få et lille hjørne til hundetræning. B I L A G 15\n16 Ruth Andreasen og Conny Andreasen, Korinth: Brug pengene til ældre og syge Begge elsker naturen, men de frygter, at pengene til en eventuel nationalpark vil blive taget fra ældreområdet eller sygehusene. Og det ønsker de ikke. Christian Ulrich, Skjoldemose: Skepsis over for styreformen Med afsæt i, at en nationalpark skal drives af en fond og ledes af en bestyrelse giver Christian Ulrich udtryk for dyb skepsis over for projektet og frygt for, at man blot opbygger et nyt bureaukrati med Tordenskjolds soldater. Christian Ulrich har ikke tillid til nationalparklovens bestemmelser om, at alle aftaler skal indgåes gennem frivillighed og samarbejde og at nationalparken ikke kan indføre nye restriktioner. Han forudser, at Folketinget ændrer loven, når/hvis nationalparken er realiseret. Økologisk landmand Flemming Elsborg, Korshavn: Intet behov for en nationalpark Tror ikke på, at nationalparken vil gøre noget som helst bedre for området. Imod opbygning af nye organisationer som en nationalparkfond med en bestyrelse, som formentlig kun vil varetage sine egne interesser. Nationalparkens formål kan opnås uden etablering af en nationalpark. Landmand Børge Carlsen, Avernakø: Frygt for landbrugets fremtid Imod nationalparken, fordi han frygter, det bliver umuligt at drive konventionalt landbrug i en nationalpark. Han mener, den vil medføre yderligere restriktioner, og at Danmarks Naturfredningsforening vil sætte sig igennem med et krav om, at al landbrug i nationalparken skal være økologisk. Borgermøde, arrangeret af Lyø beboerforening 7. maj, cirka 25 deltagere: Ekspropriation Flere var bekymrede for, om kommunerne vil kunne ekspropriere jord til nationalparken og for, om det bliver endnu sværere at få realkreditfinansieret sin ejendom i en nationalpark. Fiskere, Tåsinge: Forbud mod garn Fiskerne var bekymrede for om en nationalpark vil medføre et generelt forbud imod fiskeri med garn. Lodsejer, Tåsinge: Flere folk og flere stier en lodsejer var bekymret for om en nationalpark vil medføre at der bliver tvunget flere stier hen over hans jord og at der vil komme for mange besøgende. Landmænd på Tåsinge: Yderligere indgreb Bekymrede for om en nationalpark på et eller andet tidspunkt vil føre til yderligere restriktioner for landbrugsdriften. Tåsingeboere: Problemer for landsbyerne Flere beboere udtrykte bekymring for om en nationalpark vil begrænse udviklingsmulighederne for landsbyerne, og dermed forværre den allerede stramme situation for disse samfund. 16 B I L A G\n17 Biavlere uden for Svendborg: Småvejene kan ikke tåle de store gylletransporter Biavlerne er bekymrede for om de små veje vil kunne holde til den fortsatte og evt. stigende transport af gylle fra svinegårdene til udspredningsmarkerne. Foreslår derfor at der i en evt. nationalpark indføres mobile gylle separationsanlæg. Kite-surfer, Tåsinge: Forbud mod kite-surfing? Han er bekymret for at der vil blive indført forbud imod kite-surfing i en evt. nationalpark. Landmand på Tåsinge: Den lille mand i den store proces En landmand er bekymret for hvordan han kan komme ind i processen og gøre sin indflydelse gældende. Naturfolk på Tåsinge: Frygt for fuglelivet Bekymrede for at en øgning af kajakturismen vil gå ud over det enestående fugleliv. Svend Bøgebjerg, Vejstruprødvej 1, Sjølund - med fritidshus på Lyø - har sendt denne mail: Frygt for styring ovenfra I et af jeres svar til et spørgsmål skriver i, at en nationalpark er et område, hvor man beskytter naturen extra godt. Det stemmer ikke helt med, at I siger, at der ingen ændringer eller begrænsninger vil komme. Jeg ved godt, at samfundet ændrer sig overalt, også på de små øer, dog nok her en smule langsommere. Men jeg er en smule bange for, at det kan ende med at blive styret af myndigheder, der har manglende lokalt kendskab til øsamfundene. På et borgermøde i Horne 30. april (arrangeret af Horne Lokalråd) med cirka 25 deltagere var den gennemgående bekymring, at der kommer flere restriktioner og regler i forbindelse med nationalparken. Desuden: - at frivillige aftaler afløses af tvang om år - at antallet af turister blive så stort, at det går ud over naturen - at turiststrømmen bliver ukontrolleret - at nationalparken bliver topstyret, at menige borgere får for lidt indflydelse - at mange landmænd vil modarbejde ideen om en nationalpark - at manglende samfærdsel/færger vil hindre/hæmme udviklingen af en nationalpark - at nationalparkideen bliver mødt med ligegyldighed, manglende engagement, egoisme - og at nogen tror, at vi kan leve af at lave marmelade og lerskåle! På et møde i Turistforeningen i Faaborg-Midtfyn var bekymringen især: Kan erhvervet blive ved med at være der? Vil etableringen af en nationalpark påvirke nuværende og fremtidige virksomheder? Mange langelændere: Hvorfor ikke hele Langeland? Nationalparkens idevogn besøgte Langeland - Rudkøbing, Lohals og Humble -16. til 19. april. Mange af vognens gæster, cirka halvdelen, personer - undrede sig over, at kun halvdelen af Langeland er med i det såkaldte undersøgelsesområde. En bekymring gik på, at kun projekter inden for nationalparken kan få del i de tilskud, som nationalparken vil modtage fra staten og for eksempel fonde. En anden at det bliver svært for gæster at finde ud af, hvornår de er indenfor og udenfor. Anders Lauritsen, Lohals: Nyt Knuthenborg? Overbevist om, at en nationalpark vil omdanne Lohals til et område som Knuthenborg Safaripark, hvor de vilde dyr går frit omkring og som afspærres med hegn og bomme, og hvor man skal betale entre for at køre ind. B I L A G 17\n18 Landmand Kaj Nielsen, Hesselbjerg: De grønne organisationers magt Bekymret for, om de grønne organisationer - især Danmarks Naturfredningsforening - efterhånden kommer til at bestemme det. Mener, at de allerede har mere at skulle have sagt end både lokale og nationale politikere. Landmand og bed- and breakfastindehaver Theo Skou, Langeland: Vandrere i sprøjtespor? Bekymret for, om det efterhånden bliver lovligt at spadsere i landmændenes sprøjtespor - dem, som også kaldes gyllespor, men som Theo Skov foretrækker at kalde kulturspor. Det er de stier, som hjulene fra landbrugsmaskiner efterlader på markerne. Landmand, Kædeby, Langeland: Forbud mod salg af avlsdyr? Bekymret for, om der kommer yderligere restriktioner på salg og eksport af avlsdyr. Hvis der kommer flere gæster, mere trafik hen over ejendommens marker og omkring dyrene, indfører veterinærmyndighederne måske forbud mod salg og eksport af levekvæg på grund af sygdoms- og smitterisikoen? Anders Klingenberg, Rifbjerg, Langeland: Kun for de meget rige og helt fattige Sydfyn og øer bliver kun for de meget rige og de helt fattige, hvis vi får en nationalpark. Jeg kunne tænke mig at overtage mine forældres ejendom på 50 hektar på Avernakø, men hvis det skal ligge hen med græs og mælkebøtter, kan min familie jo ikke leve af det. Jeg forudser også, at det bliver endnu sværere at få lov til at udvide bedriften. Min familie er bønder, men samfundet fader os langsomt ud. Henning Sørensen, Faarevejle Alle 1, Rudkøbing: Ikke flere gæster, tak Allerede nu er vi meget plaget af gæster, der opfører sig, som det passer dem. De kører i bil, parkerer, hvor det passer dem, cykler på Øhavsstien uanset om vi gør dem opmærksom på, at det ikke er tilladt, løse hunde har vi også problemer med. Ja, jeg kunne blive ved, så drop venligst at invitere flere gæster. Lodsejer, jæger på Helnæs: Ikke mere trafik, tak Hvis Helnæs var en ø, ville færgesejladsen sætte en naturlig grænse for mængden af turister. Men her kan de bare køre over dæmningen! Vejnettet på Helnæs kan ikke tåle yderligere belastning, så skrækscenariet er for stort pres fra turister. Folder om Helnæs udgivet af Skov- og Naturstyrelsen gav et stort boom i besøgende for nogle år siden. Folk på Helnæs er ikke glade for folderen. Gæsterne opførte sig, som om de var inviteret. Nationalparkundersøgelsens idevogn har under sin rundtur på Ærø i uge 14 og 15 mødt blandt andre disse bekymringer: Et landbopar, Vitsø: Bekymrede for, om beslutninger bliver presset ned over hovedet på dem, selv om det bliver lovet, at det er frivilligt, om man vil afgive jord. En tidligere erhvervsfisker fra Ærøskøbing: Bekymret over, om trawling efter torsk mellem Ærø og Avernakø bliver forbudt. En strand- og havjæger: Bekymret for, om havjagten nord for Ærø vil blive indskrænket. Værftsarbejdere fra Vitsø værft: Bekymrede om en nationalpark vil stille yderligere skrappe krav til værftet. 18 B I L A G\n19 En tidligere landmand, nu mekaniker i offshore-industrien: Bekymret for at der i fremtiden kun bliv er plads til meget få, meget store landbrug. Bekymret for at fremtidens familielandbrug - hobbylandbrug - ikke vil være økonomisk bæredygtige. En aktiv landmand fra Riise: Bekymret for om processen er demokratisk for de lokale! Bekymret for, om det er folk udefra der kommer og bestemmer. En naturelsker fra Vitsø: Bekymret for, om der nu bliver nok natur i en evt. nationalpark. Et par fra Ommel: Bekymret over at nogle få landmænd kan blokere for mange menneskers ønsker om et sti ved Nevre. Hvad kan det ikke føre til med hele nationalparkideen? En kvinde fra Ommel, som flittigt vandrer og cykler i den ærøske natur, er bekymret over, om nationalparken vil medføre flere hegn, altså flere lukkede områder. Hun synes, det er i orden med hegn af hensyn til for eksempel kreaturer, men der skal være stier og låger - og der skal være mange af dem. En strandjæger fra Ærøskøbing er bekymret over, om der kommer flere begrænsninger i hans muligheder for jagt i farvandet ud for Ærøskøbing. En sejler med speedbåd - også fra Ærøskøbing - nyder at sejle og stå på vandski i Det Sydfynske Øhav. Han synes, sejladsen i Øhavet er begrænset nok i forvejen og frygter flere begrænsninger i form af forbudsområder eller fastlagte ruter, som både skal bruge. Fra naturgruppen - én af de fire hovedarbejdsgrupper under nationalparkundersøgelsen - kommer bekymringer for om den eventuelle trafikkorridor tværs igennem nationalparken (Tåsinge, Langeland til Femern) vil medføre øget miljøbelastning om affaldsmængderne stiger. Udgifterne til øget oprydning kan eventuelt dækkes af overnatningsafgift om turismen vil blive reguleret i forhold til naturen at der må ske en kraftig forøgelse af kvægholdet, hvis målet for afgræsning skal nås om landbruget kan få lov til fortsætte om man vil sikre aftaler, som tager hensyn til lodsejerne hvordan man sikrer sig den brede lokale opbakning at bestyrelsen for nationalfonden ikke skal vælges, men udpeges af miljøministeren risikoen for, at lovgrundlaget ændrer sig. B I L A G 19\n20 BILAG 3 Ideer indsamlet under processen Alle borgere har siden nationalparkundersøgelsens start i marts 2009 haft mulighed for at fortælle om deres bekymringer og ideer ved borgermøder, i idevognen og via faste mailformularer på nationalparkundersøgelsens hjemmeside nationalparksydfyn.dk. Sekretariatet har løbende opsamlet materialet, og herunder listes de natur ideer og ideer fra kategorien andet, herunder forslag til afgrænsning, som er kommet til sekretariatets kendskab - inkl. dem, som er opstået i hovedarbejdsgruppen natur. 3.1 Ideer fra hjemmesiden og borgermøder Fra møde med 18 beboere på Birkholm 11. juli: Genopretning af diger Hvis Birkholm skal overleve rent fysisk - undgå at drunke - er det afgørende, at der iværksættes et naturgenopretningsprojekt for øens diger. Hvis de får lov at forfalde, er det slut med Birkholm. Tzewang Døndrule, Svendborg: Mere økologisk landbrug Mener at en nationalpark er en god ide, og anbefaler at der gøres en særlig indsats for at fremme økologisk landbrug inden for parken. Ivan Jæger: Flere cyklestier og flere oplevelser for lystsejlere Anbefaler at der oprettes flere cyklestier i nationalparken, og at der sikres flere oplevelser for lystsejlere. Han mener iøvrigt at hele Langeland og hele Ærø bør være med i en kommende nationalpark. Knud Klemmensen: Mere skovrejsning Anbefaler at der tænkes skovrejsning ind i en nationalpark af hensyn ikke bare til forbedrede rekreative muligheder, men også til klimaet. Fredelige Lasse fra Svendborg: Skab nogle stilleområder Anbefaler at nationalparken sikrer nogle områder hvor det er muligt at fordybe sig enten i fællesskab eller alene, uden at blive generet af maskin- eller motorstøj. David Trollmann, Tryggelev: Skaf storkene tilbage Det må være muligt i samarbejde med Danmarks Naturfredningsforenings gods Skovsgaard at skaffe storkene tilbage til Langeland. Inge Morrison, Tryggelev: Endagsture til krydstogtturister Baseret på kendskab til USA og amerikanere: Når de store krydstogtskibe lægger til i København, skal de amerikanske/japanske turister tilbydes en endags bustur til Sydfyn og Langeland - f.eks. en naturtur, hvor de ser de smukkeste steder og smager de lokale råvarer. Borger, Svendborg: Stenstrup Issø skal da være med! Stenstrup Issø er ét af de meste interessante geologiske fænomener i det Sydfynske område. Det er vigtigt at det kommer med i en fremtidig nationalpark. 20 B I L A G\n21 Anne Ørum-Nielsen, Bøssehage 12, Ærøskøbing: Velfungerende, dynamisk naturbeskyttelse Idéen om en nationalpark i Det Sydfynske Øhav støtter jeg, fordi en parkstatus kan bidrage til, at der tages vare på stedets mange kvaliteter. Selv en halvhjertet park anser jeg for bedre end ingen park. Men jeg finder det også trist, hvis ikke man vælger en park med visioner. Min skitse har som formål at sikre øhavsområdet en velfungerende naturbeskyttelse. En visionær udformning af nationalparken mener jeg kunne bygge på, at en passiv naturbevaring ikke står alene, men kombineres med en ansvarlig naturanvendelse. Den særlige udformning, jeg tænker på, vil jeg kalde dynamisk bevaring. Her skal nævnes fem elementer, hvoraf det ene afhænger af det andet: - Agroturisme - Økologisk landbrugsdrift - Højværdi/kvalitetsproduktion - Forskningsmæssige udfordringer - Livskvalitet Med dynamisk bevaring satses på en nyformuleret agroturisme med appel til flere grupperinger end naturturismens. Attraktionen vil være samspillet mellem en aktivt anvendt natur og den natur, vi lader være (på Ærø for eksempel i forholdet 2-1). Ved dynamisk bevaring indgår det udyrkede land i et samspil med økologisk landbrugsdrift. En af gevinsterne er en større blodiversitet. Samtidig vil en målrettet satsning på den økologiske produktionsform give renere grundvand, renere vådområder og et renere øhav end det, vi har i dag - med det rigere liv og de flere muligheder, der følger heraf. Dynamisk bevaring indbefatter en fødevareproduktion. Som konsekvensens af øhavetsområdets klima, jordens frugtbarhed og den her valgte økologiske produktionsform bliver det indlysende at satse på en højværdi/kvalitetsproduktion. Førstnævnte tre elementer i en dynamisk bevaring vil ved sit innovationsindhold kunne vise sig at have forskningsmæssige muligheder. Med denne nye udfordring trækkes viden til området. Grundlæggende vil dynamisk bevaring kunne gøre området et bedre sted for egne beboere og trække flere til. Freddy Skjold Sander, Ristinge, Langeland: Vandbøfler omkring noret Fint med de vilde heste på sydspidsen af Langeland, Måske man kunne opnå tilsvarende succes ved at lade vandbøfler afgræsse området omkring den nye sø, Nørreballe Nor? De må da være ideelle i det fugtige område... Henning Egmose, Bagenkop: Giv hingsten chip i øret De vilde heste (på Sydlangeland, ved Klise Nor og Søgård, red) er et fint projekt, men mange turister har besvær med at finde hestene. Hvis man nu sætter en chip med en sender i øret på hingsten og stiller computerskærme op rundt omkring i området, så kan turisterne hurtigt finde frem til, hvor flokken er lige på det tidspunkt. Torben og Børge, Strynø: Skov på Strynø Strynø har jo ingen skov, men det ville være skønt at få én. Det ville også være godt for dyrene. Vi vil også gerne have nogle flere vandhuller til alle frøerne. Jonna Munk, Ærø: Ærø som ren ø! Hvad med at gøre hele Ærø til Danmarks reneste ø, med forbud imod overhovedet at smide affald i naturen, og med giftfrit landbrug så vi også beskytter grundvandet? Beboer, Kirkeby: Flere ture i naturen Ønsker at der arrangeres flere rundture i naturen, både til gå-selv og med guider. B I L A G 21\n22 Beboere i Rødme og Kirkeby: Flere bænke Synes at det er en rigtig god ide med en nationalpark. Opfordrer til, at der etableres flere bænke langs øhavsstien. Borger, Kirkeby: De gamle havnemiljøer Opfordrer til at også de gamle havnemiljøer rundt omkring i det Sydfynske Øhav prioriteres højt i opbygningen af en evt. nationalpark. De rummer en sotr kulturhistorisk skat. Lis Jeppesen, Faldsled: Besøgscenter Foreslår at der oprettes mindst ét centralt besøgscenter, og gerne flere lokale, for at formidle indholdet af en evt. nationalpark og de muligheder de besøgende har for at komme ud i den. Herfra kan også udgå guidede ture rundt i omegnen. Flere beboere i Håstrup: Jorløse bakker skal med Vil meget gerne have at Jorløse Bakker kommer med i en evt. nationalpark. Det høre helt klart sammen med resten af de Fynske alper. Ejgil Kristensen, Helnæs, campingpladsejer og lodsejer med arealer op til Maden: Kogræsselaug på Helnæs Er interesseret i nogle fællesarealer til rekreative formål f.eks. bag ved Helnæs By og ikke i selve naturområderne. Er interesseret i, om man kunne oprette et kogræsselaug. Vindmøllemodstandere, Tåsinge: Tror ikke at kommunen vil kunne styrke naturen De oplever at Svendborg kommune ødelægger væsentlige naturinteresser ved at opstille to store vindmølle på syd-tåsinge. De har derfor ikke tillid til at kommunen vil kunne styrke naturindholdet i en evt. nationalpark. Fritidfisker: Mere ro og stilhed Opfordrer til at der i en evt. kommende nationlapark sikres områder hvor der er helt ro og stilhed fra menneskelige forstyrrelser! Byboer, Svendborg: Mere skov nær byerne Foreslår at der rejses mere skov nær byerne, som jo ikke er planlagt medtaget i en evt. nationalpark. Beboer uden for undersøgelsesområdet: Købe et stykke nationalpark Opfordrer til at folk der bor uden for en evt. nationalpark kan købe et stykke af parken, lige som man tidligere kunne købe et stykke sydamerikansk regnskov. Naturfolk på Langeland: Pas på ørnene Vi skal sørge for en bedre beskyttelse af de ørne der yngler i området, og gøre mere for at tiltrække flere ørne. Nils Ørum-Nielsen, naturvejleder, Voderup, Ærø: Løvfrøen tilbage til Ærø? Der findes historiske optegnelser, der indikerer, at løvfrøen, før alle landbrugsarealer blev drænet og 90% af vandhullerne blev sløjfet, har eksisteret på Ærø. Der er nu, igennem et storstilet projekt for klokkefrøen, genskabt levesteder, der ville kunne danne grundlag for en genetablering af en bestand af løvfrøer. 22 B I L A G\nBILAG 5 Borgernes bekymringer Alle borgere har siden nationalparkundersøgelsens start i marts 2009 haft mulighed for at fortælle om deres bekymringer og ideer ved borgermøder, i idevognen og via faste\nBEKYMRINGER. om frivillige aftaler afløses af tvang om 10-20 år.\nBEKYMRINGER Bekymringerne er afleveret i nationalpark-undersøgelsens idevogn, ved borgermøder eller på hjemmesiden www.nationalparksydfyn.dk, og her ligger materialet fortsat. I denne udgave er bekymringerne\nBEKYMRINGER (2) (red )\nBEKYMRINGER (2) (red. 131109) I denne udgave er bekymringerne samlet i grupper under følgende overskrifter: 1. Der kommer nye restriktioner/tvangsforanstaltninger i forbindelse med en nationalpark som


vidaXL sengestel med LED 120 x 200 cm kunstlæder hvid | vidaXL.dk\nvidaXL sengestel med LED 120 x 200 cm kunstlæder hvid\nDe robuste krydsfinérlameller samt stålfødderne tilbyder den nødvendige støtte, og de er samtidig behagelige. Sengen er betrukket i holdbart kunstlæder, og den udstråler et indbydende look, samtidig med at den er let at vedligeholde. Denne seng er egnet til en madras, der måler 200 x 120 cm. Du kan nemt justere strøm- og lysstyrke samt de forskellige blinkende farver på LED-lysbåndet med den medfølgende fjernbetjening med 24 knapper for at skabe et smukt lysshow.\nMateriale: MDF+ krydsfinér + stål + kunstlæder\nProduktmål: 210 x 125 x 68 cm (L x B x H)


Chiapas – Verdenshistorien Chiapas – Verdenshistorien\n17. januar 2015 Mickey4700\nChiapas er en stat i den sydøstlige del af Mexico. Chiapas grænser op til de mexicanske stater Tabasco mod nord, Veracruz mod nordvest og Oaxaca mod vest. Mod øst har Chiapas grænse til Guatemala og mod syd til Stillehavet.\nStatens hovedstad hedder Tuxtla Gutiérrez, den økonomisk vigtigste by er Tapachula, mens turister bedst kender byen San Cristóbal de Las Casas. I Chiapas ligger blandt andre også de gamle mayaruinbyer Palenque, Yaxchilan, Bonampak og Tonina.\nI 2003 blev indbyggertallet anslået til 4.224.800. Cirka 1 million indbyggere er efterkommere af den oprindelige befolkning i Mellemamerika og Caribien. Mange af Chiapas’ indbyggere er fattige bønder bosiddende i landlige områder. Omkring en tredjedel af befolkningen er helt eller overvejende af mayaafstamning.\nChiapas har en af de højeste grader af fejlernæring i Mexico, og det anslås at berøre mere end 40 procent af befolkningen. I 1994 blev delstatens navn i hele verden efter zapatisternes opstand. Zapatisterne, der har slået sig sammen i EZLN (Ejército Zapatista de Liberación Nacional), kæmper for den oprindelige befolknings rettigheder og udvikling, mod følgerne af globaliseringen.\n229 FVT-799 EVT – Palenque er også navnet på de nærliggende mayaruiner i junglen nær byen med samme navn. En af bygningerne – Inskriptionstemplet – er et begravelsesmonument for kongen Pacal den Store og indeholder hans sarkofag. Dette tempel er med 600 hieroglyffer den næstlængste maya-inskription. Palenqueruinerne har været på UNESCO‘s Verdensarvsliste siden 1987.\n1823 – I kolonitiden blev Chiapas regeret fra Guatemala. Da Guatemala i 1823 blev selvstændig, blev Chiapas en del af Mexico.\n2005 – I begyndelsen af oktober måned var Orkanen Stan årsag til en af de største naturkatastrofer ikke kun i Chiapas, men også i Hidalgo, Oaxaca, Puebla og Veracruz.\nPrevious Article← Campeche\nNext ArticleChihuahua →


Crossbriller Klim Radius Pro Moto Peak Blå - Hurtig levering - 24MX - 24mx.dk\nKlim har rejst verden rundt for at finde det bedste materiale til brug i deres crossbriller og resultatet blev disse eksklusive crossbriller, der er af høj kvalitet med premiumfølelse, der er velegnet til at håndtere de hårdeste kørselsforhold en crosskøre kan udsættes for. Synsfeltet, ventilationen og komforten er det vigtigste for at få de optimale crossbriller - noget som Klim stræbte efter i fremstillingsprocessen. - Linsen er fremstillet af FOGTECH HD: Et materiale, der er designet til at håndtere ekstreme temperaturforskelle og mindsker risikoen for at linsen dugger. HD-teknologi hjælper dig med at have et fuldt synsfelt i al slags vejr. Linsen er desuden imprægneret med UV400 beskyttelse for at beskytte dine øjne. Alt er testet gennem tre forskellige tests (EN 174 2001 ANSI Z87.1 og ASTM F659). - Rammen er designet til at give den højest mulige synsfelt og AIR FORCED INDUKTION (A.F.I) et system, der giver maksimal ventilation under kørsel. - Skummet er fremstillet med FOAM3 + teknologi, der giver en behagelig fornemmelse mod ansigtet og hjælper med at holde fugt væk fra øjnene og lukker tæt for at reducere risikoen for at støv og snavs trænger ind gennem glassene. (7 stk tear-offs, en aftagelig næsebeskytter og en klar linse er inkluderet)\n70842 Crossbriller Klim Radius Pro Moto Peak Blå https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_70842/p70842.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 779.00 DKK OutOfStock crosstoj-og-beskyttelse/cross-briller/cross-briller-2 Klim har rejst verden rundt for at finde det bedste materiale til brug i deres crossbriller og resultatet blev disse eksklusive crossbriller, der er af høj kvalitet med premiumfølelse, der er velegnet til at håndtere de hårdeste kørselsforhold en crosskøre kan udsættes for. Synsfeltet, ventilationen og komforten er det vigtigste for at få de optimale crossbriller - noget som Klim stræbte efter i fremstillingsprocessen.\n- Linsen er fremstillet af FOGTECH HD: Et materiale, der er designet til at håndtere ekstreme temperaturforskelle og mindsker risikoen for at linsen dugger. HD-teknologi hjælper dig med at have et fuldt synsfelt i al slags vejr. Linsen er desuden imprægneret med UV400 beskyttelse for at beskytte dine øjne. Alt er testet gennem tre forskellige tests (EN 174 2001 ANSI Z87.1 og ASTM F659).\n- Rammen er designet til at give den højest mulige synsfelt og AIR FORCED INDUKTION (A.F.I) et system, der giver maksimal ventilation under kørsel.\n- Skummet er fremstillet med FOAM3 + teknologi, der giver en behagelig fornemmelse mod ansigtet og hjælper med at holde fugt væk fra øjnene og lukker tæt for at reducere risikoen for at støv og snavs trænger ind gennem glassene.\n(7 stk tear-offs, en aftagelig næsebeskytter og en klar linse er inkluderet) 0 KLIM crossbriller-klim-radius-pro-moto-peak-bla https://pierceimages.imgix.net/ProdImages/prod_70842/p70842.jpg?ver=-62135596800&auto=format&lossless=false&q=35&sharp=10&w=600&h=600&fit=crop 0 ORDINARY


Apple løser iPhone SE, 6 og 6 Plus iOS 10-opdatering, T-Mobile siger efter 'Embarrassing' Netværksforbindelse - WebSetNet\nLanceringen af iOS 10 til T-Mobiles iPhone SE, iPhone 6 og iPhone 6 Plus-enheder er et komplet fejl, i hvert fald i det mindste. Den største operatør anerkendte torsdag, at opdatering af de nævnte iPhone-modeller til Apples nyeste mobile operativsystem ville forårsage problemer med netværksforbindelser.\nThe Verge, der har kaldt problemet "pinligt", rapporterer, at iOS 10 blev lanceret tirsdag, men problemer med operativsystemet blev øjeblikkeligt følt inden for den første time af sin ankomst til Apple-enheder, især på T-Mobile running iPhones, der abonnerer på carrier's T-Mobile One ubegrænset plan, der lover ubegrænset musik og video streaming.\nBrugere, der først var installeret opdateringen på deres enheder, klagede for det meste om, at deres netværksforbindelse var gået tabt. IOS 10 opdateringen er version 25.1 for T-Mobile brugere, så det blev oprindeligt antaget, at problemet ikke var på Apples ende. Imidlertid har T-Mobile CEO John Legere siden stoppet denne overbevisning og sagde, at problemet ikke var ved deres ende.\nUnder sagen til Twitter meddelte Legere, at Apple allerede arbejder på at løse problemet med iOS 10 for T-Mobile-kunder. Luftfartsselskabets administrerende direktør rådede også ejere af iPhone SE, iPhone 6 og iPhone 6 Plus enheder til at springe over operatøropdateringen fra nu af, som pr. MacRumors.\nLegere har også tilbudt en midlertidig løsning til iPhone ejere, der allerede har installeret den nye opdatering, og det er at slukke deres håndsæt og genstarte dem hver gang netværksforbindelsen går tabt. Da Apple forventes at løse en rettelse inden for de næste 24 til 48 timer, ville dette medføre en masse genstart på brugerens slutning.\nT-Mobile-brugerne oplever mobilproblemet, der siges at være et helt separat problem fra problemerne, som dem, der forårsagede iPhones til mursten, har Apple allerede rettet henvendelse til, ifølge BGR.\nkategorier Mobil Tags 10, æble, iOS 10 iphone 5, ios 10 netværksforbindelse, ios 10 pl, iPhone 1 dato, iphone xnumx ios xnumx, iPhone 7 plus opkaldsproblemer, iPhone 7 plus di mobil, spørgsmål, John Legere, Mac OS-netværk genstart, masalah iphone xnumxs iphone se, SE, t mobil iphone 7, opdatering Efterlad en kommentar Indlæg navigation


Dansk Pickup Forum • Vis emne - Seksuel værdi - V'et i DHV\nSeksuel værdi - V'et i DHV\naf Atahualpa » lør 26. jan 2013 03:28\nAffødt af en diskussion her den anden dag. Der er lidt rod i hvad DHV betyder, en af tingene der er rod med er hvad for en value/værdi guruerne snakker om.\nDet er personens SEXUAL VALUE - altså "hvor fedt ville det være at knalde den her person." Den er åbenlyst meget forskellig - f.eks. er det mindre fedt at knalde en fed 50årig kvinde der er grim som arvesynden end en smokin' hot 19årig. For pigerne: Det er mere fedt at knalde Brad Pitt end stener-Ronnie fra Q8.\nPga. biologi kigger de to køn på forskellige ting.\nVi kigger MEGET på LOOKS, fordi godt udseende = ung og sund = god chance for at hun kan føde solide unger samt overlever fødslen så hun ka amme dem, els dør de jo alligevel og så er man lige langt. (Der er nok også nogen andre ting der er vigtige, gir f.eks. mere mening at avle med en intelligent kvinde end med en der er dum som et bræt - men det ved pigerne vel bedst?)\nPigerne kigger på KAN HAN SKAFFE RESSOURCER. Hun ved godt at VI overlever fødslen, så hun er interesseret i at vide om vi kan skrabe mad sammen til hende og ungen i den tid hun ik kan andet end at vralte rundt. Tre måneder er sq lang tid uden mad! Hvordan ved de så at man kan de? Jow det er ikke så meget en fysisk ting - en stor stærk fyr kan jo være useless hvis han er dum som en dør. De kigger på en slags helhedsbillede, efter ting som: Intelligens, sociale kompetencer (bl.a. humor), stabilitet, dominans (= social status). Hvis en fyr har selvtillid, og det kan hun checke ved at fucke med ham, så har han det jo nok fordi han har tjek på nogen ting. Så høj selvtillid = +'er i sexual value. De kigger på alle mulige forskellige ting, og det ka godt være sådan at hvis man har sygt meget af en ting, f.eks. muskler, så kan hun fire lidt på de andre ting. Derfor der er så mange forskellige PU-metoder.\nFyre kan ha V på = 0. Hvis hun vurderer at han bare ikke kan skaffe ressourcer, tja så er det bare selvmord at knalde med ham (her taler vi virkeligt fucked op typer). Kvinder kan ha en meget lav V, men den kan ikke være 0. EN fyr kan tænke "Shit hun er nasty, men jeg ka ikke få andet, så må hellere nuppe hende her". Det er derfor der er stort set ingen kvinder der er barnløse, mens der er en vis %del\nmænd der er det.\nFyre vil hellere end gerne knalde en pige med en langt hørere V end ham selv. Piger vil helst knalde fyre der er ca i hendes egen league, ellers er der for stor risiko for at han smutter. (tror jeg, ikke heelt sikker)\nNu kommer det vi snakkede om:\nEn fyr kan sjusse sig frem til en kvindes sexual value +/- 5% bare ved at kigge på hende. For en pige er der en meget større usikkerhedsmargen. Da hun blir straffet med en ubehagelig død for at gætte forkert er hun lidt forsigtig. Så hun går ud hun fra at vi har LAV værdi, og så er det op til os at bevise det modsatte. Hun er fair nok og gir os muligheden, dvs hun vil gerne snakke med os i fem minutter hvor hun faktisk ikke ved hvor højt vi ligger.\nEn anden ting der gør hun går ud fra at vi ligger lavt er den måde vores samfund er indrettet på. Det er desværre sådan at pigerne er lige så kønne som de ALTID har set ud, men os mænd er pga samfundsudviklingen kun en skygge af så selv. Den gennemsnitlige mand er et fysisk skravl, mega usikker og har sygt lave sociale kompetencer. Især dem der kommer hen til piger når de er i byen! PIgerne har toolet dem rundt og nasset øl af dem i årevis, de har teknikker til at slippe af med dem. Pigerne oplever også at de kan få sex ad libitum og at fyre står på pinde for dem. Når der kommer en random gut hen tænker hun jo, at han er nok også sådan.\nSå en en fyrs sexual value "by default" lavere end en piges i hendes øjne. Game går ud på at få den op - så hun gerne vil knalde. Jo HØJERE pigens sexual value er, jo mere skal ens egen værdi self hæves. (Har aldrig selv gået efter 10ere, men ved nogen rigtigt dygtige games der rev piger hjem (Midas og AkaMe) har prøvet at bage på piger der omgikkes kendte, og det var bare umuligt, de ting de normale piger syntes var awsome var de bare ligeglade med. AkaMe prøvede med LOCs kæresten en gang lol.\nDet kan sagtens være at ens game er sådan at man ikke gør specielt meget "aktivt" ud af hæve ens sexual value. De fleste træner vel og tager tjekket tøj på og lugter godt for at hæve den. Hvis man opfører sig afslappet og selvsikkert er den en anden "passiv" måde at få den opad. Åbner man direkte får man point for selvtillid osv. Det gør man også for at snakke højt og for at have et nice kropssprog. Man behøver såmænd ikke tænke specielt meget over det - men det betyder ikke at det ikke stadig "kører".\nDerfor DHVer man stadig, altså Displays High Value altså Viser høj værdi, selv om man ikke bruger rutiner.\nRutinerne hedder DHV-rutiner, f.eks. DHV-historier - vi kalder dem tit bare for DHV og det er skidt...\nRe: Seksuel værdi - V'et i DHV\naf pikhund » lør 26. jan 2013 18:15\nDu mangler at skrive om H'et og L'et\naf AkaMe » ons 30. jan 2013 15:11


Klippekortets død bliver turisternes mareridt | NetAvisen\nAf Simone Merethe Holde Dahlin 9. april 2013\nUdenlandske turister, der til sommer kommer på besøg i København, kan ligesom danskerne ikke længere købe klippekort.\nFoto: Ren Strandbygaard fra dsb.dk\nDe udenlandske turister, der før har købt klippekort, skal snart vende sig til en ny billettype. Salget af klippekort slutter nemlig den 1. juli 2013 og kommer derfor ikke kun til at ramme danskerne, men også sommerens udenlandske turister.\nLæs også: Hovedstadens klippekort er snart fortid\nPå Tangloppen Camping i Ishøj er man vant til at hjælpe turisterne med den offentlige transport. Kim Skibsted, der er lejrchef, er i tvivl om, hvordan man nu skal vejlede turisterne, når de ikke længere kan købe klippekort.\n– Det er et problem. Vi vil henvise til turistinformationen. Jeg kan ikke se, hvad turisterne skal gøre. Det kan blive et rigtig stort problem, siger han.\nRammer særligt familier\nTangloppen Camping har næsten udelukkende turister, der tager ind og besøger København. Kim Skibsted vurderer, at 90 procent af campingpladsens gæster primært bor der for at kunne besøge hovedstaden.\n– Næsten alle vores turister tager den offentlige transport, siger Kim Skibsted.\nFra campingpladsen er der fem zoner fra hovedstaden, og turisterne må tage S-toget. Gæster, der bor flere nætter på campingpladsen og skal til København flere gange, bliver rådet til at købe turistbilletten Copenhagen Card. Men anderledes er det med transitgæsterne.\n– Hvis de bare skal være her én nat, og de er så mange, at de kan bruge et klippekort, så siger vi, at de skal gøre det. Altså købe et 10-turs-kort. Hvis de er fire i familien, så selvom der er to klip tilbage, så har de sparet mange penge, siger Kim Skibsted.\nMovia er positive\nPernille Jørgensen, der er marketingschef i Movia, vurderer, at det nu vil blive nemmere for turisterne at finde ud af den offentlige transport.\n– Det vil være en ligeså kompliceret rådgivning, som den de har i dag, synes jeg. Det er heller ikke let for turisterne i dag at finde rundt i det danske billetsystem, siger Pernille Jørgensen.\nHun tror ikke, at klippekortet har været særlig udbredt hos turisterne.\n– Der har vi nogle særlige turistprodukter, forklarer hun.\nTuristernes muligheder vil nu være at købe turistbilletter, almindelige billetter i automaterne eller mobilbilletter. Det sidste vil dog kræve, at de har en telefon med internet, og at de henter en app til formålet.\nFra Ishøj til hovedstaden\nEn 5 zoners enkeltbillet koster 60 kroner\nEt 5 zoners klippekort koster 305 kroner, hvilket svarer til 30,50 kroner per klip\nEn bustur i Indre by\nEn 2 zoners enkeltbillet koster 24 kroner\nEt 2 zoners klippekort koster 150 kroner, hvilket svarer til 15 kroner per klip\nPernille Jørgensen anbefaler, at turister, der skal udenfor hovedstadens zoner, køber en 24-timers billet, som de kan rejse frem og tilbage på.\n– Turister kan også bruge rejsekortet. Man vil i en lang række salgssteder snart kunne købe et rejsekort, som man vil kunne få med sig her og nu. Det vil man kunne her fra den 1. juli, siger Pernille Jørgensen.\nTuristerne skal købe et anonymt rejsekort, som de vil kunne rejse mange sammen på.\n– Man kan oprette ét rejsekort til for eksempel en familie, som de alle sammen kan rejse på. Men de kommer til at betale for selve rejsekortet, forklarer Pernille Jørgensen.\nDet koster 80 kroner at oprette et anonymt rejsekort.\nKbh, offentlig transport, turisme\nKlippekortets død bliver turisternes mareridt added by smhd on 9. april 2013


Fejlfinding på displayet t - Wiki\nFejlfinding af CRT'er versus LCD-skærme begynder med lignende trin, men afviger på grund af de forskellige karakteristika for de to skærmtyper. De første fejlfindingstrin er ens for begge skærmtyper: Sluk for systemet og skærmen, og tænd derefter for dem igen, og sørg for, at strømkablet er tilsluttet, og at stikkontakten har strøm, kontroller at signalkablet er tilsluttet til både videoadapter og skærm og at der ikke er nogen bøjede ben, skal du kontrollere, at videoadapteren er konfigureret korrekt til skærmen, prøv problemvisningen på et kendt system, eller prøv en kendt skærm på problemsystemet og så videre. Når du har prøvet de 'åbenlyse' trin til fejlfinding, hvis problemet fortsætter, afhænger det næste trin du tager af skærmtypen. De følgende afsnit dækker grundlæggende fejlfinding for CRT'er og LCD-skærme.\nFejlfinding af CRT'er\nCRT mislykkes sjældent direkte uden åbenlyse tegn, såsom et højt klik eller en stærk lugt af brændende elektriske komponenter. De fleste CRT-problemer er virkelig problemer med strøm, videoadapter, kabel eller hardware / softwareindstillinger. For at eliminere CRT som en mulig årsag skal du slutte den mistænkte CRT til et system, der er kendt, eller tilslutte et kendt display til det mistænkte system. Det er værd at bemærke, at ældre CRT'er til sidst slides ud og begynder at dæmpe. Almindelige tegn på en svag CRT er et svagt billede, dysfunktionel lysstyrke og / eller farvekontrol, billedudstrygning ved høj lysstyrke og i farve-CRT'er, en farvetone mod en enkelt farve (rødgrøn blå)\nHvis CRT er problemet, er det ofte ikke værd at reparere. Hvis CRT er ude af garanti, kan dele og arbejdskraft koste mere end at købe en ny CRT, hvilket også giver dig bedre specifikationer og en garanti. Omkring de eneste CRT'er, som vi endda ville overveje at reparere uden for garantien, er avancerede 21 'eller større modeller, og selv der er økonomien tvivlsom.\nSelvom CRT er i garanti, kan forsendelsesomkostningerne overstige værdien af CRT. For eksempel kan forsendelse af en CRT begge veje nemt koste $ 75 eller mere. Hvis denne CRT er en årig 17 '-model, er det sandsynligvis bedre at bruge $ 100 til $ 200 for en ny 17' eller 19 'CRT end at betale 75 $ i forsendelse for at få den gamle repareret. CRT'er har mange komponenter, som alle ældes sammen. At rette en er ingen garanti for, at en anden ikke fejler inden længe. Faktisk sker det oftere end ikke i vores erfaring.\nIKKE GANG MED CRT'er\nAldrig adskille en CRT. I bedste fald kan du ødelægge CRT. I værste fald kan det ødelægge dig. Ligesom fjernsyn bruger CRT'er ekstremt høje spændinger internt og har store kondensatorer, der gemmer den energi i dage eller endda uger efter, at CRT er frakoblet. Robert brændte engang bogstaveligt talt en skruetrækker i halvdelen, da han arbejdede inde i et farve-tv, der var blevet frakoblet i flere dage. Det store, skrøbelige rør kan også implodere og sprede glasfragmenter som en håndgranat. Folk, der reparerer CRT'er og fjernsyn for at leve, behandler dem med stor respekt, og det bør du også gøre. Hvis du skal reparere en CRT, skal du tage den til en person, der ved, hvad de laver. Du er blevet advaret.\nHer er nogle almindelige CRT-problemer:\nCRT viser intet billede\nKontroller først de åbenlyse ting. Kontroller, at CRT er tilsluttet (og at stikkontakten har strøm), at videokablet er sluttet til videokortet, computeren og CRT er tændt, og lysstyrke- og kontrastindstillingerne er indstillet til midten af deres rækkevidde. Hvis ingen af disse trin løser problemet, kan dit CRT, grafikkort eller videokabel være dårligt. Kontroller den mistænkte CRT på et kendt system eller en kendt god CRT på problemsystemet.\nCRT'er indeholder flere filamenter, som kan brydes, eller gas kan være lækket ind i vakuumet inde i CRT. CRT'er beskadiget på denne måde kan ikke repareres uden specialudstyr. Med displayet åbent. kontrollere, om alle tre filamenter lyser orange. Overdreven rødme eller lilla lysbuer betyder, at der er lækket gas ind. Der kan også være en intern kortslutning inde i CRT, som også ikke kan fastgøres uden specialudstyr.\nHvis du har aktiveret ACPI- eller APM-strømstyring, kan det forårsage problemet. Nogle systemer nægter simpelthen at vågne op, når strømstyring sætter dem i dvale. Vi har set sådanne systemer overleve en hardware-nulstilling uden at gendanne strøm til CRT. For at bekræfte dette problem skal du slukke for strømmen til systemet og CRT og derefter tænde dem igen. Hvis CRT derefter viser et billede, skal du kontrollere strømstyringsindstillingerne i dit BIOS og operativsystem og deaktivere dem om nødvendigt.\nCRT viser kun en tynd vandret linje eller en nøjagtighed i midten\nDet vandrette og / eller lodrette afbøjningssystem mislykkedes. Selve CRT-røret er fint, men det kredsløb, der driver røret, har mislykkedes. Udskift displayet.\nCRT blinker en farve med mellemrum, selv når skærmen er blank\nDette er et hardwareproblem med en af elektronkanonerne. Udskift CRT. Dette problem kan også manifestere sig som en stærk farvebesætning under normal drift, som ikke kan korrigeres ved hjælp af de normale farvebalancekontroller.\nCRT klikker, knitrer eller popper, når den tændes, eller udsender en stærk elektrisk lugt\nKatastrofal CRT-fiasko er nært forestående. Støjene er forårsaget af højspændingsbue, og lugten er forårsaget af brændende isolering. Træk CRT ud af væggen, inden den bogstaveligt talt begynder at antænde.\nCRT udsender et meget højt skrig\nDer er to sandsynlige årsager. For det første kører du muligvis CRT ud over dens designgrænser. Nogle CRT'er viser et brugbart billede ved opløsninger og / eller opdateringshastigheder, der er højere end de er designet til at bruge, men under et sådant misbrug forkortes CRT's forventede levetid dramatisk, måske til minutter. For at rette dette problem skal du ændre videoindstillinger til værdier, der ligger inden for CRT's designspecifikationer. For det andet kan strømforsyningen levere spænding lavere end CRT kræver. For at rette op på dette problem skal du slutte CRT til et andet kredsløb eller til en UPS eller strømforsyning, der leverer standardspænding uanset indgangsspænding.\nCRT viser nogle farver forkert eller slet ikke\nDette er normalt et mindre hardwareproblem. Den mest sandsynlige årsag er, at signalkablet ikke er forbundet tæt til CRT og / eller grafikkortet, hvilket får nogle ben til at komme i kontakt med hinanden eller slet ikke. Kontroller, at ingen stifter er løse, bøjede eller mangler på kablet eller stikkene på CRT og grafikkort, og stram derefter kablet i begge ender. Hvis det ikke løser problemet, skal du åbne computeren, fjerne videokortet , og sæt det helt i igen.\nI ældre systemer er en anden mulig årsag, at nogle hardware-DVD-dekoderkort 'stjæler' en farve (normalt magenta) og bruger den til at kortlægge DVD-videosignalet på standardvideosignalet. Fjern DVD-dekoderkortet. Hvis din videoadapter indeholder DVD-understøttelse af hardware, eller hvis du opgraderer til en sådan adapter, har du ikke brug for et DVD-dekoderkort.\nDette er også et symptom på en svag CRT, i hvilket tilfælde skærmen skal udskiftes.\nBilledruller eller en vandret linje ruller konstant ned ad skærmen\nDen mest sandsynlige årsag er, at CRT modtager utilstrækkelig strøm. Tilslut det til et andet kredsløb eller til en reservestrømforsyning, der giver korrekt spænding uanset udsving i netspænding.\nDet vandrette eller lodrette afbøjningssystem kan også have svigtet, i hvilket tilfælde displayet skal udskiftes.\nDen mest sandsynlige årsag er, at opdateringshastigheden er indstillet for lav. Skift opdateringshastigheden til mindst 75 Hz. Flimmer skyldes også interaktion med fluorescerende lys, der fungerer på 60 Hz AC og kan heterodyne visuelt med CRT. Dette kan forekomme ved 60 Hz (hvilket alligevel er alt for lav opdateringshastighed), men kan også forekomme ved 120 Hz. Hvis du kører ved 120 Hz opdatering og oplever flimmer, skal du enten bruge glødelampe eller nulstille opdateringshastigheden til noget andet end 120 Hz.\nBilledet er krypteret\nGrafikkortindstillingerne ligger sandsynligvis uden for det område, der understøttes af CRT, især hvis du lige har installeret CRT eller netop har ændret videoindstillinger. For at bekræfte dette skal du genstarte systemet i fejlsikret tilstand (tryk på F8 under opstart for at få vist Windows-startmenuen og vælg fejlsikret tilstand). Hvis systemet viser et VGA-billede korrekt, skal du ændre dine skærmindstillinger til noget, der understøttes af CRT.\nBilledet vises retlinet, men er forkert dimensioneret eller justeret på skærmen\nDe fleste moderne CRT'er kan vise signaler ved mange forskellige scanningsfrekvenser, men det betyder ikke, at CRT nødvendigvis automatisk vil vise forskellige signaler i fuld skærm og korrekt justeret. Brug CRT-knapperne til at justere billedets størrelse og justering.\nBilledvisninger bortset fra retlinet (trapez, parallelogram, tønde eller nålepude)\nAfhængigt af indstillingerne for CRT, grafikkort og video kan dette være normal adfærd, der kan justeres ved hjælp af CRT-kontrollerne. Hvis forvrængningen er uden for kontrolelementernes evne til at rette, kan problemet være med grafikkortet, CRT eller driveren. Prøv først at ændre videoindstillinger. Hvis problemet fortsætter med flere indstillinger, skal du flytte det CRT til et andet system (eller bruge et andet grafikkort) for at afgøre, om problemet skyldes CRT eller grafikkortet. Reparer eller udskift den defekte komponent.\nI ældre tv-apparater (aka roundies, hvor CRT har et rundt ansigt), kan dette være normal opførsel.\nBilledet vakler eller skimrer regelmæssigt eller konstant\nDette skyldes normalt RF-interferens fra en anden elektrisk eller elektronisk enhed, især en der indeholder en motor. Sørg for, at sådanne enheder er mindst tre meter fra CRT. Bemærk, at sådan interferens undertiden kan trænge igennem typiske boliger og kontormure, så hvis CRT er tæt på en mur, skal du kontrollere den anden side. Sådanne billedproblemer kan også være forårsaget af interferens fra kraftledningen eller af spændingsvariationer i vekselstrømsforsyningen. For at eliminere interferens, sæt CRT i en overspændingsbeskytter. Endnu bedre, tilslut det til en UPS eller en strømforsyning, der leverer ren strøm ved en konstant spænding.\nDette problem kan også skyldes, at du bruger et videokabel, der er for langt eller af dårlig kvalitet, eller ved at bruge en dårlig kvalitet KVM switch (tastatur / video / mus switch ). Manuelle KVM-switche er særligt problematiske.\nFilamenterne kan modtage utilstrækkelig effekt, i hvilket tilfælde alle transformatorviklinger, modstande og elektrolytkondensatorer skal kontrolleres.\nFarver er 'slukket' eller udtværing vises i nogle områder\nCRT skal muligvis degausseres. En CRT, der sidder i en position i flere måneder eller år, kan blive påvirket selv af jordens meget svage magnetfelt, hvilket forårsager forvrængning og andre skærmproblemer. At udsætte en CRT for et stærkt magnetfelt, f.eks. Uskærmede højttalere, kan forårsage mere ekstreme billedproblemer. Mange moderne CRT'er degausserer sig automatisk hver gang du cykler strømmen, men nogle har en manuel degauss-knap, som du skal huske at bruge. Hvis din CRT har en manuel degauss-knap, skal du bruge den hver måned eller to. Degaussing kredsløb i nogle CRT'er har begrænset effekt. Vi har set CRT'er, der ved et uheld blev udsat for stærke magnetfelter, hvilket resulterede i et dårligt forvrænget billede. Indbygget degaussing gjorde lidt eller intet. I så fald kan du nogle gange løse problemet ved at bruge en separat degaussing-spole, der er tilgængelig på RadioShack og lignende butikker for et par dollars. Vi har dog set CRT'er, der var så dårligt 'magnetbrændt', at selv en enkeltstående degausseringsspole ikke helt kunne eliminere problemet. Moralen er at holde magneter væk fra din CRT, inklusive dem i højttalere, der ikke er videoskærmede.\nDer er muligvis knyttet et forkert åg til CRT. Medmindre du har meget fritid på dine hænder, er det normalt ikke værd at ordne. Udskift displayet.\nDu har muligvis et svagt billedrør. Uden specialudstyr er dette normalt uopretteligt. Du kan prøve en CRT-foryngelse som en sidste udvej, men dette kan muligvis rette eller dræbe din CRT permanent.\nFejlfinding af LCD-skærme\nHvis du har prøvet de grundlæggende fejlfindingstrin, og din LCD stadig ikke fungerer korrekt, kan du have et eller flere af følgende problemer:\nHvis LCD'et slet ikke viser noget billede, og du er sikker på, at det modtager strøm og videosignal, skal du først justere lysstyrke- og kontrastindstillingerne til højere værdier. Hvis det ikke virker, skal du slukke for systemet og LCD'et, frakoble LCD-signalkablet fra computeren og tænde LCD'et af sig selv. Det skal vise en slags initialiseringsskærm, hvis kun en meddelelse om 'Intet videosignal' måske. Hvis intet lyser, og ingen meddelelse vises, skal du kontakte teknisk support til din LCD-producent. Hvis din LCD understøtter flere indgange, skal du muligvis trykke på en knap for at bladre gennem indgangene og indstille den til den rigtige.\nI modsætning til CRT'er, hvor forøgelse af opdateringshastigheden altid reducerer flimmer, har LCD-skærme en optimal opdateringshastighed, der kan være lavere end den højeste understøttede opdateringshastighed. For eksempel understøtter en 17 'LCD, der fungerer i analog tilstand, 60 Hz og 75 Hz opdatering. Selvom det lyder kontraintuitivt for alle, hvis erfaring har været med CRT'er, kan reduktion af opdateringshastigheden fra 75 Hz til 60 Hz muligvis forbedre billedstabiliteten. Tjek manualen for at bestemme den optimale opdateringshastighed for din LCD, og indstil din videoadapter til at bruge denne hastighed.\nSkærmen er meget ustabil\nPrøv først at indstille den optimale opdateringshastighed som beskrevet ovenfor. Hvis det ikke løser problemet, og du bruger en analog grænseflade, er der flere mulige årsager, hvoraf de fleste skyldes dårlig synkronisering mellem videoadapterens ur og displayuret eller faseproblemer. Hvis din LCD har en automatisk justering, automatisk opsætning eller automatisk synkronisering, kan du prøve at bruge den først. Hvis ikke, kan du prøve at justere fase- og / eller urindstillingerne manuelt, indtil du har et brugbart billede. Hvis du bruger en udvidelse eller længere end standardvideokablet, kan du prøve at tilslutte det standardvideokabel, der fulgte med skærmen. Lange analoge videokabler forværrer synkroniseringsproblemer. Også, hvis du bruger en KVM-switch, især en manuel model, skal du prøve at tilslutte LCD'et direkte til videoadapteren. Mange LCD-skærme er vanskelige eller umulige at synkronisere, hvis du bruger en KVM-switch. Hvis du ikke kan opnå korrekt synkronisering, kan du prøve at slutte LCD'et til en anden computer. Hvis du ikke kan få synkronisering på den anden computer, kan LCD-skærmen være defekt. Endelig skal du bemærke, at nogle modeller af videoadaptere simpelthen ikke fungerer godt sammen med nogle modeller af LCD.\nHvis skærmen viser et fuldt, stabilt billede, men billedet er af dårlig kvalitet, skal du først kontrollere, at skærmen ikke er tilsluttet via en KVM-switch eller ved hjælp af et forlængerkabel. Tilslut i så fald skærmen direkte til videoadapteren ved hjælp af standardkablet. Hvis det allerede er tilfældet, skal du justere lysstyrke-, kontrast- og fokuskontrollerne. Hvis du ikke kan få et ordentligt billede ved hjælp af disse kontroller, er problemet sandsynligvis et ur eller en faseoverensstemmelse, som du kan kurere ved at tage de trin, der er beskrevet i det foregående punkt.\nJUSTERING AF UR OG FASE\nDet tager for lang tid at vaske maytag-vaskemaskinen\nDen bedste måde at justere ur og fase på er at bruge først autojustering. Kontroller hjælpeprogrammet og driver-cd'en, der fulgte med skærmen. Det kan have en guide eller i det mindste de passende baggrundsskærme, der skal bruges, når du justerer fase- og urindstillingerne. Hvis ikke, skal du gå til Windows Start-menu og vælge Luk ned. Når skærmen bliver grå, og dialogboksen Windows Shutdown vises, skal du lade denne dialog vises på skærmen, men ignorere den. Brug den grå skærm til at justere ur og fase manuelt. Eventuelle problemer med ur og fase og eventuelle ændringer, du foretager i uret og faseindstillingerne, fremgår tydeligt på den grå skærm.\nJuster altid uret først. Ur er normalt ikke et problem, hvis du har brugt automatisk justeringsfunktionen på din skærm, men hvis du har urproblemer, vil de være tydelige som store lodrette bjælker på din skærm. Tilpas urindstillingen, indtil disse søjler forsvinder. Juster derefter fasen. Faseproblemer er tydelige, da tynde sorte linjer løber vandret på tværs af skærmen. Juster fase, indtil linjerne forsvinder eller minimeres.\nIkke alle analoge grafikkort synkroniseres perfekt med flade paneler. Den grå nedlukningsskærm overdriver problemet, så rolig, hvis meget små bevægelser er synlige, når du har justeret ur og fase så godt som muligt. Når du har indstillet ur- og fasekontrollerne til det bedst mulige billede på den grå skærm, skal du annullere nedlukning, og billedet skal optimeres.\nMeddelelsen 'Signal uden for området'\nDit grafikkort leverer et videosignal med en båndbredde, der er over eller under LCD'ens evne til at vise. Nulstil dine videoparametre til at være inden for det område, der understøttes af LCD'et. Hvis det er nødvendigt, skal du midlertidigt tilslutte en anden skærm eller starte Windows i fejlsikret tilstand og vælge standard VGA for at ændre videoindstillinger.\nTekst eller linjer er skyggefulde, kæftige eller blokerede\nDette sker, når du kører en LCD-skærm med en anden end dens oprindelige opløsning. For eksempel, hvis du har en 19 'LCD-skærm med native 1280x1024-opløsning, men har din skærmadapter indstillet til 1024x768, forsøger din LCD at vise disse 1024x768 pixels i fuld skærmstørrelse, hvilket fysisk svarer til 1280x1024 pixels. Den ekstrapolering af pixel, der er nødvendig for at udfylde skærmen med det mindre billede, resulterer i artefakter som blokeret eller dårligt gengivet tekst, skarpe linjer osv. Indstil enten din videoadapter til at vise den oprindelige opløsning på LCD'et, eller indstil din LCD til at vise billedet med lavere opløsning uden at strække skærmen (en funktion, der undertiden kaldes skærmudvidelse), så pixel vises 1: 1, som resulterer i en lavere opløsning, der bruger mindre end hele skærmen.\nNogle pixels er altid tændt eller altid slukket\nDette er et kendetegn ved LCD-skærme, især ældre og billige modeller, forårsaget af defekte pixels. Producenter indstiller et tærskelnummer, under hvilket de finder et display acceptabelt. Dette antal varierer med producenten, modellen og skærmens størrelse, men ligger typisk i området 5 til 10 pixels. (Bedre LCD-skærme har i dag normalt ingen døde pixels.) Der kan ikke gøres noget for at rette defekte pixels. Producenter udskifter ikke LCD-skærme under garanti, medmindre antallet af defekte pixels overstiger tærskelværdien.\nRådgivning fra Ron Morse\nNogle mennesker hævder, at det at lade enheden være slukket i en dag eller to vil 'slette' et vedvarende efterbillede. Andre foreslår at lade en neutral grå skærm (som den, der bruges til fasejustering) være oppe på skærmen for at 'udligne' skærmen. Det ved jeg ikke. FWIW, jeg har set dette problem på ældre Samsung-paneler, men aldrig på de Sony- eller NEC / LaCie-paneler, jeg bruger.\nDer findes et vedvarende efterbillede\nIgen er dette et kendetegn ved LCD-skærme, især ældre og billige modeller. Efterbilledet opstår, når skærmen har haft det samme billede ét sted i lang tid. Efterbilledet kan fortsætte, selv efter at du slukker for skærmen.\nBevægelige billeder sløres, udtværes eller spøges\nTransistorbaserede pixels i en LCD reagerer langsommere end phosphorerne i en CRT. De billigste LCD-skærme udviser dette problem selv med langsom billedbevægelse, som når du trækker et vindue. Bedre LCD-skærme håndterer moderat hurtig billedbevægelse uden spøgelse, men viser problemet med hurtig bevægelsesvideo. De bedste LCD-skærme håndterer selv hurtig bevægelsesvideo og 3D-spil meget godt. Den eneste løsning på dette problem er at opgradere til en LCD med hurtigere svartid.\nBrug lysstyrkekontrollen til at øge billedets lysstyrke. Hvis du har indstillet lysstyrken til maksimum, og billedet stadig er for svagt, skal du kontakte producenten af skærmen. CCRT'erne, der bruges til baggrundsbelysning af skærmen, har en begrænset levetid og kan begynde at dæmpes, når de nærmer sig slutningen af deres liv.\nBilledet er kun delvist baggrundsbelyst\nEn eller flere af CCRT'erne, der giver baggrundsbelysning, mislykkedes. Kontakt producenten af skærmen.\nDer vises vandrette eller lodrette linjer\nHvis en eller flere vandrette og / eller lodrette linjer vises på skærmen, skal du først nulstille computeren og skærmen. Hvis linjerne fortsætter, skal du køre skærmens automatiske opsætningsfunktion. Hvis det ikke løser problemet, skal du tænde for systemet og vise skærmen, fjerne videokablet og kontrollere, at videostikkene og stikkene på både computer- og skærmender ikke har brudte eller bøjede ben. Selvom alt ser ud til at være korrekt, skal du prøve et andet videokabel. Kontakt producenten af skærmen, hvis problemet fortsætter.\nmaytag gas tørretumbler ikke opvarmes\nmin zte-telefon oplader eller tænder ikke\nps4 vil ikke tænde noget lys, ingen bip\n2001 Lincoln Town bil blæser motor modstand placering


Chanel Allure H...100 ml 898 kr Spar 180 kr emmabox.com\nChanel har lavet en hvid udgave af deres Allure Homme - og den er kompleks. Fokus har nemlig været mange forskellige duftnoter. Parfumen er maskulin, dyb og elegant.\nTopnoterne af sort og hvid peber dominerer i de første par minutter. Derefter kommer hjertenoterne, som blandt andre er af læder, siciliansk citron, bergamot og sandeltræ. Denne duft bliver på huden i flere timer. Efter hjertenoterne er forduftet, kommer bundnoterne af hvid moskus, vanilje, cedertræ og ingefær, som varer ved i mange timer.\n*Kompleks, velduftende parfume\n*Spray parfumen på kroppens puls steder for optimal duft - det vil sige knæhaser, håndled, under kæben og lignende.\nVi har mere Chanel, hvor det kommer fra\nDet elegante, parisiske modehus har i mange år beriget os med lækre produkter til personlig pleje. Du kan finde vores udvalg af Chanel ved at klikke på “Chanel” i produktets titel.\n898 1078 DKK\nhttps://emmabox.com/produkt/chanel-allure-homme-edition-blanche-100-ml-14074.html Chanel Allure Homme Edition Blanche https://s3.eu-central-1.amazonaws.com/emma-production-gallery/allure-homme-edition-blanche-404616-426x426.jpg /Herre/Parfumer
Chanel Allure Homme Edition Blanche
Chanel har lavet en hvid udgave af deres Allure Homme - og den er kompleks. Fokus har nemlig været mange forskellige duftnoter. Parfumen er maskulin, dyb og elegant.
Topnoterne af sort og hvid peber dominerer i de første par minutter. Derefter kommer hjertenoterne, som blandt andre er af læder, siciliansk citron, bergamot og sandeltræ. Denne duft bliver på huden i flere timer. Efter hjertenoterne er forduftet, kommer bundnoterne af hvid moskus, vanilje, cedertræ og ingefær, som varer ved i mange timer.

Fordele:
*Edition Blanche
*Kompleks, velduftende parfume
*Maskulin
*Elegant flakon

Anvendelse:
*Spray parfumen på kroppens puls steder for optimal duft - det vil sige knæhaser, håndled, under kæben og lignende.

Vi har mere Chanel, hvor det kommer fra
Det elegante, parisiske modehus har i mange år beriget os med lækre produkter til personlig pleje. Du kan finde vores udvalg af Chanel ved at klikke på “Chanel” i produktets titel.


Køb DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281 – 140 kr.\nDGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281\nDGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281Lyskæde med 100LED, 230V, IP44, forlængerL: 7,92mAfstand mellem pærer: 8cmSpecifikationer (Læs mere)\nNavn: DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281\nEn hel del online webshops foreslår i dag alverdens former for fragt. En der er meget populær er nu om stunder pakkeshops, så du selv kan hente bestillingen når du har mulighed for det. Denne er nemlig ultra uproblematisk, og desuden også den mest letkøbte fragtmetode ved køb af DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281.\nDu kan tillige prøve at få det leveret hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Fragttypen er som regel en tand dyrere, men tillige vældig overkommelig. Den mest prisbevidste mulighed for levering er utvivlsomt at du selv henter varerne, som desværre nødvendiggør at du befinder dig lige ved e-forhandlerens hjemsted.\nFragtperioden på Bolig kan være meget væsentlig om vi absolut skal bruge produkterne om få sekunder, så herved er det naturligvis fornuftigt at man ser leveringstiden ved den aktuelle vare.\nAdskillige internet varehuse giver løfte om 1 dags fragt på mange af shoppens produkter, eksempelvis DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281, men som trods alt forudsætter at bestillingen placeres inden et besluttet tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produktet ordnet før pakkepersonalet tager hjem.\nVisse internet shops garanterer fri fragt, men undertiden er det så præmissen at man aftager for en konkret sum. Ellers bør man gribe den mindst kostelige form for fragt, der mange gange – uden hensyn til om du bor ved Næstved, Smørumnedre eller Bramming – vil være at få fragtfirmaet til at bringe din pakke til et afhentningssted.\nDet er særligt smertefrit for forbrugerne at finde de laveste priser i blandt diverse internet webshops, og så har adskillige Det Gamle Apotek forhandlere på nettet fundet det uundgåeligt at sænke salgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, samt også til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange præstere fri fragt.\nDet kan dog til hver en tid blive rentabelt at udforske enkelte webshops efter rabat på DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281 forinden du gennemfører din bestilling, sådan at man er garanteret at få den mindst kostelige pris.\nDu må trods alt være årvågen med, at hvis en shop på nettet annoncerer deres varer for en udsalgspris som kan ses som helt fantastisk attraktiv, så burde det tit være et karakteristika der viser en snydagtig webshop. Handler med kort er dog inkluderet i et reglement, hvilket passer på dig som kunde overfor snydagtige forhandlere på nettet.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du vælge en løsning på afbetaling fra f.eks. ViaBill, hvis du hellere vil afbetale omkostningerne senere.\nInden folk handler på en Det Gamle Apotek butik på nettet behøver de faktisk studere webbutikkens betingelser, dog er det undertiden ikke særlig sjovt.\nEt alternativ kan derfor være at bemærke hvorvidt netbutikken er medlem af e-mærket, fordi det længe har været en indikation om at internet butikken respekterer de danske retningslinjer, udover at forretningen jævnligt undersøges af jurister der har den nødvendige knowhow om vilkårene på området. Derudover tilbydes du anledning til at få hjælp, hvis du udsættes for dilemmaer med din ordre.\nFor øvrigt er det smart at kunden er vaks omkring de fundamentale reglementer gældende for handlen, som for eksempel den bytteret butikken tilsikrer. Derfor er det tilmed vigtigt, at man altid gemmer ens kvittering på e-mail, så man senere vil kunne dokumentere købet af DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281, uanset om du shopper til en dame eller herre.\nTrustpilot frembyder ultra tiltalende genveje til at gøre dig bekendt med mange nuværende brugeres tanker og på grund af dette kan det være til hjælp, at du verificerer internet virksomhedens bedømmelser af DGA Lyskæde 100led, 230v, Ip44 – Black792cm Forlængerkæde Uden Stik – 18271281 forud for at du bestiller.\nFacebook frembyder endvidere fuldt ud belejlige løsninger til at få kendskab til online shoppens kundetilfredshed. Tilmed ser vi mange e-handler som giver kunderne mulighed for at nedfælde en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket på samme måde kan udnyttes til vurdering af tidligere kunders oplevelser.\nVores hjemmeside er finansieret af reklamer. Vi har et fast samarbejde med en gruppe af online varehuse og fremviser deres varer, og får provision forudsat en af de besøgende på vores website laver en transaktion.\nViden angående varer og firmaer på nettet understøttes rutinemæssigt, men der tages ikke ansvar for ændringer der er blevet realiseret siden sidste opdatering af de viste oplysninger.


ledige stillinger - Medarbejdere til grønne områder - Kolding, Syddanmark | Randstad Danmark\nhome / jobs / lager, produktion & håndværk stillinger. / medarbejdere til grønne områder\nmedarbejdere til grønne områder\nRandstad søger for en samarbejdspartner vikarer til grønne områder. Trives du med at arbejde under åben himmel, og er du ikke er bange for at få hænderne beskidte – så er du måske vikaren, vi mangler.\n-Vedligeholdelse af grønne områder\n-Kan tale og forstå dansk\n-Kan løse opgaver selvstændigt\n-Har lyst til at tage ejerskab for dine kunder og opgaver\n-Er fleksibel ift. arbejdstiderne (det afhænger meget af vejret)\n-En moderne arbejdsplads med ordnede forhold samt motiverede og fagligt dygtige kollegaer\n-Et aktivt og afvekslende job med masser af udfordringer\n-Personlige og faglige udviklingsmuligheder samt frihed under ansvar\n-Arbejdspladsen er omkring Give, Vejle og Kolding\nAnsøg hurtigst muligt via stillingsopslaget – klik på knappen ANSØG.\nAlle henvendelser behandles fortroligt. Samtaler vil foregå løbende.