Handlinger er ikke blot noget, vi foretager, når vi gør noget rent fysisk som at cykle, gå, male eller slå græs. Vi handler også, når vi taler og skriver. At bruge sprog er at handle. Vi aftaler noget, vi lover hinanden noget, vi truer nogen, vi hilser på hinanden, eller vi opfordrer nogen til at gøre no-get. Vi benytter os af såkaldte sproghandlinger. De fleste kommunikative handlinger vi foretager, uanset om det er i tale eller på skrift, har karakter af sproghandlinger. Lad os se på tre sætninger:\n– Jeg laver lektier\n– Jeg døber dig i Faderens og Sønnens og Helligåndens navn\n– Jeg lover at komme i morgen\nDe sidste to sætninger indeholder meget tydelige eksempler på sproghandlinger, idet de faktisk, når de udtales, udfører den handling, de siger, de gør. Når præsten siger ”Jeg døber dig”, så døber han rent faktisk barnet. Når jeg siger, ”jeg lover at komme i morgen”, så lover jeg det rent faktisk, uanset om jeg kommer eller ej. De to sætninger indeholder såkaldte performative verber, som netop er kendetegnet ved at de gør det, de siger de gør. ”Døber” og ”lover” er performative ver-ber, og der findes mange flere af slagsen, f.eks. ”oplyser”, ”mener”, ”tror”, ”indrømmer”, ”benæg-ter” osv.\nSer vi nu på den første sætning, så forholder det sig lidt anderledes med den. Når jeg siger, at ”jeg laver lektier”, så sker der ikke automatisk det, at mine lektier bliver lavet. Gid det var så vel, vil nogen måske sige, men sætningen ”Jeg laver lektier” udfører ikke, som de to andre sætninger det, den siger, den gør. ”laver” er ikke et performativt verbum. Alligevel er det en sproghandling og for at gøre den lige så tydelig som de to andre, må vi formulere den lidt om og tilføje et performativt verbum, som egentlig er underforstået i sætningen. Så hedder det: ”Jeg meddeler hermed, at jeg laver lektier”. Nu udfører sætningen det den siger, den gør. Den meddeler nemlig noget, og det uanset om jeg laver mine lektier eller ej. ”Meddeler” er netop et performativt verbum.\nNår sætninger ikke eksplicit indeholder et performativt verbum, men har et underforstået, kan man undersøge, hvilken type sproghandling der er tale om ved at indsætte sætningen i følgende formel:\nJeg + performativt verbum i nutid + (dig) + (hermed) + forhold\nSætningen ”Jeg laver lektier” bliver indsat i formlen til ”Jeg meddeler (dig), at jeg laver lektier”.\nFem hovedtyper af sproghandlinger\nSproghandlingerne kan inddeles i fem hovedtyper alt efter hvilken handling de udfører. Som man vil kunne se, knytter der sig bestemte performative verber til hver type sproghandling.\n1. De følelses- og holdningsudtrykkende sproghandlinger, hvor afsenderen giver udtryk for sin følelser og holdninger. Sproghandlingerne indeholder med andre ord en subjektiv vurdering.\n– Performativer: Roser, accepterer, undskylder, udtrykker begejstring, udtrykker sympati, beklager, anerkender, mener, synes\n– Eksempler: Du er god til at læse (roser), Jeg er ked af det jeg gjorde (undskylder), Jeg kan bedst lide den sorte kjole (mener/synes), Det er sent (synes), Jeg synes det er en god bog (synes), Kø-\nbenhavn er en stor by (mener), Ih, hvor er du smuk (begejstring), Du har ret i dit synspunkt (accep-terer, anerkender)\n– Typiske tekster: digte, romaner, læserbreve, anmeldelser, politiske diskussioner m.m.\n2. De handlingsregulerende sproghandlinger, hvor man forsøger at regulere modtagerens hand-linger eller sine egne.\n– Performativer: Opfordrer, foreslår, fraråder, beder om, anmoder, anbefaler, forlanger, advarer, lover, samtykker, sværger, forsikrer, undskylder\n– Eksempler: Jeg vil gerne bede om ro i salen (beder), Vil du stille dig derhen? (forlanger). Du skulle tage at prøve en tur (foreslår), Det der ville jeg ikke gøre, hvis jeg var dig (fraråder). Jeg kommer imorgen (lover)\n– Typiske tekster: Love, opskrifter, brugsanvisninger m.m.\n3. De informationsudvekslende sproghandlinger, hvor meddelelsens indhold af informationer, viden og oplysninger er i centrum. Sproghandlingerne kan efterprøves med hensyn til om de er sande eller falske, eller de fremsættes som om de er sande eller antages at være det.\n– Performativer: Meddeler, indrømmer, oplyser, beskriver, benægter, fortæller, forklarer, fastslår, antager, tror, påstår, hævder, spørger efter viden, svarer på spørgsmål.\n– Eksempler: Jeg hedder Hans (fastslår), Kjolen er rød (oplyser/fortæller/beskriver), Hvad dag er det i dag? (spørger), Det er mandag (svar), Jorden er flad som en pandekage (påstår, antager), Jeg snød (indrømmer), Jeg tror det er en god bog (tror), Jeg kommer i morgen (meddeler),\n– Typiske tekster: Nyhedsartikler, videnskabelige artikler, rejsebøger m.m.\n4. De rituelle sproghandlinger, hvor man udtrykker forskellige sociale konventioner.\n– Performativer: takker, lykønsker, døber, dømmer, gifter, udnævner, erklære, ansætter, sværger, forfremmer, tilgiver, bandlyser, forbander\n– Eksempler: Jeg døber dig i Faderens, Sønnens og Helligåndens navn (døber), Til lykke med din fødselsdag (lykønsker), Jeg slår op (erklærer). Det passer, på ære (sværger), Du er ansat (ansætter)\n– Typiske tekster: Takkekort, religiøse bønner, lejlighedstaler, smalltalk\n5. De samtalestrukturerende sproghandlinger, hvor den talende regulerer samtalen med hensyn til hvor langt den er nået og hvad der videre skal ske. Desuden brugen disse sproghandlinger til at skabe og opretholde kontakten i en samtale\n– Performativer: Hilser, Indleder, afslutter, opsummerer, udtrykker interesse, tager ordet, under-streger, kommenterer, konkluderer, afrunder, styrer hvem der skal tale\n– Eksempler: Hej! (hilser), Mojn! (hilser), Er det sandt? (udtrykker interesse), Nej, da (udtrykker interesse), Det jeg nu siger er vigtigt (understreger), Nu skal du bare høre (indleder), Det jeg hidtil har sagt skal I ikke lægge for meget i (opsummerer), Jeg er godt klar over at jeg ikke er den fødte taler (kommenterer eget sprog), Har du mere at sige? (styrer hvem der skal tale), Okay, vi ses (af-slutter)\n– Typiske tekster: videnskabelige afhandlinger, uformelle samtaler m.m.\nØvelse til Sproghandlinger\n– Jeg hedder Per\n– De informationsudvekslende sproghandlinger\n– Det er en god film\n– De følelses- og holdningsudtrykkende sproghandlinger\n– Husk det næste gang du kommer\n– De handlingsregulerende sproghandlinger\n– Thisted ligger nord for Limfjorden\n– Der er 179 medlemmer af Folketinget\n– Det er måske et resultat af den globale opvarmning\n– Vil du siger mere?\n– De samtalestrukturerende sproghandlinger\n– Aarhus har 400.000 indbyggere\n– Jeg synes klokken er mange\n– Der er meget at se til i mit job\n– Hun er dygtig til at slå søm i\n– Jeg er så ked af det i dag\n– Jeg mener, at Thisted ligger nord for Limfjorden\n– Jeg tror der er en sammenhæng mellem rygning og kræft\n– De følelses- og holdningsudtrykkende sproghandlinger / De informationsudvekslende sproghand-linger\n– Hva’ så dér\n– Det ser ud til at det bliver regn\n– Lad det aldrig ske igen\n– Forstyr mig ikke\n– Skal jeg hjælpe dig?\n– De samtalestrukturerende sproghandlinger / De handlingsregulerende sproghandlinger\n– Jeg kan desværre ikke komme\n– De informationsudvekslende sproghandlinger / De følelses- og holdningsudtrykkende sproghand-linger\n– Vil du tage opvasken?\n– Jeg erklærer jer hermed for rette ægtefolk\n– De rituelle sproghandlinger\n– De følelses- og holdningsudtrykkende sproghandlinger / De samtalestrukturerende sproghandlin-ger


Vejen er banet for en forbeholdsafstemning | Ellen Trane Nørby\n4. november 2009 12. januar 2015 Ellen Trane Nørby\nFlere års stormfuld forelskelse har i dag fået en lykkelig afslutning, da den tjekkiske domstol erklærede, at Lissabon-traktaten ikke er i strid med den tjekkiske forfatning. Det er med stor glæde, at Den Danske Europabevægelse omsider byder Lissabon-traktaten velkommen i familien af EU’s traktater. Nu hvor vejen er banet for Lissabon-traktaten bør det stå klart for alle, at de danske forbehold hurtigst muligt skal til afstemning så Danmark ikke kommer til at stå uden for væsentlige dele af det europæiske samarbejde.\nFormand for Europabevægelsen, Erik Boel, efterlyser politisk handling. ”Vi kan ikke blive ved med at vente på at meningsmålinger viser, at et flertal af danskerne vil have afskaffet de danske forbehold. De danske partier bør gå forrest og vise hvor betydningsfuldt det er for varetagelsen af danske interesser at de danske undtagelser bliver afskaffet”.\nDen danske folkeafstemning om forbeholdene er vigtigere end nogensinde. Uden en afskaffelse af forbeholdene vil Danmark som følge af blandt andet sit retlige forbehold stå uden for det internationale politisamarbejde, der bekæmper grænseoverskridende kriminalitet som eksempelvis terrorisme.\nNæstformand i Europabevægelsen, Ellen Trane Nørby (V) forklarer: ”Med Lissabon-traktaten i hus kan vi endelig komme videre med det europæiske samarbejde og de udfordringer som EU står over for. Det er dog bekymrende at konstatere, at det i endnu højere grad bliver uden dansk deltagelse. De danske forbehold sætter Danmark uden for væsentlig indflydelse og vi kan ikke udsætte en folkeafstemning i en uendelighed.”


Se Skoletjenesten mange øvrige undervisningstilbud | Zoo\nGRUNDSKOLER OG SPECIALKLASSER\nVIRKSOMHEDSBESØG I ZOO\nForløb til alle niveauer\nBørn og unge har sjældent direkte erfaringer med dyr og natur, men bygger ofte store dele af deres opfattelser og viden fra digitale medier. I Skoletjenestens undervisning inddrages altid levende dyr. Eleverne arbejder med dyrene og lærer bl.a. at iagttage og beskrive dyrs tilpasninger og adfærd. Her kan du læse om anderledes undervisningstilbud, der kan være aktuelle i forbindelse med temaer eller lignende.\nTilbudene kan både foregå i biologisk værksted, ved et af havens mange anlæg eller i børnezoo. Skoletjenesten Zoo tilbyder også undervisningsforløb til institutioner og behandlingshjem, der ikke navigerer efter gymnasiale læreplaner samt efter grundskolens fællesmål. Der udbydes pr. 1. september 2014 fem forløb månedligt, og samme institution kan booke max 2 tider inden for samme måned. Undervisningsforløbene har en varighed på 45 minutter.\nFormålet med Biologisk Værksted 3 er, at det bliver anvendt som et supplement til arbejdet på skolen eller institutionen eller sammen med Zoos øvrige pædagogiske tilbud. Målgruppen er lærere, pædagoger og pædagogmedhjælpere, der arbejder i børnehaver, indskoling, SFO’er eller andre institutioner.\nUndervisningen i Biologisk Værksted 3 er henvendt mod børnehaver, skoler, SFO'er og institutioner for fysisk og psykisk handicappede, og med et kørekort til Biologisk Værksted 3 får du som pædagog eller lærer mulighed for selv at undervise i Skoletjenestens Bio 3 lokale.\nKørekort til Bio 3\nEt kørekort til Bio 3 erhverves via et dagskursus og indebærer, at man bliver fortrolig med dyr i Bio 3 og faciliteter i Zoo.\nDagskurset er tilrettelagt som et pædagogisk grundkursus i anvendelsen af dyr og faciliteter der er til stede i Bio 3 lokalet. Formålet med kurset er, at deltagerne får redskaber med hjem til at planlægge og udvikle deres egne forløb i Zoo og hjemme, samt at deltagerne bliver bevidste om deres egen rolle i forhold til håndtering og formidling af dyr.\nDerudover byder kurset på:\n- Faglig diskussion om børns brug af og erfaringer med levende dyr\n- Gennemgang af Biologisk Værksted 3 med henblik på rummets og Zoos anvendelsesmuligheder\n- Praktisk og teoretisk gennemgang af de dyr, der kan bruges i Biologisk Værksted 3.\nAlle kursusdeltagere får efter kursets afslutning tildelt et ”kørekort”, der giver adgang til på egen hånd at undervise i Biologisk Værksted 3.\nDet er gratis at bruge lokalet, men der kræves adgangsbillet eller institutionskort til Zoo.\nHvis du ikke har anvendt Bio 3 inden for 1 år, skal du huske at meddele dyrepasseren dette ved ankomst. Hvis du ikke har anvendt Bio 3 i mere end 3 år, skal du aftale tid til en genopfriskning af dit kørekort.\nKursus i skoleåret 2018/2019\nDen 01-11-2018 ALLE PLADSER OPTAGET\nDen 25-04-2019 ALLE PLADSER OPTAGET\nKursus i skoleåret 2019/2020\nMålgruppe: Pædagoger, pædagogmedhjælpere og lærere, der selv ønsker at undervise i Skoletjenesten Zoos Bio 3-lokale. Særligt velegnet til børnehaver, indskoling, SFO'er eller andre institutioner\nMaks antal deltagere: 15\nPris: Heldagsarrangement inkl. forplejning: 1.195 kr.\nBookning af Biologisk Værksted 3\nBiologisk Værksted 3 kan bookes i tiderne: mandag til fredag kl. 10-11.25, 11.30-12.50 og 13-15.\nRing og bestil tid hos Skoletjenesten Zoo mandag til fredag fra 9.30 til 12.30 på tlf. 72 200 259\nFor nærmere information om Bio 3 og kurset kontakt Julia Suhr på jus@zoo.dk\nBiologisk Værksted 3 (Bio 3) bruger\nRing ind og book tid på 72 200 259 mellem 9.30 og 12.30, eller skriv en mail på undervisning@zoo.dk\nTiderne i Bio 3 er 10-11.15, 11.25-12.35. Eftermiddagstiden er fra 13-15.\nHvis du mangler inspiration til din tur i Zoo, så kontakt os endelig.\nHar du ikke anvendt Bio 3 i mere end 3 år er det tid til en genopfriskning af dit kørekort. Kontakt Julia Suhr på jus@zoo.dk\nTilmeld dig Bio 3's nyhedsbrev Her hvor du også kan læse tidligere nyhedsbreve.\nHer kan du finde håndteringsvideoer for dyrene i Bio 3.\nDet er en god idé at se videoerne inden du kommer til Bio 3 med din gruppe.\nHvis du har spørgsmål i forhold til håndtering eller andet, så spørg endelig dyrepasserne.\nHer kan du søge inspiration til brugen af temakasserne i Bio 3\nUdover de traditionelle undervisningsforløb tilbyder Skoletjenesten også andre muligheder for grundskoler og specialklasser både i og udenfor Zoo.\nSanser for modtagerklasser og dsa-klasser\nDette oplæg henvender sig til klasser i indskolingen og mellemtrinnet, som arbejder med at lære dansk. Oplægget er baseret på, at eleverne får konkrete opgaver, såsom at observere og håndtere dyr, som vi sammen sætter ord og betydning på.\nVi tager udgangspunkt i temaet ´Sanser´, så eleverne vil lære, hvordan forskellige dyr bruger deres sanser. Eleverne bruger deres øjne, ører, næse og hænder, og vi tager naturligvis udgangspunkt i elevernes forskellige udfordringer i forhold til deres sprogtilegnelse.\nForud for undervisningen skal I hjemme på skolen have orienteret jer i lærervejledningen, som indeholder arbejdsark til før- og efterbearbejdelse af besøget.\nArbejdsark til bearbejdelse før besøget i Zoo\nArbejdsark til bearbejdelse efter besøget i Zoo\nMålgruppe: Modtagerklasse / dansk som andersprog\nLokalitet: Undervisningslokalerne, Skoletjenesen Zoo\nAntal deltagere: Max. 14 elever\nBeskrive et dyrs udseende\nUdvide ordforråd ud fra konkrete oplevelser.\nAt man kan se på dyrs udseende, hvilke sanser de bruger.\nZoo har også en grejbase kaldet Grejzoonen. Her har skoler, institutioner, grupper og foreninger mulighed for at låne udstyr til udeskoleundervisning og friluftsaktiviteter. Mangler I udstyret til den perfekte båldag, til at presse æbler i børnehaven, eller til at hele klassen kan tage på opdagelse i det lokale vandhul, så er der mulighed for, gratis, at låne udstyret i Grejzoonen.\nVi har bøger, gps’er, undervandskikkerter og masser af andet spændende grej, der giver mulighed for, at flytte undervisning og oplevelser ud i naturen.\nKontakt Zoos naturvejleder for inspiration, yderligere info og komplet grejliste.\nStaffelier og tegneplader\nAt iagttage dyr og tegne dem er med til at give elever et større indblik i dyrs tilpasning til levested. Fra Informationen kan man låne staffelier og tegneplader. Man skal selv medbringe farver og tegneredskaber.\nDer er udarbejdet arbejdsark til alle alderstrin: Til børn, der ikke kan læse, til folkeskolens forskellige klassetrin samt til gymnasie- og HF-elever. Materialet knytter sig til de oplevelser, eleverne får, når de iagttager dyrene i Zoo.\nDer kan være temaer der ikke indeholder ark til download.\nVi opfordrer brugere til at have printet ark hjemmefra, da vores kundecenter ikke altid har mulighed for udlevering.\nSæt: Afrikas savanne, Koen og mælken, Griseliv og svinekød og Dyrs adfærd\nAfrikas Savanne- en undervisningsbog i savanneøkologi, som henvender sig til biologiundervisere, gymnasieelever samt elever på folkeskolens sidste klassetrin. Spækket med fantastiske fotografier forklarer den Afrikas savannes planter og dyrs tilpasninger til livet på de store græsstepper.\nMålgruppe 8.-10. klasse.\nHanne Lindemann, Den afrikanske savanne, 2008.\nKoen og mælken- en arbejdsbog om malkekoens oprindelse, liv og adfærd. Om malkekoens afstamning, udvikling, anatomi og produktion. Hæftet er gennemillustreret og indeholder desuden arbejdssider samt madopskrifter baseret på mejeri- og oksekødsprodukter.\nMålgruppe 0.-4. klasse.\nGriseliv og svinekød- en arbejdsbog om grisens oprindelse, liv og adfærd. En anderledes aktivitetsbog om svin, der lægger op til en lang række aktiviteter og diskussioner om svin og deres historie.\nMålgruppen er folkeskolens 3.-6. klassetrin.\nDorte Andersen og Ulla Didriksen: Griseliv og svinekød, 2000.\nDyrs adfærd - indeholder en generel gennemgang af dyrs medfødte og tillærte adfærdsmønstre, hvor eksemplerne primært er hentet i Zoologisk Have. Bogen kan bruges som en guide til at forstå dyrs adfærd og kan med fordel anvendes som basisbog for elever, der udfører adfærdsprojekter. Bogen er rigt illustreret med tegninger og fotos.\nDorte Andersen og Ulla Didriksen: Dyrs adfærd, 1999.\nskriv til lob@zoo.dk\nSara Tougaard, Mikkel Broe, Pernille Hjort og Ulla Didriksen, 2008.\nTil naturfaglige skoletjenester, naturskoler,seminarier og uformelle læringsmiljøer.\nI forbindelse med jeres besøg i Skoletjenesten Zoo, opfordres I altid til at afsætte ekstra tid til at gå på opdagelse i Haven. Besøg, enten før eller efter undervisningen, den del af Haven, som passer til jeres aktuelle undervisning.\nVi oplever fra tid til anden, at klasser udebliver uden forudgående aflysning. Derfor er der indført en udeblivelsesafgift på kr. 500, som vil blive faktureret til skolen eller institutionen.\nSkoletjenesten Zoo har sammen med Eksperimentarium, Den Blå Planet og Statens Naturhistoriske Museer produceret den komiske kortfilm "Verdens bedste tur", der handler om, hvor galt det kan gå, når planlægningen går i fisk.\nI Zoo er der nu mulighed for at tilbyde Erhvervsskolerne, herunder eksempelvis Hhx, erhvervs- og efteruddannelserne, et virksomhedsbesøg.\nIngen er i tvivl om, at det er vigtigt at passe på naturen og miljøet, og at det er vigtigt at spare på vand og energi. Få et indblik i hvordan det foregår i Zoologisk have, der er miljøcertificeret og samtidigt har både et opvarmet tropehus og store vandbassiner hos mange af dyrene.\nHør om hvad Zoo gør for at rense og genbruge vandet hos isbjørnene, hvordan elefanternes lort udnyttes, hvordan der bruges regnvand hos de tasmanske pungdjævle, og hvordan chimpanserne er med til at spare på vandet, når de drikker. Hør også om, hvordan der arbejdes med miljø i dagligdagen, og hvad det egentligt betyder for energiforbruget, når de gamle lamper udskiftes med sparerpærer, eller når der åbnes et nyt stort dyreanlæg.\nEfter oplægget går turen bag kulissen i flodhestehuset ned til maskinrummet under flodhesteanlægget. Her fremvises det store vandbehandlingsanlæg, der er årsagen til, at det er muligt, at se flodheste der svømmer under vandet.\nPris: DKK 750 per oplæg + entre\nZoologisk Have som arbejdsplads:\nHør om organisationens opbygning, om økonomien og ikke mindst om at rejse ressourcer til nye anlæg.\nDet er nok de færreste, der kender til de mange karrieremuligheder i Zoo, men med afdelinger for bla økonomi, it, markedsføring, salg og presse er det langt fra kun dyrepassere, der søger arbejde i den gamle have.\nHør også om en moderne Zoologisk Haves berettigelsesgrundlag, om etiske overvejelser i forbindelse med dyrehold og ikke mindst om fremtiden og nye tiltag.


Hvad er en falsk hukommelse? - teorier - 2019\nHvad er en falsk hukommelse?\nEn falsk hukommelse er en fabrikeret eller forvrænget erindring af en begivenhed. Sådanne minder kan være helt falske og imaginære. I andre tilfælde kan de indeholde faktuelle elementer, der er blevet forvrænget ved at forstyrre oplysninger eller andre hukommelsesforvrængninger.\nHukommelsesfejl er ret almindelige\nFolk tænker ofte på hukommelse som noget som en videooptager, nøjagtigt dokumenterer og lagrer alt, der sker med perfekt nøjagtighed og klarhed. I virkeligheden er hukommelsen meget udsat for fejl. Folk kan føle sig helt sikre på, at deres hukommelse er korrekt, men denne tillid er ingen garanti for, at en bestemt hukommelse er korrekt.\nEksempler på dette fænomen kan variere fra det retfærdige dagligdagse, som forkert at huske at du låste hoveddøren til den meget mere alvorlige, såsom falsk at huske detaljer om en ulykke, du oplevede.\nLær mere om, hvordan psykologer definerer falske minder, hvordan disse minder udgør, og hvilken indvirkning sådanne hukommelser kan have.\nDefinitioner af falsk hukommelse\nHvordan definerer psykologer falsk hukommelse? Hvordan skelner de fra andre former for hukommelsesfejl? Nogle fælles elementer i falsk hukommelse omfatter:\nFalske erindringer er mentale oplevelser, som folk tror, er nøjagtige repræsentationer af tidligere begivenheder.\nFalske minder ofte drejer sig om trivielle detaljer (tro på at du lægger dine nøgler på bordet, da du kom hjem) til meget mere alvorlig (tro på at du så nogen på en forbrydelsesplads).\nFalsk hukommelse adskiller sig fra simple hukommelsesfejl. Mens vi alle er tilbøjelige til at hukommelse falder, er falsk hukommelse mere end en simpel fejltagelse; det indebærer et niveau af certificering i hukommelsens gyldighed.\nMens vi alle oplever hukommelsesfejl fra tid til anden, er falske minder unikke, fordi de repræsenterer en særskilt erindring af noget, der ikke rent faktisk skete. Det handler ikke om at glemme eller blande op detaljer om ting, vi oplevede; Det handler om at huske ting, som vi aldrig oplevede i første omgang.\nHvad forårsager falsk hukommelse?\nSå hvorfor sker der falske minder? Faktorer, der kan påvirke falsk hukommelse, omfatter misinformation og fejlfordeling af den oprindelige kilde til informationen. Eksisterende viden og andre minder kan også forstyrre dannelsen af en ny hukommelse, der forårsager en hændelse af en begivenhed, der fejler eller er helt falsk.\nForslag kan føre til falske minder.\nHukommelsesforsker Elizabeth Loftus har gennem sin forskning demonstreret, at det er muligt at fremkalde falske minder ved forslag.\nHun har også vist, at disse minder kan blive stærkere og mere levende som tiden går videre.\nOver tid bliver minderne forvrænget og begynder at ændre sig. I nogle tilfælde kan den oprindelige hukommelse ændres for at indarbejde ny information eller erfaringer.\nDen potentielle indvirkning af falske minder\nMens vi alle er fortrolige med hukommelsens manglende evne (som ikke har glemt en vigtig smule information), er mange mennesker ikke klar over, hvordan almindelig falsk hukommelse virkelig er. Mennesker er bemærkelsesværdigt modtagelige for forslag, som kan skabe minder om begivenheder og ting, der ikke rigtig skete for os.\nFor det meste er disse falske erindringer temmelig uoverensstemmende - en hukommelse, at du bragte nøglerne i huset og hængte dem op i køkkenet, da i virkeligheden du forlod dem i bilen.\nI andre tilfælde kan falske minder have alvorlige konsekvenser. Forskere har fundet ud af, at falske erindringer er en af de førende årsager til falske overbevisninger, normalt ved den falske identifikation af en mistænkt eller falsk tilbagekaldelse under politiopråb.\nHvem er påvirket af falske minder?\nLoftus banebrydende forskning har vist, hvor let og let falske minder kan danne sig. I en undersøgelse så deltagerne video af en bilulykke og blev derefter stillet nogle spørgsmål om, hvad de så i filmen. Nogle deltagere blev spurgt: Hvor hurtigt gik bilerne, da de smadrede ind i hinanden? mens andre blev stillet det samme spørgsmål, men ordene "smadret ind" blev erstattet med "hit".\nDa deltagerne fik en hukommelsestest vedrørende ulykken en uge senere, var de, der var blevet spurgt om "smadret i" spørgsmålet, mere tilbøjelige til at have en falsk hukommelse om at se knust glas i filmen.\nTid kan påvirke falsk hukommelsesdannelse:\nLoftus har antydet, at falske minder bliver lettere, når der er tilstrækkelig tid, at den oprindelige hukommelse er falmet. I øjenvidne vidnesbyrd spiller for eksempel tidslængden mellem hændelsen og interviewet om arrangementet en rolle i, hvor sanselige mennesker er falsk hukommelse.\nHvis interviewet umiddelbart efter en begivenhed, når oplysningerne stadig er levende, er folk mindre tilbøjelige til at blive påvirket af misinformation. Hvis et interview imidlertid forsinkes i et tidsrum, er folk mere tilbøjelige til at blive påvirket af potentielle falske oplysninger.\nSelvom det kan være svært for mange mennesker at tro, har alle falske minder. Vores minder er generelt ikke så pålidelige, som vi tror, og falske minder kan danne ret let, selv blandt folk der typisk har meget gode minder.


Hvordan du skriver den perfekte fondsansøgning.... - Bigumconsult\nANSØGNINGEN er det afgørende dokument, som skal overbevise fondene om, at du er den rette modtager af deres næste uddeling. Fondsmedarbejderne har kun kort tid til at screene et stort antal ansøgninger. Formanden for en stor fond forklarede mig engang, at det bedste råd han gav ansøgerne var, at hans mor skulle kunne forstå indholdet ;-). Og selvom man kan grine lidt af sådan en udtalelse, så vær sikker på, at du får forklaret hovedpunkterne, så enhver kan forstå dem.\nDu skal i hvert fald kunne svare på:\n• HVORFOR er dette projekt vigtigt at støtte? Hvilken større vision er det, du og fonden er fælles om, hvis de støtter dit projekt?\n• HVAD er det konkret, du gerne vil med dit projekt, og\n• HVEM (målgruppe) kommer det til gavn?\nDet skal desuden stå klart, HVORDAN de aktiviteter du vil gennemføre hænger logisk sammen med målgruppen og med dit formål med projektet.\nDit HVORFOR er det vigtigste at få formuleret klart. Og dit HVORFOR er ikke at byens borgere skal have en ny hal. Dit HVORFOR er snarere, at borgerne bliver fysisk og mentalt sundere af at røre sig i hallen og deltage i de fællesskaber, der får bedre mulighed for at udfolde sig. Dit HVORFOR er heller ikke, at drengene skal kunne se deres produkter i 3D, men snarere at det skaber større glæde og selvtillid og lyst til skolearbejde, når deres nørderi ved computeren også kan få fysisk form og bruges til noget konkret.\nDet er vigtigt med en indledende minibeskrivelse af projektet, som kan sendes som “appetizer” til fondene. Det er et godt sted at starte, og den kan så efterhånden udbygges til en mere omfattende projektbeskrivelse.\nDen perfekte fondsansøgning\nDet konkrete indhold i ansøgningen afhænger selvfølgelig af projekttype og –størrelse.\nAnsøgningsskabelonen, som du får når du skriver dig op til mit nyhedsbrev, indeholder de væsentligste punkter, som de fleste fonde ønsker belyst. Ikke alle 14 punkter behøver lige meget opmærksomhed i alle typer ansøgninger. Typisk vil en mindre ansøgning om et shelter ikke behøve at indeholde så meget om arbejdsmetoder, formidlingsaktiviteter, evaluering og forankring. Mens disse punkter er toprelevante for et projekt, der ønsker at udbrede et pilotprojekt om fx bedre madkultur til hele landet.\nDen sikre skabelon, der guider dig til at få struktur og indhold på din projektbeskrivelse. Den får du ved at skrive dig op til mit nyhedsbrev her til højre.\nHvis du selv vil lære at skrive endnu bedre ansøgninger, så kom med på et af mine fundraisingkurser. Her får du mange flere gode råd til at skrive den perfekte fondsansøgning.\nFondssøgningsproces Bigum Consult Liste over fonde


Migræne – 54321.dk\nEt bud på psykologien omkring Migræne er problemer med, at du vil noget, men gør det ikke. For at illustrere det, vil vi komme med nogle typiske eksempler:\nDu har en masse planer for livet. Du har et højt energi niveau og pludselig bliver du gravid og får dit første barn. Da du er et ansvarsfuldt menneske, vælger du karrieren fra og passer dit barn. Dette giver i sig selv ingen problemer og rigtig mange kan sagtens takle dette, men for dem, der får migræne omkring den situation, er det, fordi de bliver ved med at tænke på alt det, de går glip af og hellere ville. Ikke at forstå sådan at barnet er uønsket, men kun på den måde, at barnet satte en brat stopper for udviklingen i kærlighedens og parforholdets tegn.\nDu lever i et parforhold som ikke svinger. Så snart der ikke sker noget, der kan aktivere jeg’et, så melder migrænen sig på banen. Så længe du er aktiv, så holdes migrænen stangen og alt er vel. Du oplever en masse og din energi bliver brugt. I dette tilfælde ses ofte folk, der skifter møbler ud bare for at skifte dem ud. Par der rejser meget, fordi der skal ske noget. Par der investerer i ny bil og nyt hus og ja, hvad som helst, der kan give noget at snakke om. Energien bliver brugt og behøver ikke at fylde hovedet. Ofte er dette eksempel mennesker, der lever i den materielle verden og ikke har meget at snakke om.\nDu har overstået redebyggerfasen, du har fået din kæreste og dine børn er ved at være store og kan klare sig selv. Så begynder tanken om din barndomsdrøm at melde sig igen. Du har et godt arbejde, du har en god familie og alt er, som det skal være, MEN nu er tiden inde til at realisere dig selv. Du gør det bare ikke, da du ikke vil splitte familien ad. Alle fordommene, om at det kan der ikke blive råd til, dukker op. Alle fordommene, med at du som 40 åring skal på skolebænken sammen med dem på 18, holder dig tilbage, men drømmen er der stadig og den kører rundt i dit hoved. Gør det og kom videre.\nDer er helt sikkert andre eksempler, men alle går de på, at dit aktivitets niveau går andre steder hen, end der, hvor du inderst inde ønsker, det skal være. Så alle, der har migræne, skal have kigget på deres personlige forhold til, hvor de er og hvor de gerne vil være. Det er et problem, der kan koste ægteskab, stilling og status. Men hvis man gør op med problemet, så vil både dig med migrænen og dine omgivelser få et bedre liv.\nMigræne kan have mange ansigter. Det kan være en overenergi, forstået på den måde, at man er for aktiv og bliver bremset. Her ses ofte, som udløsende faktor uheld. Eksempelvis med “piskesmæld” til følge. Det kan også være en underenergi, det vil sige at migrænen opstår som følge af andre problemer. Det kan være smerter i nakke og skuldre (som indikerer manglende tryghed), det kan være galdeblæreproblemer (som indikerer problemer omkring optimisme og evnen til at få styr på hverdagen). Migræne kan komme som en bivirkning mange steder fra og er i høj grad noget, der kræver en samtale.\nOvergangsalderen er en speciel ting ved migræne. Mange får først migræne efter overgangsalderen og andre slipper den. Overgangsalderen kræver sin egen artikel, men kort fortalt er det alderen fra 42 til 48 år. Her oplever vi alle, at der skal tænkes tilbage på det liv, der har været og hvad skal fremtiden byde. Dem, der slipper migrænen, er dem der kan sætte ord og handling på fremtiden, hvor den der først får den efter de 48 år, er dem, der hænger fast i fortiden og ikke ser nogle muligheder i fremtiden. De vil gerne, man har 1000 undskyldninger for ikke at handle.\nEnhver sygdom er personlig og skal kigges på individuelt. Dette gælder også Migræne. Ovenstående er eksempler omkring den psykologiske faktor for Migræne. Der kan være andre personlige psykologiske faktorer, som kommer frem under en samtale, men alle vil handle om det overordnede, at ønske sig noget andet, end det man gør. Selvom du kan finde dig selv inden for ovenstående eksempler, så vil det, at komme af med Migrænen være forskellig fra person til person, dog vil det under alle omstændigheder, omfatte en ændring i hverdagen på området.


Udligningsreform skal også sætte stop for parallelle magtstrukturer\nAarhus-borgmester Jacob Bundsgaard og Københavns overborgmester Frank Jensen er de to mest positive over for regeringens ønske om at ændre forvaltningsstrukturen i de fire største kommuner.\nKøbenhavn, Aarhus, Aalborg og Odense skal have ændret forvaltningsstrukturen sammen med udligningsreformen.\n1. FEB 2020 10.05\nRegeringens forslag om at ændre forvaltningsstrukturen i de fagborgmester- og rådmandsstyrede kommuner København, Aarhus, Aalborg og Odense møder som minimum forsigtig velvilje fra de fire kommuners borgmestre/overborgmester, mens rådmænd og fagborgmestre er mere forbeholdne. Mildt sagt.\nDet er opdelingen af kommunernes administrative ledelser, regeringen har i sigtekornet, ikke den måde, posterne fordeles på. Det er da også meningen, at rådmænd og fagborgmestre skal beholde både titel og fuldtidsløn, men i fremtiden altså kun som politisk ledelse, ikke administrativ.\nNedbrydningen af de hidtidige adskilte forvaltninger til fordel for samlede strukturer for hver kommune rummer ifølge regeringen en skønsmæssig besparelse på tilsammen en kvart mia. kr. Besparelsen er dog ikke så specifik, at der er sat tal på det forventede potentiale i hver af de fire kommuner. Der er da også forskelle mellem de fire kommuner på, hvor opdelt kontra samlet forvaltningerne de facto er, men med regeringsforslaget bliver der også formelt sat stop for parallelle magtstrukturer.\nSkønt med administrativ adresse vil ændringen også få politisk betydning for rådmænd og fagborgmestre, når de mister adgang til nogle af håndtagene i det kommunale magtmaskineri, og det er da heller ikke tilfældigt, at det er borgmestrene/overborgmesteren der betragter reformen mest uproblematisk. Mindretalsbeskyttelsen vil være intakt, og rådmænd og fagborgmestre vil stadig have deres politiske indflydelse, mener de.\nDe fire kommuner\n'I en stor by som København vil det give mindre bureaukrati og mindre dobbeltarbejde, hvis vi dropper at have syv forvaltninger adskilt i hver sin silo', skriver overborgmester Frank Jensen (S) på Twitter. Han afviser, at det skulle handle om 'at blive enerådig overborgmester', tværtimod agiterer han for 'en model, hvor partierne stadig har indflydelse efter størrelse, så vælgernes stemme slår igennem'.\nAarhus-borgmester Jacob Bundsgaard (S) er på samme spor:\n- Der ligger en stor mulighed for afbureaukratisering her og en mere effektiv sagsgang, siger han til Århus Stiftstidende og nævner et eksempel hvor 'to forskellige juridiske afdelinger har arbejdet på samme sag i et års tid og nået frem til to forskellige konklusioner'.\nHan medgiver, at en enhedsstyret kommune 'alt andet lige' vil give borgmesteren mere magt, men 'synes ikke, det er det væsentlige at tage pejling af'.\nOgså han 'vil afgjort argumentere for, at også oppositionen fremover skal have fuldtidspolitikere ansat', så 'oppositionen fortsat har muskler'. Det er nødvendigt i en stor kommune, siger Jacob Bundsgaard til avisen.\nI Aalborg har borgmester Thomas Kastrup-Larsen (S) det 'lidt blandet' med forslaget, men han tror at det kan 'fungere på en ordentlig måde, hvis det bliver som foreslået', siger han til Nordjyske. I Odense vil borgmester Peter Rahbæk Juel (S) godt lige se 'det helt konkrete forslag', inden han lægger sig fast på en mening, og han 'vil gerne se det i sammenhæng med resten af udligningsreformen', siger han til Fyens Stiftstidende. Begge lægger vægt på, at mindretalsbeskyttelsen skal bevares og oppositionen have del i de fuldtidslønnede poster.\nSocialdemokratiske borgmestre og blandede rådmænd\nFælles for borgmestrene/overborgmesteren er, at de er socialdemokrater, mens rådmænd og fagborgmestre er en mere blandet skare, hvor også oppositionen er repræsenteret. Det slår igennem på holdningerne til forslaget om at fjerne deres rolle i de administrative ledelser.\nMindst forbeholden er Aarhus' ældrerådmand Jette Skive fra Dansk Folkeparti, der 'kan se både fordele og ulemper ved at afskaffe magistratstyret', mens hendes rådsmandskolleger fra SF og Venstre ikke bryder sig om magtkoncentrationen hos borgmesteren. Også i Aalborg er skepsis udtalt, og i Odense kalder socialrådmand Brian Dybro (SF) det 'fuldstændig tåbeligt' og får opbakning fra rådmandskolleger fra Venstre og De Konservative og fra sin partifælle i København, sundheds- og omsorgsborgmester Sisse Marie Welling, der 'kender (...) Socialdemokratiet igen – magten skal centraliseres hos de socialdemokratiske bykonger, så andre partier sættes udenfor indflydelse', skriver hun på Twitter.\nRegeringens ordvalg i reformudspillet lyder, at de fire kommuners styreform skal ændres, så 'den daglige administrative ledelse af forvaltningen samles i en fælles administrativ ledelse, der består af borgmesteren og fagborgmestre eller rådmænd', at udvalgsformænd som hidtil skal vælges ved forholdstalsvalg' og at 'den umiddelbare forvaltning af kommunens sager varetages af udvalgene', ligeledes som hidtil.\nForuden de fire største kommuner har også Frederiksberg Kommune rådmænd og en magistrat. Her er rådmandsposterne dog ikke fuldtidslønnede, og magistraten er ifølge kommunen selv blot økonomiudvalg.


Ifølge et italiensk nyhedsbureau har Al-Qaeda telefonisk bekræftet, at de står bag attentatet mod Benazir Bhutto. Det amerikanske efterretningsvæsen bekræfter, at Al-Qaeda er den mest sandsynlige mistænkte.\nEn pakistansk mand holder her den engelsksprogede avis Khaleej Times op foran fotografen. Fold sammen\nFoto: KARIM SAHIB/Scanpix\nFredag d. 28. december 2007, kl. 11.06\nAl-Qaeda har ikke selv officielt taget ansvaret for attentatet mod Benazir Bhutto, men ifølge en udtalelse fra det amerikanske sikkerhedsministerium Homeland Security og FBI, så er det højst sandsynligt, at terrornetværket står bag. Det skriver CNN.\nDet italienske nyhedsbureau AKI siger, at de har modtaget et opkald fra en afghansk officer og talsmand fra Al-Qaeda, Mustafa Abu Al-Yazid, og han har bekræftet, at Al-Qaeda står bag attentatet mod Benazir Bhutto.\nMustafa Abu Al-Yazid skulle have udtalt:\n- Vi har fjernet USA’s vigtigste og mest værdifulde brik, der har svoret at vælte styret i Pakistan.\nIntet kan bekræftes endnu\nIfølge nyhedsbureaet AKI skulle planerne om attentatet allerede være begyndt i oktober måned.\nRoss Feinstein, talsmand for direktøren af ‘National Intelligence,’ Mike McConnell, siger, at det amerikanske efterretningsvæsen overvåger situationen og prøver at finde frem til de ansvarlige for attentatet:\n- Vi kan endnu ikke bekræfte, hvem der er står bag, men vi følger situationen nøje og analyserer situationen, siger han til CNN.\nAl-Qaeda er beskyldt for at have begået tidligere attentater mod Benazir Bhutto og har blandt andet udråbt hende til at være et instrument til at føre amerikansk politik i Pakistan.\nHøjest på listen\nSelvom embedsmænd fra Bush-regeringen siger, at det endnu er for tidligt at identificere de ansvarlige for attentatet, så har en amerikansk embedsmand udtalt til Reuters:\n- Der er flere ekstremistiske grupper i Pakistan, der kan have udført attentatet mod Bhutto. Al-Qaeda er en af de grupper, der rangerer højest på listen over mistænkte.\nAl-Qaedas allierede Taleban, som offentligt har truet Bhutto, er en anden potentiel mistænkt, siger embedsmanden, der kun har villet udtale sig med løfte om anonymitet.


Løghårmaske - Confetissimo - kvinders blog\nLøg hår maske\nHjemmelavede løg hår masker har været kendt i meget lang tid. Ifølge mange, der har oplevet sin effekt på sig selv, hjælper løgemasken til hårvækst hurtigt at genoprette længden og pompe til hår efter sygdomme, der forårsager alvorligt hårtab (svampelæsioner i hovedbunden, strålingssygdom, hormonforstyrrelser og stress) og endda et kursus af kemoterapi. Det er effektivt til genopretning af hår beskadiget af aggressiv kemisk farve og perm.\nLøgmaske til hårvækst - kan ikke være nemmere\nDen enkleste opskrift på en løghårmaske ser sådan ud: klem saften fra 2-3s pærer og læg den på hårrødderne. Derefter skal du lægge på en tyk plastpose eller en badekåbe på hovedet, indpakke med et frottéhåndklæde. Efter 1-2 timer skylles grundigt med en mild shampoo.\nEn anden løgmask til hårvækst: Hak 2 løg og fyld med vodka (ca. 300 ml), afløb gennem 2 timer. Den resulterende tinktur anvendes på samme måde som i den tidligere version.\nOpskrift nummer 3: 1 en spiseskefuld frisk løg og citronsaft blandet med æggeblomme af et æg.\nFor at styrke og stimulere hårvækst, anvendes en hvilken som helst maske 1 en gang om ugen. Til intensiv pleje anvendes en løgmask for hårtab i kurser: i en måned en gang om dagen på 2, en pause på 2 i en uge og igen en måned på 2 om dagen.\nFlere løg Masker til hårvækst\nHer er nogle flere opskrifter, der har vist sig effektive i praksis.\nLøg Hårtab Maske med Gær\npresset bagersgær - 20 g;\nløgjuice - 2-3 tablespoons;\nricinusolie - 2 teskefulde.\nTil gæren skal du tilføje sukker og noget varmt vand, vente til massen vokser i volumen, og tilsæt de resterende komponenter. Eksponeringstidsmasken 30-40 minutter.\nVi anbefaler dig at læse: Aloesaft til hår\nHonning-løg hår maske\nnaturlig honning - 1 teskefuld;\nburdock olie - 1 teskefuld;\ngrøn sæbe - 1time ske;\nsaft fra 1 pærer.\nBurdock olie kan erstattes med oliven, kokos eller havtorn.\nkefir - 2 tablespoons;\nløgjuice - 1 spiseskefuld;\nsaft fra 1 fed hvidløg.\nEn sådan maske kombinerer en stimulerende virkning på rødderne af håret af løg og hvidløg, hvilket gør produktets effektivitet markant stigende.\nLøg Husk Hår Mask\nløgskræl - 1 spisesked;\nkogende vand - 3 spiseskefulde;\nburdock olie - 2 spiseskefulde.\nHæld kogende vand over løg skræl, lad i en time, stamme, tilføje andre ingredienser. Påfør hele hårets længde på 20 minutter.\nForyngende løg hår maske\nFor at gøre dette, skal du have et virkelig magisk middel til kompleks eksponering:\nCognac - 2 spiseskeder;\næterisk olie (citron, rosmarin eller andet) - 5-10 dråber.\nKombiner alle ingredienserne i en homogen masse, for bedre blanding, de kan opvarmes i vandbad eller i mikrobølgeovn.\nHvordan slippe af med duften af løg?\nMed al den mirakuløse kraft i løgens hårmaske, gør den vedholdende lugt af løg mange, nægter at bruge den. Efter alt er løgens æteriske olier absorberet så stærkt i hovedbunden og håret selv, at den uforlignelige aroma kan bevares i flere måneder, intensivt intensiveret, når håret er fugtet. Hvad skal man gøre? Nogle fåprøvede tips:\nFor at forberede maskerne skal du forsigtigt filtrere løgjuice: det er løgpartiklerne, der bærer løveets andel af lugten.\nAnvend kun en løghårdmaske til rødderne (undtagen masken fra skinken).\nOverskrid ikke maskintiden (1 timer er nok).\nVask masken af med koldt vand.\nEfter skylning skylles håret med en opløsning af æblecidereddike eller citrusjuice (citron, appelsin) i forholdet mellem 2s spiseskred per 1 liter køligt vand.\nDuften af løg dræber tilsætningen af en dråbe æterisk olie (citron, appelsin, te træ, lavendel, ylang-ylang) eller 5 spiseskefulde god brandy til 2 masken. Behandler det perfekt og samtidig forbedrer den terapeutiske virkning af den efterfølgende anvendelse af en maske af sort brød, kefir eller farveløs henna. De mest avancerede damer anbefaler at bruge den såkaldte kinesiske stål såpe (odonizer).


Fysioterapeut baby - Læs om fysioterapi til babyer - Somno.dk\nNyere forskning peger i retning af, at betegnelsen kolik i nogle tilfælde dækker over problemer med bevægeapparatet, led og muskler. Dette kan være til stor gene for barnet og kan i visse tilfælde afhjælpes via bl.a. babymassage hos en fysioterapeut.\nDer er tale om en systematisk blødgøring af alle barnets overspændte muskler og led. Barnet vil ofte nyde behandlingerne, da de tit opleves som afslappende og afspændende.\nFysioterapeutisk babymassage siges at være behjælpelig da den:\nModvirker mavesmerter bl.a. grundet luft i maven\nBeroliger barnet og skaber tryghed\nForbedrer barnets koordinationsevner\nReducerer produktionen af stresshormonet cortisol\nFremmer produktionen af væksthormoner\nStimulerer frigivelsen af endorfiner\nSom det kan læses ovenfor, kan fysioterapeutisk babymassage være gavnligt på mange områder. Det tilrådes derfor ikke kun til babyer med kolik og andre problemer, men til alle børn.\nDa der i vores verden er mange årsager til, at forældre modtager en kolikdiagnose på deres barn, bør en tur til fysioterapeut bestemt ikke udelukkes. Der er bestemt mange fordele ved denne behandling, og selvom den måske ikke direkte eliminerer problemerne, kan den i mange tilfælde virke lindrende. Desuden kan man som forældre få nogle fif til selv at massere sin baby, hvilket der er bred enighed om er sundt for ethvert barn.\nDog er det vores klare anbefaling, at man får sit barn udredt hos en læge først for at udelukke eventuelle umiddelbare legemlige problemer. Fysioterapien skal ifølge os ses som en lindrende og måske supplerende behandling. Studier viser, at man sjældent vil opleve en 100% bedring ved denne behandling, og man skal derfor ikke forvente en sådan.


Festlege druk. Selskabslege til julefrokost!\nSelskabslege til julefrokost! Du kan eventuelt købe en sjov gave at overbringe vindere. Smider lige et eksempel så du kan se hvad festlege mener: Du pakker en pose med interessante TING. Der sættes højt musik på, og deltagerne skal prøve at træde og ødelægge hinandens balloner. Holder I bryllup, kan I fx teste dem i, hvordan I mødtes, festlege I har rejst henne, druk jeres respektive ynglings retter er, og hvad I finder mest dejligt og druk ved hinanden. Er der nogen, der kender nogle gode selskabslege? .. Det udvikler sig hurtigt til en syg omgang druk, derfor vil jeg af erfaring anbefale man. Trænger du til lidt forandring? Eller kunne du bare godt tænke dig en ny måde at fulde dig på? Så kig med her - her har Woman nemlig samlet tre sjove festlege.\nFESTLEGE DRUK - mcdonalds skanderborg. Selskabslege\nFestlege druk, vandrør kobber Festlege til bryllup, runde fødselsdage m.m.\nNår du afholder din fødselsdag, jeres bryllup eller noget helt andet kan festlege god og festlig underholdning være en af de druk, der efter festen vil stå aller skarpest i dine gæsters hukommelser. En god underholdning kan både være en god anledning til at ryste folk sammen, og det kan ligeledes være med til at løsne stemningen og få sat gang i dine gæsters lattermuskler. Her på redaktionen ønsker vi at give dig nogle gode tips og idéer til din festunderholdning. Fuld i en fart! Men det kan altså også bare være til en hyggelig aften. Terninger, kort, hukommelse og hurtighed afgør brandertens størrelse. Det udvikler sig hurtigt til en syg omgang druk, derfor vil jeg af erfaring anbefale man sætter en timer til. hjemmestudie Kortene fortæller dig, druk du skal gøre. Fremgangsmåde Til denne øl-leg skal man bruge et spil kort. En tom øl stilles midt på bordet og kortene blandes og…. Hurtigst igennem festlege med bind for øjnene druk Fremgangsmåde En god leg, hvis man har festlege en øl eller to:\nDanmark rundt. Kortene fortæller dig, hvad du skal gøre. Fremgangsmåde Til denne øl-leg skal man bruge et spil kort. En tom øl stilles midt på bordet og kortene. feb Hvis du er til et selskab eller en rund fødselsdag, og festen er i fare for at gå død, eller der er behov for en sjov måde at lære de andre gæster at. Fik gæsterne ikke vand nok? Så prøv da at lave en vandpistolkonkurrence. Det kræver en masse fyrfadslys, en lighter pr hold og en lille vandpistol til hver. Find sjove selskabslege, festlege og festlige indslag som du kan lave til jeres næste store fest! Du vil i guiden her finde eksempler på festaktiviteter, lege, og. Danmark rundt. Kortene fortæller dig, hvad du skal gøre. Fremgangsmåde Til denne øl-leg skal man bruge et spil kort. En tom øl stilles midt på bordet og kortene. feb Hvis du er til et selskab eller en rund fødselsdag, og festen er i fare for at gå død, eller der er behov for en sjov måde at lære de andre gæster at. Fik gæsterne ikke vand nok? Så prøv da at lave en vandpistolkonkurrence. Det kræver en masse fyrfadslys, en lighter pr hold og en lille vandpistol til hver. Alle elsker musik, men du kan teste hvor godt folk husker navne på sange og kunstnere. Man kan gøre det 2 personer sammen, hvor den ene finder sange og . Hvis du er til et selskab eller en rund fødselsdag, og festen er i fare for at gå død, eller der er behov for en sjov måde at lære de andre gæster at kende på.\nFESTLEGE DRUK - mie martha moltke. Selskabslege\nJeg skal til julefrokost, og er blevet pålagt at stå for noget af underholdningen. Er der nogen, der kender nogle gode selskabslege? Det bliver holdt i en lejlighed på 60 m2 og vi er 18 , så der skal heller ikke være ALT for meget renden rundt ;-. Kend en kendt eller noget i den retning Ideen er, at man skiftes til at nævne en kendt efter følgende regler: Fornavnet skal starte med det første bogstav i efternavn på den person, der sidst er blevet nævnt. Person 1 siger Peter Schmeichel.\nSjov underholdning til din fest festlege druk Mangler du,også lidt inspiration til hvordan du kan tilføje din sommerfest et ekstra pift? Med en træplade, en sav og lidt maling kan du lave utrolig mange ting. Man pakker en gave ind i et stykke ensfarvet papir. På papiret skriver man kugle.se "Til den med de længste fødder". Så pakker man den indpakked.\njul Ja nu ligger landet jo sådan at vi skal holde 2 x 25 års fødselsdag på lørdag, og for at der ikke kun går druk i den tænkte vi på nogle sjove lege. Vi har samlet 19 sjove festlege, der både kan afholdes af ham eller hende der arrangerer .. Spillet kan evt. gøres til et druk spil, hvor taberne skal drikke et shot. vi skal i juni holde kæmpe single fest i min kammerats have for folk over 30 år.. vi bliver er der nogen der har nogle ideer til nogle sjove.\n7 sjove selskabslege til den runde fødselsdag samleje under menstruation gravid\nAlle elsker musik, men du kan teste hvor godt folk husker navne på sange og kunstnere. Man kan gøre det 2 personer sammen, hvor den ene finder sange og . feb Hvis du er til et selskab eller en rund fødselsdag, og festen er i fare for at gå død, eller der er behov for en sjov måde at lære de andre gæster at. Trænger du til lidt forandring? Eller kunne du bare godt tænke dig en ny måde at fulde dig på? Så kig med her - her har Woman nemlig samlet tre sjove festlege. 30/12/ · Få avisen leveret hele julen: 15 aviser for kun kr. Hvilken selskabsleg gør din nytårsaften til en bedre fest? Kom med dit forslag. Vi har samlet et.\nFestlege druk, værestedet friheden silkeborg Festlege til bryllup, runde fødselsdage m.m.\nKortene fortæller dig, hvad du skal gøre. Festlege Til denne øl-leg skal man bruge et spil kort. En druk øl stilles midt på bordet og kortene blandes og…. Hurtigst druk kridtbanen med bind festlege øjnene … Fremgangsmåde En god leg, hvis man har fået en øl eller to: poketpussy Alle elsker musik, men du kan teste hvor godt folk husker navne på sange og kunstnere. Man kan gøre det kød protein personer sammen, hvor den ene finder sange og den druk skal gætte både kunstner og navnet på sangen. Man kan gøre det til en konkurrence, hvor man får point festlege. Man skal bruge en lille bold og så bliver den kastet op i været og så handler det om at skyde alle ned.\n5 geniale festlege, der kan sætte fut i enhver fest Det bliver meget nemt en meget sjovere fest! Skal du holde en julefrokost og vil du gerne have lidt gang i den eller starte nogle hyggelige julefrokost lege, så kan du finde nogle ideer her. Selskabslege - 10 sjove festlege som alle kan være med til. dec. CET Skrevet af Rasmus (Festglad blogger på kugle.se) Oversigt. Her er samlet en lang stribe af de mest populære drukspil. Så kig ind og bliv inspireret. Savner du lidt inspiration til at pifte festen op? Så har Woman inspiration til dig\nFølge: Inkontinens badedragt » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Festlege druk kugle.se


Indlagte coronapatienter plages af mareridt og hallucinationer | BT Udland - www.bt.dk\nIndlagte coronapatienter plages af mareridt og hallucinationer\nFå seneste nyt om coronavirus i Danmark. Video: Ritzau Scanpix / Byrd / B.T. Arkiv\nPatienter, der er så syge af coronavirus, at de ligger i respirator på en intensivafdeling, risikerer at få alvorlige mareridt og hallucinationer.\nOgså mere end andre indlagte patienter i respirator.\nDet fortæller docent ved det medicinske fakultet på Lund Universitet Karin Samuelsson, der forsker i intensivpatienters minder og velbefindende, til SVT Nyheter Skåne.\n»Covid-patienter har flere mareridt og hallucinationer end andre patienter. Det skyldes den lange tid, de bruger på intensivafdelingerne, og at de får så meget stærkere medicin, og det at vi nogle gange er nødt til at stoppe vejrtrækningen for at få respiratoren til at virke,« siger Karin Samuelsson.\nHun fortæller, at det er totredjedele af coronapatienterne, der plages af mareridt, mens det gælder for en tredjedel af de patienter, som er indlagt på intensivafdelinger af andre årsager.\nDe alvorligt syge coronapatienter fastholdes i en kunstig søvn uden naturlige drømmeperioder, og sygdommen påvirker både kroppen og hjernen. Det kan, kombineret med et hektisk hospitalsmiljø med slanger, der fastgøres til kroppen, øge angsten for at dø.\nSamtidig kan fraværet af nære pårørende føre til, at patienterne får alvorlige mareridt, fortæller Karin Samuelsson.\nMareridt, der for nogle patienter udvikler sig så voldsomt, at de begynder at hallucinere og får svært ved at adskille drømmene fra virkeligheden.\n»Drømmene er intense og detaljerede og gentages ofte. Det kan udvikle sig til paranoide vrangforestillinger, så patienterne mener, at personalet er imod dem. Og det kan være meget problematisk,« siger Karin Samuelsson.


Medieinformation KONTAKT. Peder van der Schaft Tlf aarhuspanorama.dk - PDF Free Download\n8 MATERIALEAFLEVERING FASTLAGTE UDGIVELSESDATOER Aarhus Panorama udkommer 6 gange om året i 2015 på følgende datoer: 12. januar 2016 Materialedeadline: 21. december 8. marts 2016 Materialedeadline: 22. februar 10. maj 2016 Materialedeadline: 25. april 12. juli 2016 Materialedeadline: 27. juni 13. september 2016 Materialedeadline: 29. august 8. november 2016 Materialedeadline: 24. oktober ANNONCEMATERIALE Materialet leveres som PDF. MATERIALET Til alle annonceformater skal der lægges 5 mm. til beskæring på alle fire sider af annoncen. Al tekst og billedvigtige elementer placeres mindst 10 mm indenfor det beskårne format. Kunden eller kundens mediebureau er selv ansvarlig for, at annoncematerialet er korrekt produceret og leveret fra deres eventuelle underleverandørs side. Ved produktion af dobbeltside-annoncer anbefales det, at der ikke placeres elementer henover midten pga. formeringen. Ved tvivlsspørgsmål, kontakt Aarhus Panorama. BILLEDER Billeder skal som minimum have en opløsning på 300 DPI. PDF. Filen må kun indeholde CMYK-farver. UPLOAD AF ANNONCEMATERIALE Annoncemateriale skal sendes til: ANNONCEKONTROL Aarhus Panorama forbeholder sig ret til at nægte at indrykke en annonce, selvom den i første instans er blevet accepteret eller tidligere har været indrykket. Annoncer, der ud fra Aarhus Panoramas skøn kan forveksles med redaktionelt indhold, forsynes med ordet annonce. ANNULLERING Eventuel annullering skal være Aarhus Panorama i hænde inden senest 30 dage før udgivelsee. I tilfælde af for sen annullering faktureres 50% af annoncens pris. BETALINGSBETINGELSER Alle annoncer beregnes efter de på indrykningsdatoens gældende priser. Betalingen skal ske senest 14 dage før udgivelsesdatoen. Bestilles mere end én annonce sker faktureringen samlet på aftalens fulde beløb. Alle priser er oplyst ekskl. moms REKLAMATIONER Ved trykning påtager Aarhus Panorama sig intet ansvar for eventuelle mindre afvigelser fra originalmaterialets farver. Aarhus Panorama forbeholder sig ret til at afvise reklamationer over annoncer, hvor materialet på forhånd er påtalt som ikke egnet til trykning. Der ydes ingen reduktion i annonceprisen ved fejl, hvor Aarhus Panorama er uden skyld i fejlens opståen. I tilfælde af fejl, som annoncøren ikke bærer ansvaret for, giver vi reduktion efter vores skøn af budskabets forringelse, dog højst annonceindrykningens pris. Reklamationer skal fremsættes senest 10 hverdage efter annoncens indrykning. Fakturareklamationer skal fremsættes senest 7 dage efter fakturaen er modtaget.\n9 AARHUS PANORAMA


Nye strikkefællesskaber i Aarhus: Anja vil have os til at slå maskerne sammen | stiften.dk\nNye strikkefællesskaber i Aarhus: Anja vil have os til at slå maskerne sammen\nAnja Storkholm vil have århusianerne til at strikke sammen. Derfor har hun dette efterår sat gang i flere strikkefællesskaber både under Sager der Samler om med utraditionelle strikkeevents rundt omkring i byen. Foto: Kirstine Lefevre Sckerl\nCorona-nedlukningen pustede effektivt til en strikketrend, som allerede havde godt fat. Men hvorfor ikke mødes og dele strikketøjets gode egenskaber, spørger Anja Storkholm, der har sat gang i en række strikkefællesskaber henover efteråret.\n08 okt. 2021 kl. 11:00\nAARHUS: Anja Storkholm har på egen krop oplevet, at strik har potentiale til mere end bare et lunt tidsfordriv.\n- Jeg har selv været i en stresssygemelding og fandt ud af, at strik gjorde mig noget godt. Det tror jeg, at det gør for alle, siger hun og opremser rutineret syv gode grunde til at strikke: Øget trivsel, glæde, fornemmelsen af at glemme tid og sted, mindre stress, boost af hjernen, øget overblik og lykkefølelse.\nSelv begyndte hun at strikke for tre år siden, da hun fik garn i julegave af sin svigermor.\n- Jeg fik mohairgarn til en bluse, men så tog det ene det andet, og pludselig var det noget helt andet end blusen i opskriften. Strik fangede mig bare, siger Anja Storkholm smilende.\nHun fandt ud af, at hun langt fra var alene om interessen. Der gemte sig flere erfarne strikkere i omgangskredsen, så Anja slog to fluer med et smæk og samlede en flok på 10-12 kvinder til 'strik og drik'. Et hyggeligt fællesskab, hvor hun samtidig kunne få hjælp til nye teknikker.\nHerfra opstod ideen til at udbrede fællesskabet omkring strik til flere mennesker også nogle, Anja ikke kender.\nStrik der samler\n- Jeg er sådan en, der godt kan lide at sætte gang i ting. Her kunne lave noget, der er spændende, som giver mig inspiration i hverdagen, og samtidig kunne jeg gøre noget godt for andre, ved at starte et strikkefællesskab. Det giver mig energi, siger 48-årige Anja Storkholm, der er uddannet pædagog.\nJeg vil gerne lave noget ekstraordinært, som involverede det at strikke sammen. Der er mange garnbutikker, som holder strikkecafé, og det er fint, men jeg ville gerne bruge byen og kombinere strik med noget andet.\nAnja Storkholm, vært for Strikkefællesskabet og Strikke-Events\nHun kontaktede Sager der Samler, for at præsentere sin idé om et strikkefællesskab. Organisationen støtter op om hverdagsaktivisme og holder til på den gamle N.J. Fjordsgadeskole.\n- Her var et hus, hvor der var åbenhed for at lave en sag, som samlede mange. De udfordrede mig i min idé. Det skulle ikke bare skulle være en strikkeklub, der skulle være noget socialt, man kunne samles om, siger Anja, der også har tænkt flere af FNs Verdensmål ind i Strikkefællesskabet.\n- Der skal være plads til alle, og det skal være bæredygtigt. Selv bruger jeg nærmest kun genbrugsgarn, og det vil jeg gerne udbrede, forklarer hun.\nSager der Samler støtter op om hverdagsaktivisme og holder til på den gamle N.J. Fjordsgadeskole. Her kan man blandt andet være med i Strikkefællesskabet en gang om måneden. Foto: Kirstine Lefevre Sckerl\nMålgruppen for Strikkefællesskabet er meget bred men kan for eksempel være nogle af de mange nye studerende, der ikke kender nogen i byen eller ældre, der ikke har så stort netværk.\n- Det skal være et trygt og omsorgsfuldt sted, hvor folk kan komme, uden at de skal købe en kop kaffe til 50 kroner for at være med. Et sted hvor man kan mødes på tværs af alder, køn, kultur og faglighed, siger Anja om Strikkefællesskabet, der har afholdes én gang om måneden.\nHun håber, at det kreative fællesskab kan styrke den sociale kontakt og glæden ved at være sammen om et fælles tredje.\nMen her stopper Anja Storkholm ikke. Hun har flere ideer til fællesskaber, der involverer en maske eller to.\nPå Instagram var hun stødt på københavnske Rocknrollhausfrau, der med sine strikkeevents i hovedstaden for eksempel kombinerer strik med historiske byvandringer og havnerundfart, og det inspirerede Anja til at igangsætte noget lignende i Aarhus.\n- Jeg vil gerne lave noget ekstraordinært, som involverede det at strikke sammen. Der er mange garnbutikker, som holder strikkecafé, og det er fint, men jeg ville gerne bruge byen og kombinere strik med noget andet, forklarer hun.\nIndtil videre har Anja søsat fire strikkeevents med forskellige temaer i løbet af efteråret. Deltagerne kan blandt andet lytte til jazz, mens de strikker på Støj eller slå maskerne op i kunsthåndværkerbutikken Højkant, og samtidig dyste i en strikkequiz.\nVed siden af Strikkefællesskabet i Sager der Samler, har Anja Storkholm sat gang i en række strikkeevents med forskellige temaer i løbet af efteråret. Foto: Kirstine Lefevre Sckerl\nAnja arbejder på at skabe flere strikkeevents med utraditionelle samarbejdspartnere i hele byen og håber dermed at kunne give glæden ved at strikke videre.\n- Strik har givet mig noget ro. Vi fylder ofte meget på i hverdagen, men det er også sundt ikke at lave andet end at strikke. Jeg glæder mig altid til en lang biltur, hvor jeg kun kan sidde og strikke. Det er en måde, jeg kan slappe af på. Det tænker jeg, at jeg kan give videre til andre, og give folk mulighed for at opdage det selv, siger hun.\nDu kan mødes med andre om strikketøjet i Strikkefællesskabet hos 'Sager der Samler' én gang om måneden. Det foregår på den tidligere N.J. Fjordsgadeskole i bygningen ud mod Ingerslevs Boulevard. Kom forbi med dit strikketøj. Der er kaffe og te på kanden, og det er gratis at være med:\nKommende datoer: 11. oktober, 9. november og 8. december.\nAlle gange klokken 19.00-21.30.\nSideløbende laver Anja Storkholm en række Strikke-Events ude i byen med et nyt tema hver gang:\n29. oktober: Strik og kage på Hamanns, klokken 16.00-18.00\n5. november: Strik og musik på Støj, klokken 19.30-22.00\n11. november: Strik og strik i Højkant, klokken 19.30-21.30\n1. december: Strik og jul på Den gule café, klokken 18.30-20.30\nStrikke-Events kræver billet. Mere info og booking på 26 55 77 00.\nAarhus Teater får millioner til læring: Dramaundervisning gø...\nByrådskandidat efterlyser helhedstænkning: Vi skal passe på både Aarhus og alle op-landsbyerne


Udenrigsministeriet: Danske ofre i terrorangreb på kirker og luksushoteller\nFoto: DINUKA LIYANAWATTE / Ritzau Scanpix Ritzau Scanpix\nMindst 100 personer er dræbt og flere end 400 såret efter en serie af terrorangreb har ramt flere kirker og luksushoteller i Sri Lanka søndag, skriver dr.dk.\nOg nu oplyser Udenrigsministeriets Borgerservice, at der tilsyneladende er danskere blandt de omkomne.\n"Seneste melding er, at vi desværre har fået oplysninger om, at der er danskere blandt de omkomne og sårede. Vi har ikke fået det bekræftet, så det arbejder vi på at få," siger centerchef i Borgerservice, Ib Petersen, til dr.dk.\nVille dræbe tilfældige mennesker: 32-årig syrer skyldig i forsøg på terror\nUdenrigsministeriet råder danskere, som må være på ferie i landet til at følge de lokale myndigheders anvisninger og kontakte pårørende i Danmark.\nIngen har endnu påtaget sig skylden for angrebene.\nPubliceret 21 April 2019 13:32


178. Finansiering af erhvervsudviklingsaktiviteter hos Brintbranchen\nSagsnr.: 24.10.05-P20-1-20 Sagsbehandler: Merete Gammelmark\nFinansiering af erhvervsudviklingsaktiviteter hos Brintbranchen\nØvrige sagsbehandlere: Maria Kringelholt Nielsen, Kristina Gaardsted\nFor at understøtte og styrke den spirende brintklynge kommunikativt i Herning kommune og knytte den spirende klynge tættere til nationale og internationale samarbejdspartnere, anbefales det at igangsætte et erhvervsserviceprojekt hos organisationen Brintbranchen. Konkret foreslås afsat 30.000 kr. til formålet.\nDen spirende brintklynge i Herning har vækstet i antal medarbejdere årligt og har ca. 150 medarbejdere i dag. Den forventes stadig at være i vækst. Brinterhvervets underleverandørkæde er identisk med vindmølleindustrien. Ligeså er de kompetencer, som efterspørges, det samme, hvilket sammen med erhvervsjord blandt andet på Mørupvej gør området attraktivt for branchen. Det har særligt fokus for branchen, at der kan rekrutteres ingeniører med el, software og mekanik kompetencer - et arbejde som kommunen via uddannelsesstrategien også har fokus på. Herning er ikke længere alene om, at sætte fokus på brint - eksempelvis arbejder Skive og Mariagerfjord kommuner med flere hermed. Det kan nævnes, at organisationen Brintbranchen med succes har arbejdet tæt sammen med Skive Kommune om grundlaget for og opbygningen af satsningen på brint og Power to X i Greenlab.\nBrintbranchen er vokset markant i antal medarbejdere de seneste fem år. Endnu er det en branche, der investeres i med henblik på et fremtidigt afkast. To væsentlige virksomheder inden for branchen er placeret i Herning Kommune. Nationalt kommer stadig flere aktører til inden for branchen. Senest er store danske virksomheder gået sammen om at etablere en brintfabrik der skal lave "grønt brændstof" til skibe, fly og lastbiler.\nI Herning kommune har vi i godt ti år arbejdet for at styrke rammebetingelserne for erhvervet. Det har vi primært gjort ved at understøtte udviklingsaktiviteter i regi af Center for Energiteknologi på Aarhus Universitet. (tidligere brintvidencenter, men nu med et bredere energifokus). Center for Energiteknologi fokuserer på udvikling af nye og innovative energisystemer til virksomheder og forbrugere, primært inden for elektricitet, vedvarende energi, energieffektivitet og brint. Centret har i tre nye publikationer på brint området fokuseret på potentialet i lagringen af vindenergi og på behovet for et øget samarbejde inden for brintindustrien. Derudover gennemfører centret løbende udviklingsprojekter med lokale brintvirksomheder.\nKlimaloven fra december 2019 har mål om 70 procent reduktion af drivhusgasudledningerne i 2030 i forhold til 1990 og et langsigtet mål om klimaneutralitet i senest 2050 og med 1,5 graders målsætningen. Udgangspunktet for loven er, at reduktionerne skal ske på dansk grund. Det betyder, at fx kvoteannulleringer i EU eller danske tiltag med international effekt, som f.eks. eksport af grøn strøm, ikke tæller med i 70 procentmålet. Der vil komme årlige handlingsplaner, som udmønter denne lov.\nKlimaloven vil medføre, at blandt andet produktionssektoren og transportsektoren kommer til at omstille sig. Derfor er der et stort udviklingspotentiale på dette område. Blandt andet inden for brint og power to x (omdanne brint til andre gasformer og flydende brændstof) branchen.\nBrintbranchens værdikæde kan, jvf. organisationen Brintbranchen opdeles i tre grupper:\nEksport af grøn Brint som drivmiddel og til industri\nForarbejdningskæde af den grønne brint - power to x. Læs mere herunder.\nBrintteknologi til transport - "I Danmark er der en brint- og brændselscelle erhvervsklynge der bl.a. indbefatter brinttankstationer, brændselsceller til både brint og metanol, elektrolyse. Læs mere herunder.\nI ny rapport fra 19. maj 2020 fra Arbejdsbevægelsens Fællesråd og IDA (Ingeniørforeningen) beregnes beskæftigelseseffekter af Power to X teknologier til 22.000 jobs over 10 år givet en investernig på 30 mia. kr (se bilag). Der forventes 300 permanente jobs. Halvdelen af jobbene kommer fra vindmøller, herunder afledt produktion indenfor metalbranchen. Jobbene fordeler sig med 10.000 indenfor industri, 7.000 indenfor service og 5.000 inden for bygge og anlæg. I forhold til forskellige teknologier forventes 21.700 jobs, at fordele sig med 11.900 havvindjobs, 4.300 elektrolysejobs, 1.700 brintlagrejobs, 1.800 biomasseforgasningsjobs, 400 CO2-hydrogoneringsjobs og 1.600 biomassehydrogeneringsjobs.\nBrintteknologi til transport\nDet må det forventes at transportbranchen vil efterspørge flere mere miljøvenlige biler. Grundet prisen er efterspørgslen på personbilområdet størst i forhold til elbiler, selvom biler der anvender brintbatterier kan kører markant længere. Udviklingen i efterspørgslen vil afhænge af om, brintbiler bliver billigere og/eller elbiler kommer til at kører længere på en ladning (kilde interview - energistyrelsen, maj 2020) eller en kombination af dette. For lastbiler er potentialet for brint større.\nEn række danske virksomheder er verdensførende indenfor brændselsceller til både biler, busser, tog og den maritime sektor (brændselscelle er svarende til et batteri i en batteribil og det er den del der giver motoren kraft ved at omsætte brint/metanol og luftens ilt til elektricitet, varme og vand). Disse virksomheder har på nuværende tidspunkt et betragteligt europæiske og globalt eksportmarked. Der eksporteres således allerede bl.a. brinttankstationer fra Danmark til både Europa, USA og Korea og på brændselscelleområdet er eksporten ligeledes stigende og danske virksomheder blandt de førende i verden. Kilde, Brintbranchen, maj 2020".\nOrganisationen Brintbranchen vil kunne styrke den spirende lokale klynges sammenhæng til nationale og internationale aktører samt bibringe erhvervet ny viden og styrke den kommunikativt. Det foreslås derfor, at der gennem en resultatkontrakt entreres med Brintbranchen med det formål. Konkret foreslås afsat 30.000 kr. til formålet. Det foreslås, at administrationen bemyndiges til at indgå resultatkontrakt med organisationen givet, at bevillingen gives.\nat der bevilges 30.000 kr. i 2020 fra Serviceområde 20 Administration, funktion 06.48.67 Vejledning og Erhvervsservice til Brintbranchen til erhvervsudviklingsaktiviteter, og


Mino Raiola, Pogbas agent, har ifølge engelske The Sun aflyst et møde med United-ledelsen.\nIfølge flere engelske og italienske medier er Paul Pogba ikke tilfreds med tilværelsen i Manchester United. Franskmanden har været kædet sammen med et skifte tilbage til Juventus, men Real Madrid holder også øje med situationen, da Pogba står øverst på Zidanes transferliste.\nNu pustets der ild i rygterne om et skifte, da Mino Raiola har aflyst et vigtigt møde Med Manchester United, hvor kontraktforhandling var på dagsordenen. The Sun skriver, at Pogba er fast besluttet på at forlade klubben. Midtbanespilleren er angiveligt utilfreds med den langsomme udvikling, og han er ikke overbevist om, at norske Ole Gunnar Solskjær er den rigtige mand.\nTuttosport skriver, at et skifte til Torino er spillerens førsteprioritet. Den 26-årige franskmand har spillet 32 kampe i Premier League og scoret 13 mål. I Champions League er det blevet til to mål i ni kampe.


Vinens Vilde Vesten: En Pinot-pige i Paradis\nI går trodsede vi truende regnskyer og satte kursen mod mit elskede Russian River Valley. Her laves de bedste Pinot Noir-vine, jeg har smagt, her ligger charmerende småbyer med lækre restauranter, og her er så utrolig smukt uanset årstiden. Og det sene forår er ingen undtagelse. For tiden står markene lysegrønne og bugner af friskhed og vitalitet, selvom foråret indtil videre har været koldt, og vinavlerne begynder at frygte, at 2011 bliver et sommer-løst år lige som 2010. Her ligger mit paradis, og i går fandt vi endnu en vidunderlig plet, som fluks røg ind på listen over must do's i Russian River Valley, nemlig Merry Edwards Winery.\nMin version af Paradis\nJeg har aldrig set rød hyld før, men de duftede umiskendeligt af dansk sommer\nFor nogle dage siden omtalte Simon på Winelover Merry Edwards 2007 Meredith Estate Pinot Noir, som var en af hans favoritter ved den nylige New World Wine Tasting i Politikens hus. Jeg kendte producenten af omtale, men havde ikke fået besøgt vingården eller smagt vinen før i går.\nMerry Edwards er en Grand Old Lady i det californiske vinland. Hun er en af de første kvinder, der gennemførte den krævende uddannelse i Food Science and Enology på UC Davies og måtte ifølge hende selv kæmpe for sin plads som kvindelig winemaker i et mandsdomineret fag tilbage i 70'erne. Der er stadig langt flere mandlige end kvindelige winemakers i Californien, men Merry Edwards, Helen Turley, Ann Colgin og Jean Phillips er alle markante kvindelige forbilleder i vinens verden i dag. Merry Edwards har slået sit navn fast som en af landets top Pinot-producenter, men i de senere år er det hendes Sauvignon Blanc, som er løbet med opmærksomheden. 2007-årgangen scorede 96 point i Wine Spectator, og Merry Edwards Sauvignon Blanc er kåret som landets bedste Sauvignon Blanc to år i træk.\nMerry Edwards' winery ligger ved den lillebitte by Graton midt i Russian River Valley-distriktet. Man kommer dertil ad små veje, som snor sig ud og ind og op og ned af bløde bakker med vinmarker til alle sider. Vingården er nybygget og putter sig lidt mellem vinmarker og røde hyldebuske, som på denne tid af året dufter, så englene synger. Her blev vi præsenteret for fire vine - tre Pinoter og en Sauvignon Blanc - her er mine tasting notes:\nMerry Edwards 2008 Russian River Valley Pinot Noir forhandles af Otto Suenson i Danmark\n1) Merry Edwards 2008 Russian River Valley Pinot Noir ($42, 381 kroner hos Otto Suenson)\nAroma præget af vilde hindbær, skovjordbær og blåbær. Strejf af vanilje. I munden er den silkeblød, fyldig og koncentreret. Eftersmag af anis. Ikke noget, der kradser - ren og skær velbehag, men med masser af lag af frugt at gå på opdagelse i. På sin vis en feminin vin, selvom den er stor og fyldig. En stil, jeg er ret vild med, og denne vin er en af mine all time favorites. Vinen er lavet med henblik på at kunne nydes umiddelbart efter release, så den behøver ikke ekstra lagring, selvom den skulle kunne holde sig fint de næste 6-8 år.\n2) Merry Edwards 2008 Russian River Valley Meredith Estate Pinot Noir ($54, 498 kroner hos Otto Suenson)\nKraftig aroma med mørke bær, skovbund, hvid peber og lavendel. Stor og koncentreret med kraftigere tanniner, som giver mundfornemmelsen lidt mere kant og bid. Stadig meget elegant og super lækker. Skulle blive rundere og mere helstøbt med 5-6 års ekstra lagring, sagde de kloge hoveder i tasting roomet.\n3) Merry Edwards 2008 Russian River Valley Klopp Ranch Pinot Noir ($57, 504 kroner hos Otto Suenson)\nKraftig aroma med mørk frugt, rosenblade og måske et lille hint af kostald. Igen mere markante tanniner og en frisk syre. Fyldig og mere krydret end de ovenstående. En super dejlig vin, som også skulle fortjene 5-6 år mere i flasken, før den nydes.\n4) Merry Edwards 2010 Russian River Valley Sauvignon Blanc ($30, forhandles ikke i Danmark, så vidt jeg ved)\nStor aroma med masser af parfumerede blomsternoter (caprifolie, hyldeblomst), passionsfrugt og fersken. Off-dry i munden, stor og fyldig. En mundfuld varm, blomstrende sommerdag. Denne lidt usædvanlige Sauvignon Blanc-stil tilskrives, at Merry Edwards blander traditionelle SB-kloner med et Bordeaux-klon, der hedder Savagnin Musque, som giver denne fyldigere, sødere og mere blomsterprægede stil. Desuden er den fremstillet på egefade, hvor ca. 20% er nye - det er vist også lidt usædvanligt for en Sauvignon Blanc, der normalt fremstilles på smagsneutrale ståltanke. I en blindsmagning ville jeg have gættet på, at vinen var en Gewürtztraminer, og stilen er langt fra den pivfriske, eksotiske stil fra New Zealand, som jeg foretrækker. Men det en super fin vin, som jeg glæder mig til at nyde - måske som kølig aperitif på en varm sommerdag.\nDisse vine hører til i den halvpebrede ende rent prismæssigt. Ikke mindst de danske priser. Men jeg må indrømme, at jeg gerne slipper 381 kroner for Merry Edwards 2008 Russian River Pinot, for den er ren og skær englesang for smagsløgene. Den skal nok trøste mig, når jeg om 6-7 måneder sidder frysende i vintermørket i Danmark og drømmer mig tilbage til mit elskede Russian River Valley.\nPosted by Nanna Wang Carlsen at mandag, juni 06, 2011\nLabels: Merry Edwards, Otto Suenson, Pinot Noir, Russian River Valley, Sauvignon Blanc\nSimon 20. juni 2011 kl. 13.55\nHvor er det fedt at læse om dit besøg hos Merry Edwards - der gad jeg godt hen, når jeg engang skal på vintur til Californien.\nJa, jeg synes virkelig det er en god pinot, men den er lidt dyr i DK ;(\nDrik ud mens du kan over there!\nNanna Wang Carlsen 20. juni 2011 kl. 17.10\nFedt, at du synes om teksten. Kan varmt anbefale både vin og et besøg på vingården. I går var vi forresten forbi Dutton-Goldfield, som ligger næsten lige ved siden af. De laver også super gode Pinot'er, men i deres helt egen stil. Mere 'urtede'i smagen. Vender tilbage med en beskrivelse i løbet af ugen.\nI mellemtiden vil jeg arbejde hårdt på at få drukket så meget Merry Edwards som muligt, inden vi vender hjem :) Det lyder som en sund hobby, ikke?


Indkast.dk bringer her et kapitel fra "Mit spil"- det handler om Chelsea.\nChelsea viste interesse for mig allerede i 2008, hvor vi afholdt to møder, et i Paris og et i Genève. Posten som manager ville snart blive ledig, da José Mourinhos afløser, Avram Grant, selv snart skulle afløses.\nBehovet for at holde møderne hemmelige betød, at det hele fik et lidt komisk skær. Ikke mindst fordi forestillingen om, at man kunne holde et møde mellem to personer som Roman Abramovitj og mig hemmeligt, blev undermineret få timer efter vores møde i Paris, da Adriano Galliani ringede til mig for at spørge, hvordan mødet var gået.\nDengang fik jeg ikke jobbet, fordi ejeren foretrak Luiz Felipe Scolari frem for mig, angiveligt på grund af mit dårlige engelsk. Det viste sig, at Scolari ikke var løsningen for Chelsea, da han blev fyret i begyndelsen af 2009. Guus Hiddink blev ansat som en nødløsning for resten af sæsonen, og så var jeg pludselig tilbage i ligningen. Hele interviewprocessen blev gentaget med nye 'hemmelige' møder med Abramovitj og hans folk. I februar 2009 havde jeg og min assistent, Bruno Demichelis, en række møder med Chelseas sportsdirektør, Mike Forde, over en seks ugers periode.\nSom noget nyt for mig gennemgik vi på møderne nøgleområder som Chelseas vision, klubbens arbejdsgange, nøglemålsætninger, brugen af data, præstationsmodeller, håndtering af de store spillere samt de betingelser, jeg mente var nødvendige for at få succes med Chelsea. Mike udspurgte mig tilbundsgående om alle de emner og mere til. Forløbet var meget intenst og anderledes end noget, jeg havde oplevet med andre klubber. I marts 2009 sagde jeg ja til at komme og begynde i juni. Da jeg havde skrevet under, forklarede Mike mig, hvordan staben er sammensat, hvordan Premier League fungerer, Chelseas rekrutteringspolitik og ejerens forventninger – selv om de ting allerede var gjort helt tydelige for mig.\nChelsea indkvarterede mig og Bruno i Holland, hvor vi gennem- førte et intensivt otte ugers sprogkursus i engelsk fra klokken otte om morgen til klokken otte om aftenen. Hvis sproget havde været et tema sidste gang, så var jeg fast besluttet på, at det ikke skulle være det denne gang. Jeg vil gerne betragtes som en god studerende, så jeg var flittig.\nKort efter min tiltræden holdt jeg min første pressekonference i Chelsea og talte engelsk foran mere end to hundrede journalister. Jeg var selvfølgelig meget nervøs, men også glad.\nOmklædningsrummet i Chelsea havde mange stærke personligheder, og jeg er overbevist om, at min succes i min karriere hjalp mig i begyndelsen. Når du kommer til en klub efter at have vundet Champions League to gange, får du meget respekt fra spillerne – men kun i begyndelsen.\nHvedebrødsdagene med spillerne varer aldrig ret lang tid, for efter kort tid begynder de at kigge på dig og spørge sig selv: Hvad kan han gøre for mig?\nJeg ændrede ikke strukturen i den daglige træning. Spillerne følte sig tilpas med den måde, det foregik på, så det virkede rigtigt at holde fast i det. Vi ændrede dog spillestilen, og det hjalp på en anden måde, fordi spillerne skulle koncentrere sig om at lære systemet at kende, og det motiverer altid de bedste spillere. Selvfølgelig var vi nødt til at ændre holdets spillestil, fordi ejeren ville have noget nyt. Det kom jeg til at opleve igen, da jeg senere kom til Real Madrid. Ved et af de første møder, jeg havde med Roman Abramovitj, gjorde han det klart, hvad han ville have.\n»Jeg vil finde en manager, der giver mit hold en identitet, for når jeg ser Chelsea, ser jeg ikke nogen identitet. Når jeg ser Barcelona eller Manchester United, så kan jeg se en identitet i holdet. Det kan jeg ikke, når jeg ser Chelsea spille.«\nSå vi ændrede spillestilen. Vi spillede med mere boldbesiddelse. Der er næppe nogen bedre måde at sikre boldbesiddelsen på end ￼￼￼￼￼￼￼￼med en spiller som Milans Andrea Pirlo, så vi prøvede at få fat i ham, men det kunne ikke lade sig gøre. I begyndelsen spillede jeg med Michael Essien på den position. Han tilpassede sig og blev en af de bedste spillere på den plads.\nBegyndelsen af min tid i Chelsea var fantastisk. Jeg overtog holdet inden sæsonoptakten i USA, hvor vi vandt hver eneste kamp. Mine ideer, tanker og tilgang så ud til at blive vel modtaget af spillerne. Vi indledte sæsonen rigtig godt og vandt fjorten af de første seksten kampe, fordelt på alle turneringer. Men selv da var der tegn på, at relationerne til ejeren måske ville blive besværlige.\nMidt i en glimrende stime af kampe tabte vi 1-3 til Wigan. I mit hoved var det blot en enkelt smutter, noget der sker i fodbold, men Abramovitj kom ind på træningsanlægget den næste morgen og krævede en forklaring. Jeg burde have genkendt det som mit første røde flag. Det var nyt for mig med den type ejer – selv ikke Berlusconi havde været så krævende.\nDa vi nåede til december, lå vi nummer to i Premier League og havde vundet vores gruppe i Champions League. Så trak vi Inter – og selvfølgelig José Mourinho – i ottendedelsfinalen, og omgående mærkede vi presset og forventningerne, selv om der var over to måneder til kampene.\nVi indledte 2010 stærkt i FA Cuppen, men i februar blev jeg ramt af to lynnedslag, der kom til at skade min relation til Abramovitj markant. Først tabte vi 2-4 hjemme til Manchester City, hvilket var skidt, fordi vi blev udspillet og udmanøvreret taktisk. Abramovitj indkaldte til et møde næste morgen klokken ni og ville vide, hvad der var gået galt. Abramovitj er aldrig glad, når holdet taber i et såkaldt 'lynnnedslag' – nederlag, som han mener ikke burde kunne finde sted for Chelsea.\nDet andet, og værre, lynnedslag var vores udebanenederlag til Inter i den første runde af vores Champions League ottendedels- finale.\nDa vi tabte igen til Inter i returkampen, 0-1 på hjemmebane, blev ￼￼￼￼￼￼￼￼jeg for første gang udfordret af medierne. Nu var hvedebrødsdagene helt sikkert for længst forbi. Næste dag stillede Abramovitj sig op foran truppen og krævede svar. Det var endnu en episode, der lærte mig, hvordan jeg skal håndtere en anderledes type præsident. Jeg undlod igen at konfrontere aggressivitet med aggressivitet. Det er ikke min stil. Jeg foretrækker at gennemtænke tingene i svære situationer og forholde mig køligt og objektivt til problemerne.\nDa Mourinhos Inter endte med at vinde Champions League – et mål han ikke havde været i stand til at opnå i sin tid i Chelsea – var det ikke godt for mig. Måske var det begyndelsen til enden, et stort, rødt flag.\nVi var ude af Champions League, men jeg opfordrede spillerne til at sætte sig et nyt mål. Vi skulle vinde the double med ligaen og FA Cuppen for første gang i Chelseas historie. Jeg viste dem en tabel, der illustrerede vores vej til bedriften og forklarede dem, at i det tyvende århundrede var der kun fire hold, der havde vundet the double, og i det enogtyvende århundrede var der kun ét hold. Vi ville blive det første hold i otte år, siden Arsenal i 2002. Det blev vores nye mission.\nSådan en situation handler om at opbygge et stærkt sammenhold. Spillerne vidste, at ejeren var efter mig, og de følte, at de havde svigtet mig. De følte, at de skyldte mig noget, og de svarede igen på bedste vis.\nVi vandt rigtig mange kampe og mange storsejre – vi scorede mange mål – og i den sidste kamp i sæsonen slog vi Wigan 8-0 og vandt ligaen. En uge efter vandt vi FA Cup-finalen over Portsmouth og sikrede os the double.\nGanske usædvanligt blev jeg ikke tilbudt en forlængelse af min treårige kontrakt efter finalen. Det blev slet ikke drøftet. Det var alt sammen noget, der indikerede endnu et rødt flag for mig.\nDer var flere bekymrende ting på vej. Der kom ingen store navne\nind i løbet af sommerpausen, og flere af de ældre spillere, som Michael Ballack, blev ikke tilbudt en ny kontrakt.\nJeg blev bedt om at tage fem unge akademispillere ind i truppen på femogtyve spillere, hvilket jeg gjorde. Vi vandt den første kamp i den nye sæson 6-0, men jeg fik alligevel besked om at troppe op ved Abramovitjs hus samme aften for at få en irettesættelse for præstationen. Endnu et rødt flag – og efter blot én kamp i sæsonen.\nVi fortsatte den gode start og lå i toppen, indtil vi havde en dårlig måned i november. Vi tabte 0-2 til Liverpool, og min assistent Ray Wilkins blev fyret fire dage senere. Endnu en lærestreg.\nJeg kunne have kæmpet hårdere, men jeg vidste, at beslutningen var truffet. Michael Emenalo, klubbens chef for analyse af modstanderne, blev gjort til assistenttræner, og jeg skulle præsentere ham for spillertruppen. Især de engelske spillere var ikke tilfredse med den måde, tingene var foregået på.\nJeg blev overrasket, da klubben skiftede Ray Wilkins ud. Det blev ikke drøftet med mig først. I mit første år i klubben var Ray selvfølgelig vigtig på grund af sproget – han talte italiensk – og for spillerne var han en god mand at have i nærheden.\nI mit andet år i klubben kunne jeg begå mig uden ham, selv om jeg bestemt ikke ønskede det. Klubben havde truffet sin beslutning. Ray var allerede væk. Da Abramovitj besluttede at gøre Emenalo til assistenttræner – min assistent – sagde jeg til klubben, at jeg ikke havde brug for endnu en assistent. Jeg havde allerede Paul Clement og Bruno Demichelis, og tilsammen havde vi det hele dækket af.\nJeg havde ikke noget personligt problem med Emenalo, men han var ikke tilpas i sin nye rolle. Han var ikke vant til at være assistent- træner – hans erfaring var inden for analyse af modstanderen – men alligevel gav klubben ham rollen. Han følte sig åbenlyst ikke tilpas foran spillerne, for de kendte ham fra hans tid i en anden funktion, ikke i denne nye rolle.\n￼￼￼￼￼￼￼￼I januar 2011 skrev klubben kontrakt med to markante navne – Fernando Torres fra Liverpool og David Luiz fra Benfica – og det løftede moralen, men ikke længe. Desværre var Torres ikke længere på toppen efter en skadesperiode i Liverpool.\nI april spillede vi mod Manchester United i kvartfinalen i Cham- pions League og havde en følelse af, at vi var nødt til at vinde for at redde vores sæson. Aftenen før returkampen talte Abramovitj til spillerne og sagde til dem, at de skulle vinde, for ellers ville der blive lavet ændringer på holdet. Under fire øjne understregede han kampens betydning for mig.\n»Hvis vi taber, skal du ikke bekymre dig om at møde op på jobbet næste dag.«\nJeg vidste ikke, om han mente det. Vi tabte, og jeg mødte op på arbejde, selv om jeg følte mig som en færdig mand. Jeg burde nok have konfronteret ejeren, men det virkede formålsløst. I sæsonens sidste kamp tabte vi 0-1 ude til Everton. Jeg har hørt, at direktøren var på vej væk fra stadion i sin bil, da han fik opkaldet:\n»Vend om og fortæl Carlo, at han er fyret.«\nJeg formoder, at logikken var, at der ikke var nogen grund til at vente og sige det til mig senere. I det mindste gav det mig muligheden for at sige farvel til spillerne og staben, inden de tog på ferie. Da holdet kom tilbage til London samme aften, tog de ældste spillere – Didier Drogba, John Terry, Frank Lampard og de øvrige – mig med ud at spise og få et par drinks. Det havde jeg aldrig oplevet før i min karriere. Jeg tror, jeg var værdsat. Min tid i Chelsea fulgte et velkendt forløb. Vi leverede en fantastisk liga og pokal-double i den første sæson og spillede den stil, ejeren ønskede, selv om der – når jeg kigger tilbage på det i dag – var de røde flag, jeg nævnte, jeg havde overset.\nI den anden sæson vidste jeg, enden var nær, flere måneder inden det var tilfældet, ligesom det senere blev tilfældet i Madrid. Rygterne florerede om, at jeg foretrak de engelske spillere frem for de øvrige – at de var mine yndlinge. Men det var ikke rigtigt, at jeg favoriserede dem. Jeg havde en fantastisk relation til de engelske spillere, fordi de var meget professionelle og skabte energien på holdet. Når tingene for alvor strammede til, var de virkelig gode på banen.\nRelationen til ejeren var derimod ikke så god. Når et samarbejde går i stykker, er der små detaljer, der tilsammen løber op. Der var fyringen og udskiftningen af Ray Wilkins, og Abramovitj begyndte også at sige, at jeg foretrak visse spillere. Måske var han hoppet på rygterne om, at jeg favoriserede nogle af dem. Jeg sagde til ham, at det ikke passede. Det gjorde jeg helt klart for ham. Det er vigtigt, at præsidenter og trænere kan være ærlige over for hinanden.\nMåske var det med favoriseringen en undskyldning for Abramovitj. Jeg tror, den væsentligste årsag til, at han skilte sig af med mig, var, at han mente, min ledelse af holdet var forkert. Han følte, at jeg var for flink over for spillerne, og han blev overbevist om, at det skabte problemer i gruppen. Han forsøgte at overbevise mig om, at jeg skulle være stærkere, hårdere og strengere over for spillerne, selv om al min erfaring havde lært mig det modsatte.\nJeg havde hørt det før, og jeg har hørt det siden, men han tog fejl. De tager alle fejl. Jeg ændrer ikke min personlighed. De ansætter mig på grund af min evne til at skabe ro i en klub ved at bygge et sammenhold med spillerne, hvilket er en af mine største styrker. Så kommer der et tidspunkt, hvor det ikke længere er den fremgangsmåde, de ønsker, og der begynder samarbejdet at gå galt – ikke med spillerne, men med ejerne. De ansætter mig til at være flink og rolig over for spillerne, og når så de første tegn på problemer viser sig, så er det nøjagtig de karaktertræk hos mig, der er problemet.\nJeg ved, at hvis jeg vinder, er det, fordi jeg er rolig. Og tilsvarende, hvis jeg taber, er det, fordi jeg er rolig. Hvordan kan begge dele gælde? Det er et paradoks, men jeg var fanget af det i Chelsea. Måske er det en naturlig cyklus for managere generelt, at årsagen ￼￼￼￼￼￼￼￼til, at de bliver ansat i første omgang, med tiden bliver det, der gør, at de bliver fyret. Eller måske er det den eneste forklaring på Ancelotti-forløbet. Jeg ved, at jeg ikke kan ændre min personlighed, så måske kan jeg ikke ændre mit forløb. Det eneste, jeg kan sige med sikkerhed, er, at jeg var meget skuffet over at skulle forlade Stamford Bridge.


Feriebolig, National Library of Ireland, Dublin: Feriehuse m.m. | Vrbo\nNational Library of Ireland – find den bedste feriebolig\nHvor skal jeg overnatte nær National Library of Ireland, Dublin?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 666 ferieboliger nær National Library of Ireland. Fra 140 Feriehuse til 472 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær National Library of Ireland.\nHvilket område er bedst at overnatte i nær National Library of Ireland?\nUanset om du rejser med familie eller venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold nær National Library of Ireland:\nKan jeg leje Feriehuse nær National Library of Ireland?\nJa, selvfølgelig. Vrbo har 140 Feriehuse nær National Library of Ireland. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær National Library of Ireland finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool nær National Library of Ireland?\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 10 ferielejligheder med pool nær National Library of Ireland. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nKan jeg booke en feriebolig online nær National Library of Ireland?\nJa, Vrbo tilbyder et udvalg af 666 ferieboliger nær National Library of Ireland, der kan bookes online, hvoraf 515 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt Vrbos ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær National Library of Ireland!\nUdforsk destinationer i området omkring National Library of Ireland


Vil du være med til at tage it-sikkerhed til det næste niveau i en afdeling, der lægger stor vægt på at udvikle dine kompetencer og gøre dig attraktiv på arbejdsmarkedet, når du er færdiguddannet? Vil du være med til at sikre en bank imod cyber-angreb, it-nedbrud og gøre den ”compliant” iht. sikkerhedsrelevant lovgivning?\nVi har sat os ambitiøse mål om at udvikle it-sikkerhedsafdelingen i Jyske Bank til at høre til blandt de bedste i den finansielle sektor i Norden, og vi har derfor brug for tilførsel af nyt talent.\nVi søger en talentfuld studentermedhjælper, 15 timer om ugen, med interesse for it-sikkerhed til at understøtte denne ambition.\nDu kommer til at bidrage med forfaldende arbejde, men også konkrete fagrelevante opgaver i koncernens centrale it-sikkerhedsfunktion. Vi tror på, at alle medarbejdere skal udfordres for at understøtte deres egen udvikling. Vi tager derfor afsæt i dine spidskompetencer samt interesser og sætter mål for dig på tværs af flere sikkerhedsdiscipliner. Dette kan være større selvstændige opgaver eller at understøtte teamet i mere specifikke opgaver. Du kan være teknisk orienteret eller risk & compliance orienteret – vi har masser af udfordrende opgaver til dig, som er værdiskabende for os, men også særdeles studierelevante.\nFølgende vil indgå som en del af de fagrelevante opgaver. Det er ikke forventet, at du kan alt :-) - og det kan være, at du kan lidt af det hele.\nTeknisk orienterede profiler kan komme til at:\nassistere med Tiber – DK test, koordination og projektledelse\nudarbejde sårbarhedsanalyser, såsom at analysere data relateret til endpoint security, konfigurationer, patch niveau mm.\nudføre statisk og dynamisk kodeanalyse ifm. sikkerhedsvurdering af egenudviklede systemer\nudføre eller vurdere sikkerhedstests og sikkerhedskontroller; med afsæt i dine færdigheder får du test-opgaver, som skal påvise sikkerhedsniveauet for produkter og infrastruktur\nbearbejde it-driftsdata mhb. på ledelsesrapportering.\nGovernance- og risiko-orienterede profiler, forventer vi er metodestærke og sprogligt i top. Disse kan komme til at:\nbehandle risikoanalyser og kvalitetssikre risikodata mhb. på ledelsesrapportering og assistance til teamet\nassistere med udvikling og konsolidering af sikkerhedsstyrings- og risikostyringsmetoder\nforetage compliancerelaterede vurderinger, hvor der tages afsæt i best practices og lovgivning inden for it- sikkerhedsområdet\noptimere og vedligeholde dokumentation\nkoordinere og følge op på kontroltiltag og sikkerhedsaktiviteter.\nVores it-sikkerhedsafdeling er i en rivende udvikling foranlediget af et trusselsbillede, som konstant udvikler sig, og grundet øgede regulatoriske krav. Vi består af medarbejdere med kompetencer, der spænder fra teknisk it-sikkerhed til risikostyring og it-jura.\nDa du kommer til at understøtte driften af afdelingen en del, er det vigtigt, at du har et godt administrativt gen og en struktureret tilgang til opgaverne. Vi vil gerne gøre stillingen så studierelevant som muligt og samtidig modtage dig som et ligeværdigt teammedlem med ansvar for egne opgaver. Vi vægter derfor også, at du har et solidt fundament at tage udgangspunkt i, i form af dine evner til at overføre færdigheder til praksis, og at du kan tage udgangspunkt i din teoretiske ballast og relatere den til arbejdet med it-sikkerhed.\nDu trives med at være i en funktion, der er drevet af dynamik og mangeartede opgaver.\nDu kan arbejde selvstændigt og opsøgende - og er en solid teamplayer.\nDu har "drive” og arbejder stædigt med at færdiggøre dine opgaver.\nDu er ved at afslutte en mellemlang eller længerevarende uddannelse indenfor ingeniørfaget, datalog, Cand merc. Dat/aud, jurist, security & risk management eller lign. - og har et brændende ønske om at specialisere dig indenfor it-sikkerhedsområdet.\nSend os dit CV, en kort motiveret ansøgning og seneste karakterer.\nDu kan få mere at vide ved at kontakte til Chief Information Security Officer, Duong Anders Le på tlf. 89 89 27 35 eller mail BAD@jyskebank.dk.\nIT-sikkerhed og -risikostyring