» Køb Led Lommelygte fra de bedste danske webshops – Klik her\nMasser af internet forhandlere udlover i vore dage et stort udvalg af billige leveringsmetoder til led lommelygte. En af de mest almindelige er efterhånden levering til et afhentningssted, hvor du selv afhenter de bestilte produkter den dag der passer dig. Leveringsmetoden er nemlig meget smart, og ofte desuden den mest betalelige mulighed for fragt.\nDu kunne ligeledes vælge at få varerne bragt til din privatbolig eller ud til din arbejdsplads. Fragttypen er almindeligvis en kende mere omkostningsfuld, men samtidig særligt smart med led lommelygte online. Den mindst kostelige fragtmulighed er dog at du selv henter varerne, men den løsning forudsætter at du fysisk befinder dig tæt på online forhandlerens byggecenter, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på led lommelygte kan i nogle tilfælde være virkelig afgørende såfremt vi behøver din pakke med det samme, så derfor er det ret så passende at vi ser nærmere på den forventede leveringsdato for led lommelygte. En række e-butikker i Danmark – fx Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – giver billig dag-til-dag levering på deres bedst sælgende produkter online, men husk at det påkræver at transaktionen gennemføres inden et nøjagtigt klokkeslæt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få varen ekspederet inden pakkemedarbejderne tager hjem.\nEn hel del forhandlere på nettet garanterer fragtfri levering på led lommelygte online, men i reglen kun når du handler for et bestemt beløb. I øvrigt skulle du vælge den prisbilligste fragtløsning, der typisk vil blive at få leveret bestillingen til en pakkeshop.\nMasser af netbutikker frembyder click-and-collect hvor man køber billig led lommelygte online og selv henter i byggecenteret. For eksempel Harald Nyborg, Stark, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Bygma og Davidsen. De tilbyder fx click-and-collect på led lommelygte i følgende byer:\nIkast, Holstebro, Kolding, Hørsholm, Hobro, Dragør, Gentofte, Aarhus, Rønne, Frederikssund, Struer, Værløse, Nærum, Albertslund, Højbjerg, Tårnby, Nykøbing Falster, Randers, Varde, Frederikshavn, Brabrand, Korsør, Farum, Solrød Strand, Risskov, Vanløse, Nyborg, Kokkedal, Frederiksværk, Søborg, Esbjerg, Vejle, Fredericia, Rødovre, Gladsaxe, Køge, Rudersdal, Sønderborg, Lyngby, Horsens, Virum, Helsingør, Brønshøj, Ishøj, Taastrup, Stenløse, Valby, Holbæk, Vordingborg, Middelfart, Skanderborg, Herlev, Odder, Lillerød, Hillerød, Brøndby, Tilst, Lystrup, Svendborg, Ølstykke, Glostrup, Charlottenlund, Haderslev, Skive, Thisted, Viborg, Hedensted, Aabenraa, Haslev, Hvidovre, Brønderslev, Odense, Silkeborg, Slagelse, Vallensbæk, Roskilde, Ringsted, Næstved, Allerød, København, Hjørring, Hedehusene, Aalborg, Frederiksberg, Nakskov, Greve, Åbyhøj, Kalundborg, Jyllinge, Herning, Ballerup, Grenaa, Birkerød, og Nørresundby, .\nKlik-og-hent ift. led lommelygte er muligt i alle områder af landet: Fyn (Midtfyn, Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Sydfyn), Sjælland (Sydsjælland, Lolland, Hovedstaden, Bornholm, Vestsjælland, Amager, Østsjælland, Nordsjælland, Falster, Midtsjælland) og Jylland (Syddanmark, Sydjylland, Østjylland, Vestjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Nordjylland).\nSes der på statistikkerne fremstår det tydeligt, at folk jævnligt søger fx køb led lommelygte og led lommelygte priser. Vi ser derudover tit mennesker lede efter blandt andet led lommelygte tilbud, led lommelygte online samt billig led lommelygte, foruden de velkendte byggecentre som 10-4, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, Davidsen, Stark og Harald Nyborg.\nFå den bedste pris på led lommelygte\nDet er jo vældig hensigtsmæssigt for almindelige mennesker at finde de bedste priser på billige led lommelygte online hos diverse online outlets, og til tak har langt de fleste e-forretninger fundet det uundgåeligt at tvinge priserne på led lommelygte drastisk, og ydermere garantere billig fragt.\nDerfor kan det ikke desto mindre blive tiden værd at efterprøve flere forhandlere på nettet efter tilbud og rabatter på led lommelygte online forud for at du handler, sådan at du er skudsikker på at indhente den skarpeste pris. Se ikke kun hos de kendte byggekæder som Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, 10-4, XL-Byg, Stark og Bauhaus.\nDu må ikke desto mindre være obs på, at når en online virksomhed udbyder billige led lommelygte online på tilbud til en salgspris der kan ses som uforståeligt fremragende, så burde det undertiden være et faresignal om en fup webbutik. Kortbestillinger er heldigvis inkluderet i Indsigelsesordningen, der garanterer dig som kunde overfor uoprigtige online shops.\nGenerelt tilråder vi køb med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du drage fordel af en løsning som eksempelvis ViaBill, ifald du efterspørger at betale prisen på led lommelygte senere. Det fås ofte i nichebutikker, men dog sjældent de kendte byggemarkeder som for eksempel Bauhaus, Bygma, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, 10-4 og Stark.\nNår man kigger i tendenserne fremstår det markant, at online shoppere typisk søger for eksempel køb led lommelygte og led lommelygte priser. Foruden dette oplever vi ofte netshoppere efterspørge fx led lommelygte online, led lommelygte tilbud samt billig led lommelygte.\nTrustpilot frembringer ret fortræffelige chancer for at undersøge ganske mange aktuelle brugeres opfattelser og derfor anbefaler vi, at du analyserer internet forhandlerens omtaler før du lægger din bestilling på billige led lommelygte online.\nFacebook leverer også nogenlunde fine chancer for at få et kig ind i online shoppens pålidelighed. I øvrigt møder vi en række e-firmaer hvor folk kan meddele en evaluering af virksomhedens service, som tilmed må bruges til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nFør nogen handler billige led lommelygte online på en internet handler burde man altid læse e-butikkens regler, dog er det oftest et tidskrævende projekt, i særdeleshed på de udbredte byggemarkeder som Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen, XL-Byg og Stark.\nEn nem løsning er at se hvorvidt online virksomheden er e-mærke godkendt, hvilket ofte er en tilkendegivelse af at e-handlen føjer de officielle danske regler, udover at shoppen regelmæssigt monitoreres af sagkyndige som forstår retningslinjerne.\nDet giver dig mulighed for at blive assisteret, for så vidt du oplever udfordringer som følge af din ordre på led lommelygte. I øvrigt tilrådes det at køberen er opmærksom på de mest basale forhold der har indvirkning på bestillingen af led lommelygte online, som for eksempel den returrettighed e-handlen tilbyder.\nI relation til det er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk bibeholder sin kvitteringsmail, så man i fremtiden vil kunne bevidne bestillingen af led lommelygte, uagtet om man har bestilt fra Bygma, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Silvan eller 10-4.


Øget sejlads er en trussel mod hvaler | WWF Denmark\nHome » WWF's arbejde » Grønland og Arktis » Sådan arbejder vi » Øget sejlads er en trussel mod hvaler\nØget sejlads er en trussel mod hvaler\nHvidhval, Delphinapterus leucas, søger luft i et ishul\nDe arktiske egne er endnu lige så ikke tætbefærdede færdselsårer for fragtskibe og passagerskibe, som vi kender det fra de tættere befolkede regioner. Men udviklingen har igennem de sidste årtier haft en klar trend: stigende. I takt med isen smelter, bliver både Nordøstpassagen og Nordvestpassagen hyppigere brugt.\nMen is udgør stadig en stor udfordring for skibstrafik i Arktis - ofte i kombination med ufuldkomne søkort og manglende infrastruktur langs ruterne der gør, at hjælpen er langt væk, hvis uheldet skulle være ude.\nI Grønland har der været vækst i alle former for skibstrafik over de seneste årtier, men især krydstogtturismen er vokset dramatisk. Forventningen er, at krydstogtturismen især vil fortsætte med at stige – Grønlands Selvstyre forventer en fordobling af krydstogtturismen frem mod 2040. Der er stor usikkerhed om udviklingen af containertrafikken i grønlandsk farvand, da meget vil afhænge af, om der bliver igangsat nye mineprojekter eller olieefterforskningsaktiviteter.\nMen et mineprojekt, som kan få store konsekvenser for havpattedyrene i Baffinbugten, er Baffinland Mary River-mineprojektet. Udvindingen af jernmalm fra minen på Baffinland-øen i Nunavut, Canada, gik i gang i 2014. Ressourcen er enorm, og man forventer at seksdoble produktionen fra det nuværende lave niveau. Minens forventede levetid er 21 år.\nMineselskabet er netop nu i dialog med de canadiske myndigheder om de miljømæssige vilkår for deres udvidelse, og et centralt element i forhandlingerne er sejladsen fra minen. Selskabet har netop nu tilladelse til at sejle malm ud via Eclipse Sound, der er et vigtigt sommerhabitat for blandt andet narhval, fem måneder om året. Deres ønske om at udvide sejladsen på ruten til 10 måneder om året er blevet afvist efter konsultation af inuit i Nunavut.\nWWF Verdensnaturfonden har studeret konsekvenserne af Baffinlands aktiviteter med fokus på det grønlandske farvand. Skibsruten går fra Eclipse Sound og tværs over Baffinbugten til grønlandsk farvand. Herfra følger ruten den grønlandske kyst ned til Kap Farvel, hvor skibet sætter kurs mod de store industrihavne i Europa.\nGrønlands Selvstyre har gennemført en forhøring om de miljømæssige vilkår for projektet, men mange spørgsmål er fortsat ubesvarede:\nHvad er konsekvenserne for havpattedyr, der lever i området og hvis migrationsruter krydser sejlruten?\nHvilke arter vil især blive påvirket? Hvordan påvirkes de? Og kan de vænne sig til støjen?\nHvad kan man fra selskabets side gøre for at begrænse støj og forstyrrelser? Og hvad kan man fra myndighedernes side gøre for at regulere den?\nHvorfor er der i den offentlige debat så lidt fokus på konsekvenserne af øget sejlads?\nWWF har fået udarbejdet en rapport, der diskuterer hvilke konsekvenser Baffinlands planer om sejlads langs den grønlandske kyst kan få for de faste beboere i området: narhval, hvidhval, grønlandshval, hvalros, remmesæl og ringsæl.\nI faktaarket til højre præsenterer vi WWF's anbefalinger til, hvad selskabet og myndighederne kan gøre for at begrænse de negative konsekvenser af sejladsen i området.\nWWF har trykt en plakat - WWF's Mariner's Guide - der giver råd til, hvad man kan gøre for at begrænse skaderne, når man sejler langs ruten.\nI efteråret 2017 afholder WWF borgermøder i flere grønlandske byer for at skabe offentlig debat om behovet for at reducere skibstrafikkens forstyrrelser af de mest sårbare områder og for at begrænse risikoen for et alvorligt oliespild.\nWWF har lavet et oplæg til Arktisk Råd, hvori vi opfordrer til, at Arktisk Råd indsamler viden og laver de allerførste retningslinjer for, hvordan man i arktiske egne skal reducere støjen fra skibstrafik.\nWWF arbejder i IMO-regi for, at polarkoden styrkes med et egentligt forbud imod anvendelse af HFO i Arktis.\nRapport: Baffinland Case\nPotential impact of noise from shipping on key species of marine mammals\nReducing Impacts of Shipping


De Økonomiske Råd har i dag offentliggjort vismandsrapporten for foråret 2022. Her understreger vismændene, at finansiel regulering kan opfylde vigtige mål, men også har en pris for samfundet og den enkelte. Finans Danmark finder denne pointe helt afgørende og er enig i, at fordele og ulemper altid bør holdes op mod hinanden. Finans Danmark deler i øvrigt vismændenes vurdering, at der ikke her og nu er behov for at indføre yderligere begrænsninger i boligejernes lånemuligheder.\nFinans Danmark deler vismændenes vurdering af den aktuelle konjunktursituation. Inflationen er høj, og der en reel risiko for, at den høje inflation bider sig fast. Det vil medføre betydelige omkostninger for hele samfundet i en længere periode. Derfor bør det være en særskilt prioritet i den økonomiske politik at forebygge et skred i inflationsforventningerne.\nLåneregulering på boligmarkedet\nFinans Danmark vil gerne kvittere for vismændenes nuancerede bidrag til den verserende debat om reguleringen på boligmarkedet. Vismændene understreger vigtigheden af at være opmærksom på både målene og omkostningerne ved regulering. Finans Danmark deler samtidig vismændenes vurdering, at den finansielle stabilitet ikke tilsiger et behov for yderligere indgreb i boligejernes lånemuligheder.\n”Vi er meget enige i vismændenes vigtige pointe om, at finansiel regulering altid kommer med en pris, både for samfundet og den enkelte, og at fordele og ulemper derfor bør overvejes nøje. Det gælder ikke mindst i forhold til boligmarkedet, hvor reguleringen både kan have samfundsøkonomisk omkostning i form af lavere aktivitet, og en omkostning for den enkelte familie i form af forringede muligheder for at skifte bolig samt fordele forbrug og investeringer gennem livet”, siger Ulrik Nødgaard, administrerende direktør i Finans Danmark.\nKapitalindkomstbeskatning og boligmarkedet\nVismændene argumenterer for en mere neutral kapitalindkomstbeskatning og foreslår konkret en nedsættelse af de to skattesatser på negativ kapitalindkomst fra ca. 25 og 33 pct. til en fælles fradragsværdi på 22 pct. Tiltaget begrundes desuden med, at kapitalindkomstbeskatningen i dag fungerer som et statstilskud til boligejerne. Finans Danmark er ikke enig i vismændenes forslag.\n”Højere renter og øgede energiomkostninger vil i de kommende år lægge en dæmper på boligmarkedet. Vi kan også se, at vismændene selv forventer en opbremsning i boligpriserne. Derfor er det efter Finans Danmarks opfattelse ikke tiden til at indføre tiltag, der øger både boligbeskatningen og risikerer at forstærke en igangværende afdæmpning. Det er samtidig langt fra oplagt, at rentefradraget og ejendomsværdiskatten med de seneste års renteniveau har ført til en for lempelig beskatning af ejerboliger”, siger Ulrik Nødgaard, og fortsætter:\n“Vi er enige med vismændene i, at vi grundlæggende har brug for en mere ensartet og neutral beskatning af de forskellige kapitalindkomster. Det bør ske som en samlet reform, hvor man også får taget hånd om de høje skattesatser på positiv kapitalindkomst og aktieindkomst”.


En ren fryd for følsom hud - Juzo\nEn ren fryd for følsom hud\nI Populære produkter\nSådan bliver det så behageligt som muligt at bære kompressionsstrømper: Den nye Balance silikonekant med mikroknopper af hudvenlig silikone er specielt designet til at imødekomme kravene til meget følsom hud.\nDet kræver stor motivation og disciplin af patienterne at bære kompressionsstrømper nøjagtigt, som lægen har foreskrevet. Juzo støtter patienten i at passe behandlingen, hvilket er meget vigtigt for et vellykket behandlingsresultat. Dette gør Juzo ved konsekvent videreudvikling og forbedring af produkterne. Et godt eksempel er den nye Balance silikonekant til lårstrømper i serierne Juzo Soft (fra 01.11.2017) og Juzo Inspiration (fra 01.01.2018): Den fem centimeter brede kant med mikroknopper gør ikke kun, at de sidder godt og bliver siddende, men giver også en optimal komfort. Patienter med følsom hud med tendens til hudirritation kan her endelig finde den helt rigtige løsning.\nMikroknopperne, der er fremstillet af hudvenlig silikone, på den nye Balance silikonekant sikrer en høj åndbarhed. Med anbringelsen som prikker øges åndbarheden. Fugtigheden kan også transporteres optimalt væk fra hudens overflade. Hudirritation, der ofte opstår på grund af sved, kan reduceres, og huden bevarer sin balance.\nResultat: Mindre tryk og irritation\nMed anbringelsen af mikroknopperne som prikker er der mindre silikone, der har direkte kontakt med huden. Irritation af huden på grund af stræk undgås, og forskydningskræfterne minimeres. Desuden reducerer den lave overfladefylde på de hudvenlige mikroknopper og det særligt elastiske materiale trykket på den følsomme hud. Tryksteder, der kan øge risikoen for hudirriration, reduceres. Men de sidder stadigvæk optimalt.\nEkstra høj åndbarhed\nNæsten ingen trykbelastning\nGå på opdagelse i vores produkter inden for venebehandling.\nGå på opdagelse i vores produkter inden for på- og aftagningshjælp til kompressionsprodukter.\nMere tryk – men stadigvæk blød


september 2017 - Fredensborg Golf Club\nSekretariatet 28. september 2017 Klubnyheder\nBilledet viser et eksempel på udlagte net til indsamling af bøgeolden Midlertidig lokalregel for Fredensborg Golf Club De i forbindelse med indsamling af bøgeolden udlagte net er areal under reparation med spilleforbud. Hvis en spillers bold ligger i arealet, eller … Læs mere\nInformation om frøsamling\nSekretariatet 27. september 2017 Klubnyheder\nEn leverandør af busk- og skovfrø i Slangerup, Levinsen treeseed har anmodet om tilladelse til at samle træfrø, bøgeolden på golfbanen, se deres anmodning nedenfor: “Bøgen har i år som noget nær det eneste sted i landet bøgeolden i Nordsjælland. Vi … Læs mere\nLørdag d. 23. september fejredes golfbanens 25 års jubilæum. Knap 100 spillere deltog i turneringen, der blev gennemført i dejligt vejr. SuperBrugsen havde sponsoreret en vand til alle, og gav også et stykke chokolade, der blev uddelt på banen sammen med rigelige … Læs mere\nVinderliste torsdag den 21. september\ndameklubben 22. september 2017 Dameklubben\n9 hullers turnering – ikke hcp regulerende CBA ikke udregnet Deltagere Præmier 17 Spillere i A rækken 3 10 Spillere i B rækken 2 Præmie Række A Point Laveste HCP 1. Maria Fenger Pedersen 17 2. Kirsten Markersen 16 3. … Læs mere\nSekretariatet 22. september 2017 Klubnyheder, Turneringer\nEt langt og godt klubmesterskab er afviklet. Endnu engang tak til greenkeeperne for deres super indsats. I onsdags talte vi om aflysning – i weekenden spillede vi på en super banen, og søndag med dejlig hurtige greens. Præmieoverrækkelsen blev indledt … Læs mere\nSekretariatet 21. september 2017 Banestatus, Klubnyheder\nVedrørende KM 2017\nSekretariatet 15. september 2017 Klubnyheder\nKære alle deltagere i og tilskuere til klubmesterskaberne i FGC Som I alle ved, er der faldet enorme mængder af regn over FGC i den seneste måned – 100 mm, heraf er 76 mm faldet inden for de seneste 14 … Læs mere\nVinderliste torsdag den 7. september\ndameklubben 11. september 2017 Dameklubben\nCBA ikke udregnet Deltagere Præmier 8 Spillere i A rækken 2 2 Spillere i B rækken 1 Præmie Række A Point Laveste HCP 1. Caroline Linde 32 x 2. Susanne Dibbern 32 Præmie Række B Point Laveste HCP 1. Ulla … Læs mere\nSekretariatet 8. september 2017 Banestatus, Klubnyheder\nVejret har desværre ikke været med os i denne uge. Vi har gjort hvad vi kunne, men der er steder vi ikke kan klippe uden at ødelægge banen. I flere bunkers er der skyllerender, og sandet er så vådt, at … Læs mere


bandsoftomorrow.com | Black Pumas smukke musikvideo rammer kunst, kultur og historie\n26 nov Black Pumas smukke musikvideo rammer kunst, kultur og historie\nPosted at 10:32h in Nyheder\tby\tTherese Mayland Bagger\nFoto: Lyza Renee\nBlack Pumas er et power-spot for musikken i 2019. Austin-duoen er aktuelle med en Grammy-nominering, og en musikvideo til et af deres fabelagtigt smukke numre fra det selvbetitlede debutalbum.\nHvis du ikke har tjekket albummet Black Pumas ud endnu, så gør dig selv den tjeneste at finde dine bedste høretelefoner frem, og dykke dybt ned i Black Pumas tidsløse debutplade.\nDuoen der består af vokalisten Eric Burton og den Grammy-vindende producer og guitarist Adrian Quesada, er nomineret for Best New Artist til Grammys i 2020, og med deres extraordinære soul mener vi, at de har gode chancer for at løbe med den.\nEt af numrene du vil finde på Black Pumas, er “Colors”. Nummeret har 14 millioner streams, og det har en helt særlig kvalitet, hvilket afspejler sig i de 100.000 gange, det er blevet Shazamed. Det har altså for rigtig mange mennesker været et nummer, der har fanget deres opmærksomhed, og hvor man bare må vide, hvem det er. Den følelse ramte også instruktøren Kristian Mercado, da han første gang hørte “Colors” i Banana Records studiet i Florida. Den prisvindende musikvideoinstruktør var med ét fanget, rørt og nysgerrig på hvem der stod bag, og det kriblede i hans visuelle hjerne.\n– Det var sådan en powerfuld sang og oplevelse, at jeg selv rakte ud for at lave musikvideoen til den, Har Mercado sagt. Jeg ville indfange hvor stærke Black Pumas lyde og vokaler er… Jeg er drevet af følelser, og følte en stærk connection til musikken.\nMusikvideoen til “Colors” er filmet i Bronx. Black Pumas og Kristian Mercado ville vise Bronx som et levende og ambient sted, og hylde familie, relationer, bevægelser, og liv.\n– Vi udforskede ideen om Bronx som en levende have, altid voksende, altid fremadgående, og det at opdage et cinematisk landskab på steder folk ofte ignorerer.\nVideoen er smuk, kunstnerisk, historisk og kulturfyldt. Den giver en stærk eftersmag af særklasse – ligesom Black Pumas musik. Se den bevægende smukke video til det medrivende nummer “Colors” her:


Evigt Liv - Hvordan? Af J. B. Sørensen → Køb bogen billigt her\nEvigt Liv - Hvordan? - J. B. Sørensen - Bog\nSkaberen har løsningen. Evigt liv er en koncentreret beskrivelse af det løfte vores Skaber har givet i Bibelen. Har vi mennesker virkelig den største viden der eksisterer? - Hvem ønsker ikke at... Læs mere.\nSkaberen har løsningen.\nEvigt liv er en koncentreret beskrivelse af det løfte vores Skaber har givet i Bibelen. Har vi mennesker virkelig den største viden der eksisterer? - Hvem ønsker ikke at få det evige liv? - Får man, ved eftertanke, den tro, at alt er skabt af en intelligent personlighed, så læs!\nSikkerhed i handel på nettet anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos os. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi fået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i orden. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er altid ensbetydende med 100% sikkerhed.\nLige meget hvilke produkter du har købt hos Gucca, får du altid 30 dages returret. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du returnere varen til os uden videre, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Vi er naturligvis klar med svar og rådgivning, såfremt du måtte ønske at sende din vare tilbage.\nAt du som kunde får leveret din vare både hurtigt og sikkert, betyder meget for os. Du har varen i dine hænder indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi har den på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for hver enkelt vare, inden du bestiller din vare. Vi er klar på e-mail og ved telefonen, hvis du er i tvivl om leveringstid og lagerstatus.\nDer er mange muligheder for betaling, når du handler hos os, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Du vælger bare den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken af vores betalingsformer du vælger. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Husk at vi først hæver pengene fra din bankkonto, den samme dag vi afsender varen til dig - såfremt du anvender betalingskort.\nStøder du på problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at hjælpe dig. Imellem klokken 10-15 alle hverdage sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nEfter du har købt dine produkter, kan du altid se din ordre, og vide hvornår du modtager den. Når du gennemfører dit køb, kan du bagefter gå ind på din personlige ordreside. Fra ordresiden kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet i systemet. Du får leveringsinformation via e-mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej til dig.\nGud, Skaberen, Evigt Liv, Evigheden, Paradiset, Evigt Liv, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Evigt Liv - Hvordan?\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__værker path__j.b.sørensen path__evigtlivhvordan?\n129,95 krEvigt Mørke - Bog


Skab forandring i dit liv med coaching - Stina Bavnhøj\n/ 16. juni, 2020\nSkab forandring i dit liv med coaching\nSe kurv “15 min. gratis afklarende samtale” er blevet tilføjet til din kurv.\n60 minutters online-coaching. Få hjælp til at få det optimale ud af dit liv, som det er nu.\nMærk at blive lyttet til, få løst de problemstillinger eller udfordringer du står med i livet, som du gerne vil have hjælp til at løse.\nSkab forandring i dit liv med coaching antal\nGør som rigtig mange andre har gjort: Skab forandring i dit liv med coaching. Som coach og mindfulnesslærer kan jeg hjælpe dig med at få det optimale ud af dit liv, som det er nu. Jeg lytter til dig og de problemstillinger eller udfordringer du står med i livet, som du gerne vil have hjælp til at løse.\nJeg stiller dig spørgsmål, der kan få dig til at finde svarene, og gennem små korte meditationer og åndedrætsøvelser vil du få lettere adgang til de svar, der er sande for dig.\nMine klienter bruger mig som coach til mange forskellige ting. Det kan være en (udfordrende) relation, personligt eller arbejdsmæssigt, det kan være at du står mellem to jobs, det kan være inspiration til hvordan du genfinder energien, eller måske ønsket om at lave en langsigtet plan for dit liv generelt.\nOm det er økonomi, bolig, parforhold, job eller noget helt andet du har brug for min hjælp til afhænger helt af dig.\nEn handling skaber forandring\nSkab forandring i dit liv med coaching.\nNogen af mine klienter får lige det de har brug for på en enkelt session, for andre skal der 2–3 gange til indenfor en måneds tid. Det giver gode resultater at have mig i tæt kontakt, og du sparer både tid og penge ved at vi laver sessionen online.\nTilbagemeldingerne fra mine klienter fra telefon/online-sessioner er utrolig positive, og mange melder tilbage at de oplever nærværet trods skærmen mellem os.\nEn coaching session kan også foregå hos mig. Alle former for møde er lige udbytterigt for dig. Se pris for personligt møde her.\nBODY-MIND mentor forløb\nDKK 13.500,00 Tilføj til kurv\n15 min. gratis afklarende samtale\nDKK 0,00 Tilføj til kurv


Rapport fra. Udvalget til undersøgelse af eventuelle misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen - PDF\nRapport fra. Udvalget til undersøgelse af eventuelle misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen\nDownload "Rapport fra. Udvalget til undersøgelse af eventuelle misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen"\n1 Rapport fra Udvalget til undersøgelse af eventuelle misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen 18. december 1992\n2 Publikationen kan købes hos boghandleren eller hos STATENS INFORMATION Postboks København K Tlf (9-16) Fax Trykt på genbrugspapir ISBN Stougaard Jensen/København\n3 INDHOLDSFORTEGNELSE Side I. Indledning 5 1. Udvalgets kommissorium 5 2. Udvalgets sammensætning 7 II. Udvalgets overvejelser 9 1. Afgrænsning af kommissoriet 9 2. Udvalgets forslag Andre overvejelser 16 III. Beskatningen af andelsselskaber Indledning Andelsselskabers indplacering i selskabsskattelovens 1, stk Nr. 3a og 4 - indkøbsforeninger og produktions- og salgsforeninger Nr. 2 - aktieselskabslignende selskaber Nr. 3 - brugsforeninger Nr. 6 - andre foreninger Andelskasser Beskatning af andelsselskaber og andelshavere Kooperationsbeskatning Beskatning af andelsselskabet Beskatning af andelshaverne Udvalgets overvejelser Indbetaling af indskud m.v. ved indtræden i andelsselskab Andelsselskabets og andelshaverens formueopgørelse.. 38\n4 Kursnedslag på tilskrivninger til Side driftslånskonti Beskatning i henhold til selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr Beskatning af andelsselskabet Beskatning af andelshaverne Beskatning i henhold til selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 2 og Beskatning af aktieselskaber og aktionærer Beskatning af aktieselskabet Beskatning af aktionærerne Skematisk oversigt over andels- og aktieselskabsbeskatningen Beskatningsprofilen hos henholdsvis kooperationsbeskatningen og aktieselskabsbeskatningen 4 9 Bilag til afsnit III, pkt. 6. Regneeksempler til belysning af beskatningsprofilen 51 IV. Problemer med andelsselskabers indplacering i selskabsskattelovens S 1, stk Andelsselskaber omfattet af nr. 3a og Andelsselskaber omfattet af nr Udvalgets overvejelser 62\n5 Side V. Samspillet mellem kooperationsbeskatningen og andre beskatningsformer Omdannelse af andelsselskaber Konsekvenserne for andelsselskabet Konsekvenserne for andelshaverne Udvalgets overvejelser Model Model Fordele og ulemper ved de to modeller Skattefri fusion af andelsselskaber og aktieselskaber Gældende regler Udvalgets overvejelser Kursgevinstbeskatning Gældende regler Udvalgets overvejelser Korrekt fordeling af købesum på enkelte aktiver Gældende regler Udvalgets overvejelser Leasing Gældende regler Udvalgets overvejelser Koncernforhold Gældende regler Udvalgets overvejelser 100 Bilag. Danske andelsselskabers omsætning i 1991.\n7 - 5 - I. Indledning 1. Udvalgets kommissorium Regeringen nedsatte den 12. februar 1992 et udvalg, der skulle analysere eventuelle misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen. Udvalget fik folgende kommissorium: "Andelsbeskatningen adskiller sig fra resten af skattesystemet ved, at indkomsten opgøres som en procentdel af andelsselskabets formue. Denne særlige indkomstopgørelse skal ses som et udtryk for, at andelsselskabets virksomhed kan betragtes som en direkte fortsættelse af andelshavernes virksomhed. I de seneste år har der været eksempler på, at andelsbeskatningen kan anvendes til utilsigtede skattelempelser. Det er fremført, at andelsbeskatningens særlige indkomstopgørelse i visse situationer åbner op for misbrug, ligesom der kan være andre utilsigtede virkninger. Især samspillet mellem andelsbeskatningen og andre beskatningsformer kan åbne for misbrugsmuligheder. Ved en skattefri fusion vil successionsprincippet normalt indebære, at beskatningen udskydes, indtil det fortsættende selskab f.eks. sælger det pågældende aktiv. Ved fusion mellem et andelsselskab og et aktieselskab vil en eventuel latent skattebyrde ikke senere kunne komme til direkte beskatning ved salg af aktivet, da andelsselskabet ikke er skattepligtig af kapitalgevinster. Gevinsten vil derfor i visse tilfælde kun indirekte komme til beskatning gennem en forhøjelse af formuen. Tilsvarende kan der ved transaktioner mellem et andelsselskab og et aktieselskab være en anderledes\n8 - 6 - holdning til fordelingen af en købesum på de enkelte aktiver, end der ville være ved handel mellem aktieselskaber indbyrdes eller andelsselskaber indbyrdes. Dette skyldes, at forskellene i indkomstopgørelserne vil medføre, at parterne ikke har de sædvanlige modstående skattemæssige interesser. For at få afklaret disse forhold nærmere, bør der foretages en tilbundsgående undersøgelse af, hvorvidt samspillet mellem den særlige andelsbeskatning og den almindelige indkomstbeskatning giver mulighed for misbrug eller andre utilsigtede virkninger. Nogle andelsselskaber beskattes efter reglen i selskabsskatte lovens 1, stk. 1, nr. 6. Der bør foretages en tilsvarende undersøgelse af denne regel. Til at foretage disse undersøgelser nedsættes der derfor et udvalg. Udvalget bør i givet fald fremkomme med forslag til løsninger på de problemer, der afdækkes. Viser der sig andre konkrete problemstillinger i forbindelse med udvalgets undersøgelse, som har relation til misbrugsmuligheder ved andelsbeskatningen, kan udvalget ligeledes inddrage disse problemstillinger i undersøgelsen og fremkomme med løsningsmuligheder. Udvalget skal tilstræbe at færdiggøre sit arbejde, således at der på baggrund af udvalgets konklusioner kan fremsættes eventuelle forslag om lovændringer i begyndelsen af folketingssamlingen "\n9 Udvalgets sammensætning Udvalget fik folgende sammensætning: Formand: Forstander Arne Larsen Direktør Jørgen Hansen, Dansk Industri Økonom Mogens Eliasen, Nærings- og Nydelsesmiddelforbundet Vicedirektør Erik Traberg Jensen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Sekretariatschef Holger Hasle Nielsen, Danske Andelsselskaber Direktør Asbjørn Børsting, Landbrugsrådet Statsaut. revisor Preben Madsen, indstillet af Den Frie Grovvarehandel Landsretssagfører Aage Spang-Hanssen Rådgivende skatterevisor Christen Amby Statsaut. revisor Andreas Nicolaisen Kontorchef Finn Lauritzen, Finansministeriet Kontorchef Lars H. Nielsen, Skatteministeriet, Departementet Kontorchef Per Bach Jørgensen, Skatteministeriet, Departementet Kontorchef Niels Kristensen, Skatteministeriet, Told og Skattestyrelsen Sekretariat: Fuldmægtig Lise Bo Nielsen, Skatteministeriet, Departementet Fuldmægtig Kirsten Hvelplund, Skatteministeriet, Departementet Fuldmægtig Jens Højgaard Petersen, Skatteministeriet, Departementet Fuldmægtig Henrik Møller Nielsen, Skatteministeriet, Told- og Skattestyrelsen\n10 - 8 - Konsulent Preben Underbjerg Poulsen, Skatteministeriet, Departementet, er den 30. november 1992 indtrådt i udvalget i stedet for Per Bach Jørgensen. Fuldmægtig Claus Blendstrup, Finansministeriet, har deltaget i flere af udvalgets moder i stedet for kontorchef Finn Lauritzen. Udvalget har holdt 8 moder.\n11 - 9 - II. Udvalgets overvejelser 1. Afgrænsning af kommissoriet Af kommissoriet fremgår det, at udvalget skal fremkomme med forslag til lösning af problemer, der afdækkes med hensyn til misbrug eller andre utilsigtede virkninger af især samspillet mellem andelsbeskatning og den almindelige indkomstbeskatning. På denne baggrund har udvalget koncentreret sig om at korrigere mangelfulde regler eller foreslå nye regler med henblik på at undgå utilsigtede offentlige provenutab og tilsvarende fordele for begrænsede dele af den private sektor. Der er således alene taget stilling til formodede utilsigtede virkninger af samspillet beskatningssystemerne imellem, mens der ikke er taget stilling til, hvorvidt de uens beskatningssystemer i sig selv giver anledning til konkurrenceforvridning. De områder, udvalget navnlig har beskæftiget sig med, omfatter problemer i forbindelse med andelsselskabernes indplacering i selskabsskatteloven, herunder kriterierne for at være et kooperationsbeskattet andelsselskab, og problemer i samspillet skattesystemerne imellem ved omdannelse og fusion samt ved behandlingen af kursgevinster og -tab. Et mindretal i udvalget (Preben Madsen og Jørgen Hansen) mener, at kommissoriet kan fortolkes således, at udvalgets arbejde også kunne omfatte en vurdering af, hvorvidt misbrugsmulighederne bedre lod sig fjerne ved at etablere et ensartet beskatningssystem for alle selskaber. Udvalgets øvrige medlemmer mener ikke, at kommissoriet giver anledning til en sådan fortolkning, hvorefter udvalget har arbejdet i overensstemmelse med de ovenfor anførte præmisser.\n12 Udvalgets forslag Generelt må til de følgende forslag bemærkes, at grundlaget for udvalgets overvejelser hovedsageligt har været en analyse af, hvilke misbrugsmuligheder der måtte foreligge. Udvalget har således ikke undersøgt, i hvilket omfang muligheder for misbrug i praksis har været udnyttet. Udvalget finder ikke, at de gældende skattepligtsbestemmelser vedrørende kooperationsbeskattede andelsselskaber er udformet tilstrækkeligt præcise. Udvalget skal derfor foreslå, at der sker en revision af disse skattepligtsbestemmelser, således at det sikres, at de tager højde for alle egentlige andelsselskaber. Der er i denne forbindelse foretaget en undersøgelse af skattepligtsbestemmelserne i selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 3a, 4 og 6. Ved revisionen finder udvalget bl.a., at det bør præciseres, at der skal være en vis medlemsskare for at danne et kooperationsbeskattet andelsselskab. Det er i denne forbindelse udvalgets opfattelse, at der bør være mindst 10 medlemmer. Udvalget finder endvidere, at det bør lovfæstes, at kooperationsbeskattede andelsselskaber kun må have en vis omsætning med ikke-medlemmer. Et flertal i udvalget (udvalget med undtagelse af Preben Madsen, Jørgen Hansen og Finn Lauritzen) finder, at den i praksis gældende grænse på 25 pct. skal fastholdes. Ved opgørelsen af 25 pct.-grænsen skal der som udgangspunkt ses bort fra en eventuel omsætning med et andet kooperationsbeskattet andelsselskab, der ikke er medlem. Ved udformningen af reglerne skal der dog tages hensyn til de særlige problemer, der opstår, i og med at andelsselskaber kan have flere funktioner.\n13 Flertallet finder endvidere, at overskridelsen af 25 pct.-grænsen skal være væsentlig eller af længere varighed, førend andelsselskabet udgår af kooperationsbeskatningen. Et mindretal i udvalget (Preben Madsen, Jørgen Hansen og Finn Lauritzen) finder, at et andelsselskab kun bør omfattes af den særlige kooperationsbeskatning, hvis omsætningen med ikke-medlemmer ikke overstiger pct. Den årlige omsætning med ikke-medlemmer kan dog altid udgøre 10 mill. kr. Såfremt de nævnte grænser overskrides, finder mindretallet, at andelsselskabet i det indkomstår, hvori overskridelsen sker, skal beskattes med 34 pct. af den del af den efter kooperationsbeskatningsreglerne opgjorte indkomst, der svarer til overskridelsen. Hvis grænserne overskrides i to på hinanden følgende indkomstår, skal andelsselskabet i det tredie indkomstår overgå til selskabsbeskatning. Udvalget foreslår en ophævelse af de særlige detailsalasreqler for produktions- og salgsforeninger. For at sikre, at andelsselskaber ikke fremover kan omfattes af skattepligtsbestemmelsen i selskabsskattelovens S 1/ stk. 1, nr. 6, skal udvalget foreslå, at såfremt et andelsselskab ikke længere opfylder betingelserne for at blive kooperationsbeskattet, skal dette selskab overgå til beskatning på linie med aktieselskaber. I konsekvens af udvalgets forslag til ændring af skattepligtsbestemmelserne vil der ske overflytning af nogle andelsselskaber. Udvalget finder i denne forbindelse, at der bør fastsættes særlige overgangsregler, således at overflytningen ikke bliver for byrdefuld for selskaberne.\n14 I forbindelse med undersøgelsen af selskabsskattelovens S 1/ stk. 1, nr. 6, har udvalget også foretaget en undersøgelse af andelskassernes særlige situation. Med hensyn til andelskasserne foreslår udvalget, at problemerne vedrørende kursgevinstbeskatning i det væsentlige kan løses ved at ophæve andelskassernes mulighed for at udstede blåstemplede obligationer, jf. også nedenfor vedrørende kursgevinstloven. Principielle overvejelser kunne dog tale for at gøre andelskasserne fuldt skattepligtige på linie med bl.a. sparekasserne. Ved afhændelse af andelsbeviser i kooperationsbeskattede andelsselskaber er udgangspunktet, at andelshaveren er skattepligtig af fortjenesten. Dette gælder dog efter de gældende regler ikke, hvis andelsselskabet overgår til anden beskatning, og andelsbeviset afhændes 10 år herefter. Det er udvalgets opfattelse, at denne 10 års-regel ikke er tilstrækkelig til at udjævne forskellen mellem beskatningsprofilen for andelsselskaber og aktieselskaber. Udvalget skal derfor foreslå, at 10 års-reglen ophæves. Udgangspunktet er, at der ved overgangen principielt skal en en afvikling af det offentliges latente skattekrav. Dette vil dog efter udvalgets opfattelse i mange tilfælde være meget byrdefuldt og kan virke urimeligt, især hvor selskabet fortsætter som andelsselskab. Dette gælder dog også i visse tilfælde den beskatning, der efter gældende regler vil ske, hvis andelsselskabet omdannes til aktieselskab.\n15 Udvalget har på denne baggrund overvejet alternative beskatningsmodel1er. Ingen af disse modeller er ideelle, og udvalget har derfor afstået fra at pege på én bestemt model. Udvalget har blot skitseret modellerne og deres fordele og ulemper. Model 1 indebærer, at beskatningen af avancen på andelsbeviset i princippet fastholdes uendeligt uanset hvor lang tid, der er gået siden omdannelsen. Som efter de gældende regler er beskatningen maksimeret til den reelt opnåede avance. Efter overgangen skal udlodninger som hidtil beskattes som personlig indkomst, mens selskabet gives fradragsret for disse udlodninger. Disse regler kan imidlertid kun finde anvendelse i de tilfælde, hvor andelsselskabet overgår til almindelig selskabsbeskatning, men hvor selskabet beholder karakteren af et andelsselskab. Såfremt andelsselskabet omdannes til et aktieselskab, skal der, medmindre det vælges at lade de latente skattekrav forfalde straks, indføres en særlig overgangsbeskatning i selskabet af de midler, der er opsamlet under kooperationsbeskatningen. Det skattepligtige beløb skal af praktiske grunde opgøres på tidspunktet for omdannelsen, og opgørelsen skal foretages på grundlag af selskabets indre værdi. Skattesatsen skal fastsættes, således at den svarer til den beskatning, der ville være sket, hvis selskabet var blevet opløst, og midlerne udloddet til medlemmerne. Beskatningen skal ske i selskabet, men beskatningstidspunktet skal fortsat være på udlodningstidspunktet. Når udlodningerne er beskattet i selskabet, vil udlodningerne være skattefri for andelshaverne. De udlodninger, der foretages, anses i første række at hidrøre fra de midler, der er omsamlet under kooperationsbeskatningen.\n16 Idet overgangsbeskatningen påhviler selskabet og behandles efter særlige regler, vil både selskabet og andelshaverne efter omdannelsen kunne behandles efter de almindelige regler for aktieselskaber og aktionærer. Efter beskatningen af de opsamlede midler vil også udlodninger kunne behandles efter de almindelige regler. Model 2 indebærer, at den særlige overgangsbeskatning i selskabet indføres ved alle former for overgang og dvs. ikke kun ved reelle omdannelser til aktieselskab. I forbindelse med begge modeller foreslår udvalget, at de særlige overgangsregler i selskabsskattelovens S 5B udbygges, således at det sikres, at der ved andelsselskabers overgang til almindelig beskatning ikke sker beskatning af kapitalgevinster, der reelt er opnået under kooperationsbeskatningen. Efter de gældende regler har kooperationsbeskattede andelsselskaber mulighed for skattefrit at fusionere med et 100 pct. eiet datteraktieselskab. På grund af andelsselskabets særlige indkomstopgørelse vil den latente skattebyrde, der ved fusionen påhviler datteraktieselskabet, ikke komme til fuld beskatning på et senere tidspunkt. Det er udvalgets opfattelse, at der ikke bør være mulighed for at slippe for den latente skattebyrde, som påhviler aktieselskabet. Udvalget foreslår derfor som udgangspunkt en ophævelse af adgangen til skattefri fusion. Det må anses for praktisk umuligt i forbindelse med fusionen at opgøre hele skattebyrden med henblik på en senere beskatning. Ved fusion mellem to aktieselskaber vil det fortsættende selskab overtage det ophørende selskabs ejer-\n17 tid, f.eks. i relation til fast ejendom og aktier. Denne regel indebærer, at det fortsaettende selskab som oftest ikke vil blive beskattet af ejendomsavancer og aktieavancer. Til aflosning af den generelt skattefri fusionsadgang finder udvalget, at man alternativt kan overveje at indfare regler, hvorefter der som udgangspunkt skal ske beskatning ved fusionen, men hvor der ses bort fra de nævnte former for beskatning, der er afhængig af ejertiden. Det forudsættes, at andelsselskabet opfylder 7 og 3 års-kravet, der beregnes med udgangspunkt i det oprindelige anskaffelsestidspunkt. Kursgevinstloven er som udgangspunkt symmetrisk opbygget, således at der ikke er mulighed for, at der kan foreligge en skattefri gevinst, samtidig med at låntageren har fradragsret for det modsvarende tab. For andelsselskaber og andelskasser har den manglende fradragsret dog ingen betydning, og der vil således være mulighed for, at andelsselskaber og andelskasser kan udbyde blåstemplede obligationer til underkurs. Udvalget finder ikke, at der er grundlag for at fastholde den særlige finansielle status, som andelsselskaberne og andelskasserne herved har. Udvalget skal derfor foreslå, at kursgevinstlovens regler ændres, således at da af kooperationsbeskattede andelsselskaber og andelskasser udstedte obligationer altid vil være sortstemplede og dermed indebære skattepligt af kursgevinsten for kreditor. Endelig skal udvalget foreslå, at der sker en opstramning i reglerne for kursnedslag ved tilskrivninger på driftslånskonti. idet det bar præciseres, at disse kursnedslag kun kan ske til kursværdien. Det bor endvidere præciseres, at kursgevinst i for-\n18 bindelse med udbetaling af driftslånskontoen er skattepligtig efter næringsreglerne. 3. Andre overvejelser Udover ovennævnte konkrete forslag har udvalget også foretaget en undersøgelse af en række andre problemstillinger. Udvalget har således undersogt problemstillingen vedrorende kapitalindskud og vedrorende den fordeling af købesummen, der kan ske i forbindelse med handel mellem andelsselskaber og aktieselskaber. Endvidere har udvalget foretaget en undersøgelse af problemstillingen omkring leasing, samt andelsselskabers etablering af koncerner, hvori der også indgår aktieselskaber. Ved kapitalindskud i andelsselskaber er udgangspunktet, at der ikke er fradragsret. Det er dog i praksis accepteret, at der er fradragsret, når indbetalingen af indskuddet sker i forbindelse med den lobende drift. Dette gælder både engangsindskud og indskud der sker i form af en regulering af afregningsprisen med andelsselskabet. Det er udvalgets opfattelse, at udgangspunktet må være, at der ikke er fradragsret for kapitalindskud. Udvalget finder ikke anledning til at foreslå ændringer i praksis, der afspejler det særlige forhold, der er ved andelshaverens erhvervsmæssige tilknytning til andelsselskabet. Det bor dog sikres, at de fratrukne belob ikke indgår som et tillæg til anskaffelsessummen på andelsbeviset, således at belobet i givet fald beskattes ved afhændelsen af andelsbeviset. Med hensyn til fordelingen af købesummen finder udvalget, at de gældende regler indeholder tilstræk-\n19 kelige muligheder for skattemyndighederne til at angribe eventuelle urigtige fordelinger. For problemstillingerne omkring fordeling af købesum, leasing og koncernforhold finder udvalget, at der er tale om forhold, der udspringer som en naturlig følge af, at det accepteres, at der er flere forskellige beskatningssystemer for forskellige selskabsformer. Det er udvalgets opfattelse, at såfremt man accepterer flere beskatningssystemer, må man i ovennævnte tilfælde også acceptere de herved fremkomne muligheder for at drage fordel af disse forskelle i reglerne.\n20 III. Beskatningen af andelsselskaber 1. Indledning Andelsselskaber er foreninger, der som medlemmer har aftagere, leverandører o.lign., og som har til formål at virke til fremme af disse medlemmers fælles interesser. De første danske andelsselskaber blev oprettet i slutningen af forrige århundrede. Oprettelsen havde baggrund i nødvendigheden af en fælles og industrialiseret bearbejdning af landbrugets produktion. Antallet af andelsselskaber steg kraftigt i resten af århundredet, og ved århundredeskiftet var andelsselskaberne allerede en samfundsøkonomisk faktor af væsentlig betydning. En stor del af de nuværende andelsselskaber er beskæftiget med at forsyne landbruget med råvarer eller at aftage og forarbejde landbrugets produkter. Andelsselsskaber kendes dog også inden for andre erhvervsområder, hvor der findes bolig-, indkøbs-, og brugsforeninger, ligesom der findes andelsselskaber i pengeinstitut- og forsikringssektoren og i forsyningssektoren (vand, varme og el). Skattemæssigt har andelsselskaberne altid indtaget en særstilling. Oprindelig sondrede man skattemæssigt mellem lukkede og åbne foreninger, alt efter om andelsselskabet havde omsætning med ikke-medlemmer eller ej. I 1949 blev denne sondring forladt, og man indførte den særlige kooperationsbeskatning, hvorefter indkomsten opgøres på grundlag af andelsselskabets formue. Også internationalt indtager de danske andelsselskaber en skattemæssig særstilling, idet den særlige\n21 beskatning af andelsselskaberne, hvor beskatningen sker på grundlag af formuen, så vidt vides kun kendes i Danmark og Norge. I en række lande er der dog særlige fradragsregler for andelsselskaber, således at der er fradrag for efterbetalinger o.lign. Hvis ikke andelsselskaberne er omfattet af den særlige kooperationsbeskatning, kan de være omfattet af en række andre beskatningsregler. I det følgende foretages indledningsvis en gennemgang af de forskellige skattepligtsregler, som andelsselskaber alt efter deres karakter kan være omfattet af. Herefter foretages en faktuel gennemgang af beskatningen af de forskellige former for andelsselskaber. Til sammenligning gennemgås herefter i pkt. 4 beskatningen af aktieselskaber med henblik på at afdække eventuelle misbrugsrauligheder de to beskatningssystemer imellem. I forbindelse med gennemgangen af beskatningen ses der på den samlede beskatning af såvel selskab som ejere, dvs. hhv. andelsselskaber/andelshavere og aktieselskaber/aktionærer. Endvidere er der i pkt. 6 foretaget nogle modelberegninger med henblik på at afdække beskatningsprofilen for de to selskabstyper. Det er derimod ikke hensigten at foretage en egentlig sammenligning af beskatningsniveauet de to systemer imellem. 2. Andelsselskabers indplacering i selskabsskattelovena < 1. stk. 1 Andelsselskaber kan være beskattet efter følgende bestemmelser i selskabsskatteloven: 1, stk. 1, nr. 2 - aktieselskabslignende selskaber S 1, stk. 1, nr. 3 - brugsforeninger S 1, stk. 1, nr. 3a - indkøbsforeninger S l, stk. 1, nr. 4 - produktions- og salgsforeninger\n22 - 20-1, stk. 1, nr. 6 - andre foreninger. Også de gensidige forsikringsforeninger, der beskattes i henhold til selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 5, har karakter af andelsselskaber. På grund af disse selskabers særlige karakter, og fordi de er undergivet fuld beskatning, er disse dog ikke medtaget i nærværende gennemgang Nr. 3a og 4 - indkøbsforeninger og produktionsog salgsforeninger Den særlige kooperationsbeskatning. der er beregnet til at tage højde for andelsselskabernes særlige struktur og virke, er den beskatning, der gælder for selskaber omfattet af selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 3a og 4, dvs. indkøbsforeninger og produktions- og salgsforeninger. For at kunne beskattes som indkøbsforening er der to grundlæggende krav, der skal opfyldes. Dels skal foreningen indkøbe, fremskaffe, eller fremstille varer eller levere tjenesteydelser til medlemmerne. Dels skal udlodningen af overskuddet til medlemmerne ske på grundlag af omsætningen med disse. Også et eventuelt likvidationsprovenu skal fordeles i forhold til den stedfundne omsætning med medlemmerne. For at adskille en indkøbsforening fra en brugsforening kræves det endvidere, at medlemmerne udelukkende benytter leverancer fra foreningen ved udøvelsen af deres bedrift. Såfremt leverancerne helt eller delvis benyttes til privat forbrug, vil der i stedet være tale om beskatning som brugsforening, jf. pkt Ved en indkøbsforenings leverance til ikke-medlemmer er det dog uden betydning, om disse\n23 benytter foreningens leverancer helt eller delvist til privat brug. For at kunne beskattes som produktions- og salasforenina, skal der være tale om en forening, som bearbejder, forædler eller sælger medlemmernes produkter. Også for disse foreninger skal overskuddet og et eventuelt likvidationsprovenu fordeles på grundlag af omsætningen med medlemmerne dvs. medlemmernes leverancer af produkter til virksomheden. Selve angivelsen af formålet i foreningens vedtægter behover ikke at være af selvstændig betydning. Afgørende for, efter hvilke regler foreningen skal beskattes, er først og fremmest måden, hvorpå foreningen faktisk drives. Som ovenfor nævnt kan andelsselskaber også være skattepligtige efter andre bestemmelser end bestemmelserne i selskabsskattelovens 1> stk. l, nr. 3a og 4. Der kan være flere grunde til, at andelsselskabet ikke kan anses for omfattet af disse bestemmelser. De mest almindeligt forekommende grunde er følgende: a. Den af andelsselskabet drevne virksomhed kan ikke anses for omfattet af 1, stk. 1, nr. 3a og 4. b. Handelen med ikke-medlemmer overstiger 25 pct. c. Overskudsfordelingen sker ikke på grundlag af omsætningen. Ad a. Andelsselskabets virksomhed. For at være omfattet af bestemmelserne i S 1, stk. 1, nr. 3a og 4 skal andelsselskabet som ovenfor nævnt have følgende formål:\n24 at indkøbe, fremskaffe eller fremstille varer eller levere tjenesteydelser (nr. 3a), eller - at bearbejde, forædle eller sælge medlemmernes produkter (nr. 4). Kravene indebærer først og fremmest, at der reelt skal være tale om samhandel med medlemmerne. Det er således ikke tilstrækkeligt for at blive omfattet af bestemmelserne, at den pågældende forening har til formål at virke for medlemmernes interesser eller at fremme salget af medlemmernes produkter. Såfremt der udelukkende er tale herom, vil foreningen i stedet kunne blive omfattet af en af de andre skattepligtsbestemmelser. Med hensyn til hvilken form for virksomhed, der kan være tale om, fortolkes bestemmelserne i princippet strengt efter ordlyden. Tjenesteydelser er således kun nævnt i nr. 3a vedrørende indkøbsforeninger. Det er derfor ikke muligt at blive beskattet som produktions- og salgsforening, hvis det produkt, som foreningen skal sælge, er tjenesteydelser. Det accepteres i et vist omfang, at andelsselskabet udøver anden form for virksomhed end den direkte kooperative virksomhed, såfremt denne virksomhed er et "tilfældigt" biprodukt af virksomheden. Det er dog afvist, at en indkøbsforening kan optage en aktivitet, der udelukkende tager sigte på handel med ikkemedlemmer. Herudover er det i praksis afvist, at en indkøbsforening kan udøve finansieringsvirksomhed ved at anvende en del af andelskapitalen til placering i værdipapirer herunder aktier i medlemsvirksomhederne.\n25 Det er dog ikke anset for at stride imod bestemmelserne, at en indkøbsforening yder lån til medlemmerne. Det forhold, at et andelsselskab både er en indkøbsforening og en produktions- og salgsforening, har tidligere i enkelte tilfælde fort til, at andelsselskabet er blevet anset for skattepligtig efter andre bestemmelser. Det er dog nu accepteret, at et sådant kombineret andelsselskab alligevel kan anses for omfattet af 1, stk. 1, nr. 3a eller 4. I visse tilfælde har andelsselskabets struktur ført til, at man ikke har anset det for at drive kooperativ virksomhed, men at der snarere var tale om en form for virksomhed, som må karakteriseres som erhvervsdrivende. I nogle ældre afgørelser har Skatteministeriet således fastslået, at det er en betingelse for kooperationsbeskatning, at foreningen består af en kreds af medlemmer, som vel har fælles interesse i samarbejdet, men som iøvrigt er økonomisk uafhængige af hinanden. Hvor medlemmerne består af koncernforbundne selskaber, kan denne forudsætning ikke anses for opfyldt. Dette gælder, hvadenten medlemskredsen består af et moderselskab og en række datterselskaber eller af selskaber, der alle beherskes af samme ejerkreds. Kravet om, at medlemmerne skal være økonomisk uafhængige, fremgår tillige af Skatteministeriets cirkulære til selskabsskatteloven. I en afgørelse er det dog blevet godkendt, at et andelsselskab kun har ét medlem. Dette medlem var et andet andelsselskab, der selv havde en stor kreds af medlemroer.\n26 Ad b. Handel med LkJce-medlemrmer. Bestemmelserne i 1, stk. 1, nr. 3a og 4, indeholder ikke krav om, at der kun må være tale om omsætning med medlemmer. Tværtimod forudsætter reglerne omkring opgørelsen af indkomsten, at der kan være tale om omsætning med ikke-medlemmer. Bestemmelserne fastsætter således, at der skal opgøres en del af formuen svarende til den del af omsætningen, der er med ikke-medlemmer. Indkomsten beregnes herefter med 6 pct. af denne del af formuen i forhold til normalt 4 pct., jf. selskabsskattelovens 14 og 15. I praksis har man dog med hensyn til de kooperationsbeskattede andelsselskaber, dvs. indkøbsforeninger og produktions- og salgsforeninger indfortolket et krav om, at omsætningen med ikke-medlemmer ikke må overstige en vis størrelse. Det må antages, at baggrunden for dette krav er, at man har lagt vægt på, at andelsselskaber som udgangspunkt handler med medlemmer, og at andelsselskaber så at sige er medlemmernes forlængede arm. Når omsætningen med ikke-medlemmer bliver af en vis størrelse, har det formentlig været opfattelsen, at selskabet ikke i så høj grad er et egentligt andelsselskab, og at selskabet derfor ikke længere kan kooperationsbeskattes. Den i praksis fastsatte grænse er på 25 pct. såfremt omsætningen med ikke-medlemmer overstiger 25 pct., og såfremt denne overskridelse må anses for at være af længere varighed, kan andelsselskabet ikke længere anses for at være omfattet af bestemmelserne i selskabsskattelovens S 1, stk. 1, nr. 3a eller 4. Andelsselskabet vil herefter kunne overgå til beskatning efter en af de andre skattepligtsbestemmelser.\n27 Skatteministeriet har i en afgorelse statueret, at såfremt størstedelen af et andelsselskabs omsætning sker med et medlem organiseret som et aktieselskab, som handler med ikke-medlemmer, må dette indebære, at foreningen ikke længere kan kooperationsbeskattes. Det er herved forsøgt at undgå, at 25-pct. grænsen omgås ved at indskyde et aktieselskab som mellemled. I nogle tilfælde kan andelsselskabet som ovenfor nævnt være en kombination af en indkøbsforening og en produktions- og salgsforening. I disse tilfælde skal beregningen af omsætningen med ikke-medlemmer beregnes særskilt for henholdsvis indkøbsfunktionen og produktions- og salgsfunktionen. Til omsætning med ikke-medlemmer skal således dels medregnes indkøbsfunktionens salg til ikke-medlemmer dels produktions- og salgsfunktionens køb hos ikke-medlemmer. Såfremt andelsselskabet fortsat ønsker at blive kooperationsbeskattet, kan selskabet vælge at lade ikke-medlemmerne overgå til medlemsskab. Det fremgår dog af praksis, at de herved fremkomne medlemmer skal optages på samme vilkår som de hidtidige medlemmer, og at der ikke er mulighed for f.eks. at begrænse disse medlemmers stemmeret. Ad. c. Overskudsdeling. Endelig stiller bestemmelserne i S 1, stk. 1, nr. 3a og 4, krav om, at overskudsfordelingen - bortset fra normal forrentning af en indbetalt medlemskapital - foretages på grundlag af omsætningen med medlemmerne eller på grundlag af leverancerne fra medlemmerne. Dette er et ufravigeligt krav.\n28 Det er endvidere et krav, at en eventuel likvidationsudlodning ligeledes skal foretages på grundlag af omsætningen. Såfremt foreningens vedtægter ikke giver mulighed for udlodning, heller ikke ved opløsning, vil foreningen ikke kunne kooperationsbeskattes. Den må af denne grund anses for omfattet af en af de andre skattepligtsbestemmelser. Såfremt et andelsselskab ikke kan anses for omfattet af hovedbestemmelserne i selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 3a og 4, vil andelsselskabet kunne blive omfattet af en af de følgende skattepligtsbestemmelser: 2.2. Nr. 2 - aktieselskabslianende selskaber For det første vil andelsselskabet kunne blive omfattet af skattepligtsbestemmelsen i selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 2, om aktieselskabslignende selskaber. For disse selskaber er det et krav, dels at ingen af deltagerne i selskabet hæfter personligt, dels at selskabet fordeler overskuddet i forhold til deltagernes indskudte kapital. Dette vil formentlig kunne opfyldes af nogle andelsselskabslignende selskaber. For det typiske andelsselskab vil der dog som oftest være tale om, at overskudsdelingen sker på grundlag af omsætningen. Såfremt dette er tilfældet, vil der ikke kunne være tale om beskatning i henhold til selskabsskattelovens S 1/ stk. 1, nr Nr. 3» brugsforeninger For det andet vil der kunne være tale om beskatning i henhold til selskabsskattelovens S 1/ stk. l, nr.\n29 - 27-3, om brugsforeninger. Denne skattepligtsbestemmelse kan være relevant for indkøbsforeninger. Forskellen imellem en brugsforening og en indkøbsforening er, at brugsforeningens medlemmer anvender leverancerne helt eller delvist til privat forbrug. Såfremt dette er tilfældet, vil en indkøbsforening derfor kunne overgå til beskatning efter selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr Nr. 6 - andre foreninger Endelig er der mulighed for, at andelsselskabet kan overgå til beskatning efter selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 6. Skattepligtige efter selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. 6, er ifølge bestemmelsen "andre foreninger, korporationer, stiftelser, legater og selvejende institutioner, jf. dog 3, for så vidt foreningen m.v. ikke er omfattet af fondsbeskatningsloven". Bestemmelsen er i praksis en slags opsamlingsbestemmelse med hensyn til juridiske personers skattepligt. Skattepligtsbestemmelserne i selskabsskattelovens 1, stk. 1, nr. l-5b, S 2 og fondsbeskatningslovens S 1 samt skattefritagelsesbestemmelsen i selskabsskattelovens 3 indeholder således visse mere eller mindre detaljerede krav til at blive omfattet af disse bestemmelser. Såfremt den pågældende forening m.v. ikke opfylder disse krav, vil den falde ind under 1, stk. 1, nr. 6. Der er således som udgangspunkt ikke mulighed for at falde udenfor selskabsskatteloven og fondsbeskatningsloven. Det bemærkes dog i denne forbindelse, at skattepligten efter S 1, stk. 1, nr. 6, først indtræder, når foreningen hår erhvervsmæssig indkomst, og skattepligten omfatter kun sådan indkomst.\n30 Hovedformålet for 1, stk. 1, nr. 6, er at fastslå, at foreninger og institutioner såsom idrætsforeninger, grundejerforeninger, sangforeninger, husmoderforeninger, velgørende foreninger o.lign. kun skal beskattes af den erhvervsmæssige del af indkomsten. Da der er tale om en opsamlingsbestemmelse, indeholder bestemmelsen dog også en del juridiske personer, som af den ene eller den anden grund falder udenfor de øvrige skattepligtsbestemmelser. Dette gælder bl.a. andelsselskaber, som ikke opfylder kravene til at være omfattet af en af de andre skattepligtsbestemmelser Andelskasser Andelskasser er en særlig form for andelsselskab, der driver pengeinstitutvirksomhed. Andelskasserne er organiseret i foreningsform og har til formål at virke som pengeinstitut for medlemmerne, at arbejde for økonomisk fordel for såvel indskydere som låntagere samt at yde medlemmerne bedst mulig service på alle pengemæssige områder. Ved lov nr. 154 af 24. april 1985 blev andelskasserne omfattet af bank- og sparekasseloven. Dette skete for at gennemføre EF's 1. direktiv af 12. december 1977 om samordning af lovgivningen om kreditinstitutter. Reglerne for andelskasserne svarer herefter i det væsentlige til de regler, der gælder for andre pengeinstitutter. Andelskasserne er imidlertid skattepligtige i henhold til bestemmelsen i selskabsskattelovens S 1/ stk. l, nr. 6.\n31 Beskatnina af andelsselskaber og andelshavere 3.1. Kooperationsbeskatnina Beskatnina af andelsselskabet Kooperationsbeskattede andelsselskabers indkomst opgøres som en procentdel af foreningens formue ved indkomstårets udgang. Formuen opgøres som udgangspunkt i overensstemmelse med skattelovgivningens almindelige regler. Dette indebærer bl.a., at maskiner, inventar og lignende driftsmidler, der udelukkende benyttes erhvervsmæssigt, skal medregnes til saldoværdien, mens fast ejendom skal medregnes til den ved indkomstårets udgang ansatte ejendomsværdi. Det bemærkes i denne forbindelse, at andelsselskaberne ikke har formuenedslag på 40 pct. efter ligningslovens SS 18 A og B (nedslag for fysiske erhvervsaktiver). Andelsselskaber kan dog opnå skovnedslag i medfør af ligningslovens S 18 C. Aktier skal medregnes til børskursen eller skattekursen, og obligationer og private pantebreve skal ligeledes medregnes til kursværdien. Særligt med hensyn til 100 pct. ejede datteraktieselskaber bemærkes, at efter de normale kursberegningsregler skal kursen i disse tilfælde opgøres, så den svarer til datterselskabets egenkapital. Dette gælder tilsvarende, hvor det er et andelsselskab, der er moderselskab. Varelager og andre formueskattepligtige løsøregenstande skal medregnes til handelsværdien. Såfremt\n32 der er foretaget nedskrivning på varelageret, er det den nedskrevne værdi, der skal anvendes. Ved opgørelsen af den skattepligtige formue er der et særligt problem i forbindelse med periodisering f.eks. af renter. For aktieselskaber, der er omfattet af årsregnskabsloven, samt vissa andre selskaber m.v. gælder, at der er en pligt til at periodisere renter. Der er særskilt hjemmel hertil i ligningslovens 5, stk. 4. Herved vil der for disse selskaber være en overensstemmelse mellem årsregnskabet og skatteregnskabet. Andelsselskaber er derimod ikke omfattet af årsregnskabsloven, og dermed har disse selskaber ikke pligt til at periodisere renteindtægter og -udgifter i det officielle regnskab. Skattemæssigt skal andelsselskaberne følge de almindelige regler for opgørelsen af den skattepligtige formue. Disse regler tager primært sigte på personer. Personer har som udgangspunkt ikke pligt til i indkomstopgørelsen at foretage periodisering, men kan få Ligningsrådets tilladelse hertil i medfør af ligningslovens S 5, stk. 5. Såfremt dette er tilfældet, skal dette også påvirke formueopgørelsen, således at der f.eks. skal ske aktivering af de forudbetalte renter, som ikke i det aktuelle indkomstår kan fradrages ved indkomtopgørelsen. Da andelsselskaber ikke foretager en normal indkomstopgørelse, kræver det ikke Ligningsrådets tilladelse for at kunne foretage periodisering. Det vil dog i nogle tilfælde være rimeligt at foretage pe-\n33 riodisering, men såfremt dette er tilfældet, skal dette princip anvendes kontinuerligt, således at der ikke opstår udsving i formueopgørelsen. Ved opgørelsen af formuen kan der foretages fradrag for den gæld, som påhviler andelsselskabet. Gælden ansættes efter sit pålydende. Hvor den fordring, der modsvarer gælden, ved formueopgørelsen kan ansættes til en kursværdi, der er forskellig fra fordringens pålydende, ansættes gælden dog efter en tilsvarende kurs. Herudover kan andelsselskabet foretage fradrag for dividende, efterbetaling og bonus, der udloddes i det pågældende indkomstår. Driftsfonds, driftslånskonti el.lign. kan opføres som et passiv ved formueopgørelsen på betingelse af, at det af foreningens vedtægter klart fremgår, at medlemmerne kan betragtes som kreditorer med hensyn til deres indestående på disse konti. Såfremt disse driftslånskonti må betragtes som egenkapital, således at der reelt er tale om andelshaverkonti, kan andelsselskabet ikke fradrage indeståendet ved formueopgørelsen. Formueværdien kan ikke være negativ, men ansættes i sådanne tilfælde til 0. Der er således ikke mulighed for fremførsel af underskud. Andelsselskaber er ikke skattepligtige af særlig indkomst. Andelsselskaber er heller ikke skattepligtige af kapitalgevinster iøvrigt. Gevinsterne kan dog eventuelt give sig udslag i en forøget formue. Andelsselskaber skal ved opgørelsen af formuen ikke medregne indestående på andelskonti eller reserver i en anden forening, der kooperationsbeskattes. Dette\n34 indebærer en ophævelse af den dobbeltbeskatning, der ellers herved ville ske. Andelsselskaber har dog ikke mulighed for udlandslempelse og har heller ikke mulighed for at opnå sambeskatning og derved udnytte et underskud i koncernen. Når der i henhold til ovenstående regler er fastsat en formueværdi, beregnes andelsselskabets indkomst som en procentdel heraf. Udgangspunktet er, at indkomsten beregnes som 4 pct. af formuen. Har andelsselskabet haft omsætning med ikke-medlemmer, skal der dog som udgangspunkt beregnes en indkomst på 6 pct. af en så stor del af formuen, som svarer til denne omsætnings andel af den samlede omsætning. Den herved opgjorte indkomst beskattes med en procentsats på 14,3. Det bemærkes, at produktions- og salgsforeninger kan have detailsalg fra butik, fra vogn eller på anden måde. Indkomsten herved opgøres efter de almindelige regler, der gælder for aktieselskaber, dvs. på grundlag at et almindeligt driftsregnskab. Der kan foretages afskrivninger m.v. Indkomsten ved detailsalg medregnes til andelsselskabets skattepligtige indkomst, og også denne del af indkomsten beskattes således med 14,3 pct. Såfremt indkomstopgørelsen for detailsalget viser underskud, kan dette underskud fremføres i de følgende 5 års indkomst Beskatning af andelshaverne Andelshaverne har som udgangspunkt ikke fradrag for indskud i andelsselskabet. I visse tilfælde kan indbetalingerne til andelsselskabet være fradragsberet-\n35 tigede som en driftsomkostning. Der kan yderligere henvises til pkt. 3, Udlodninger fra andelsselskabet i form af efterbetaling eller bonus er skattepligtig personlig indkomst for andelshaveren, dvs. at der kan være tale om beskatning med op til 68 pct. Tilskrivninger til driftsfonds, driftslånskonti el.- lign. er ligeledes skattepligtige som personlig indkomst for andelshaveren på tilskrivningstidspunktet. Der er imidlertid mulighed for ved indkomstopgørelsen at beregne et kursnedslag på disse tilskrivninger på op til 50 pct. Det er dog bl.a. en betingelse for dette kursnedslag, at tilskrivningen er bundet i en periode, der ikke er under 10 år. Nedslaget gives principielt under hensyntagen til det gældende renteniveau. Med hensyn til disse kursnedslag kan der yderligere henvises til pkt Tilskrivninger til andelshaverkonti, der må anses som en del af andelsselskabets egenkapital, er derimod ikke skattepligtige for andelshaveren. Tilskrivningerne er en fordeling af årets overskud med henblik på senere udlodning. Udlodning af beløbene vil kun kunne ske ved generalforsamlingsbeslutning herom og kan ikke ske på grundlag af den enkelte andelshavers ønske herom. Først på det tidspunkt, hvor udlodningen rent faktisk sker, indtræder andelshaverens skattepligt. Normal forrentning af en indbetalt medlemjkapital, herunder af indestående på andelshaverkonti, er skattepligtig for andelshaveren som kapitalindkomst, dvs. med en beskatning på op til ca. 58 pct. Ved afståelse af andelsbeviset er fortjenesten ligeledes skattepligtig som kapitalindkomst. Dette gæl-\n36 der uanset andelshaverens ejerandel og ejertid. Tab kan fratrækkes i anden kapitalindkomst. Der er mulighed for at opnå dispensation, således at fortjenesten på andelsbeviset beskattes på samme måde som ved afhændelse af aktier. Denne dispensationsmulighed gælder kun andelsselskaber stiftet for den 22. maj 1987, og kun hvis afståelsen ikke sker for at undgå beskatning. Ved afgørelse af, om der skal ske dispensation, skal der ses på de samlede omstændigheder omkring afståelsen. Det er bl.a. en forudsætning, at afståelsessummen for andelen først og fremmest kan anses som vederlag for retten til at aftage eller levere et produkt. Der kan derimod ikke meddeles dispensation, såfremt afståelsessummen alene eller i overvejende grad må anses som vederlag for en andel i selskabets formue. Dispensationsmuligheden bør administreres restriktivt. Beskatning kan vanskeliggøres, hvis der ikke foreligger en særskilt værdiansættelse af andelen. Beskatningsreglerne forudsætter dog en særskilt værdiansættelse. Såfremt der ikke er tale om afståelse til trediemand, men snarere om en udmeldelse, kan der i realiteten foreligge et tilbagesalg af andelsbeviset til selskabet. I disse tilfælde vil afståelsessummen blive beskattet som udlodninger, dvs. som personlig indkomst. Der kan dog gives dispensation, således at beskatningen i stedet skal ske som ved almindelig afståelse, dvs. som kapitalindkomst. De fleste andelsselskaber inden for landbruget har vedtægtsmæssige bestemmelser, der indebærer, at en udtrædende andelshaver ikke kan gøre krav på en andel af andelsselskabets,. formue. I forbindelse med udtræden har andelshaveren således ikke mulighed for\n37 at få beløb frigjort. Dette vil også påvirke situationen ved salg af andelsbeviset og indebære, at andelshaveren kun sjældent vil kunne konstatere en skattepligtig fortjeneste. I modsætning hertil vil der til andelsbeviser i indkøbskæder o.lign. ofte knytte sig en formueandel, og ved salg af sådanne andele vil der kunne konstateres en skattepligtig fortjeneste. Ved likvidation af andelsselskabet beskattes likvidationsudlodning, der udloddes i det indkomstår, hvori andelsselskabet endeligt opløses, tilsvarende som kapitalindkomst uanset ejertid. Likvidationsudlodninger i tidligere år beskattes som almindelige udlodninger, jf. ovenfor. Såfremt andelshaveren har foretaget et kursnedslag på tilskrivninger til driftslån, jf. ovenfor, vil der ved hel eller delvis indfrielse af dette lån være tale om konstatering af en skattepligtig kursgevinst efter næringsreglerne. Institutionelle investorers investeringer i andelsselskaber vil ske via investering i obligationer udstedt af andelsselskaberne. Afkast af sådanne obligationer er undergivet realrenteafgift. Det er dog også muligt via datterselskaber eller joint venture at indgå i sådanne investeringer. Driftsfonds, driftslån eller lignende, der må anses for kreditorkrav, medregnes ved andelshaverens formueopgørelse som tilgodehavende. Den del af indeståendet, der er tilskrevet i det sidst forløbne indkomstår, medregnes med et kursnedslag svarende til det, der er givet ved indkomstopgørelsen. For efterfølgende indkomstår medregnes den pågældende del af\n38 indeståendet med et sådant reduceret kursnedslag, at værdien umiddelbart for udbetalingstidspunktet svarer til pari. For medlemmer med flere års indeståender på kontoen kan formueværdien fastsættes efter en gennemsnitskurs. Andelskapital og indestående på konti, der må anses som egenkapital, medtages ved formueopgørelsen til en passende kurs, der fastsættes under hensyn til muligheden for at få midlerne frigjort ved udtræden og mulighederne for forrentning Udvalgets overvejelser Indbetaling af indskud m.v. ved indtræden i andelsselskab Den omstændighed, at andele i andelsforeninger ved afståelse behandles efter reglerne i aktieavancebeskatningsloven, må som hovedregel antages at føre til, at indbetaling af egentlig andelskapital eller tilsvarende indskud ved indmeldelse i et andelsselskab ikke er fradragsberettiget. Indbetalingen heraf har lighedspunkter med aktietegning, dvs. betaling for erhvervelse af andelsrettigheder i selskabet, og beløbet vil således som udgangspunkt udgøre anskaffelsessummen for andelsbeviset eller andelsrettighederne, således at det kan fradrages ved avanceopgørelsen i forbindelse med en senere overdragelse, udmeldelse eller likvidation af selskabet. På grund af den særlige tilknytning mellem andelsselskabet og andelshaverens erhvervsvirksomhed har skattemyndighederne, herunder Landsskatteretten, i deres praksis modificeret denne hovedregel, når det drejer sig om indskud o.lign., der ikke formelt betegnes andelskapital.\n39 Det er i praksis anerkendt, at engangsindskud, der foretages i forbindelse med en fusion, kan fratrækkes som en driftsomkostning. Praksis viser endvidere, at der er fradrag for indskud, der foretages, ved at andelshaveren i en periode betaler en merpris for leverancer fra en indkøbsforening. Såfremt andelshaveren i en periode må tåle en lavere afregningspris fra en salgsforening, har praksis desuden accepteret, at andelshaveren kun skal beskattes af nettobeløbet, og herved opnår andelshaveren også i disse tilfælde indirekte fradrag for indskuddet. Derimod kan indskud, der foretages i forbindelse med etablering af erhvervsvirksomhed, ikke fratrækkes. Det er udvalgets opfattelse, at det principielle udgangspunkt er, at der ikke er fradrag i de tilfælde, hvor der er tale om reelle kapitalindskud i andelsselskabet. Udvalget finder dog ikke anledning til at foreslå en ændring i den praksis, der har udviklet sig på dette område. Praksis afspejler således det særlige forhold, der er ved andelshaverens erhvervsmæssige tilknytning til andelsselskabet. Andelsselskabets særlige karakter må bevirke, at det heller ikke på dette punkt er muligt at foretage en fuldstændig ligestilling med situationen for aktieselskaber og deres aktionærer. Såfremt indskuddene forøger værdien af andelshaverens andel i foreningen, vil beløbet blive beskattet efter bestemmelsen i aktieavancebeskatningslovens 2b, når andelshaveren senere overdrager sin andel, eller andelsselskabet likvideres.


JJ's Mexican Restaurant, El Paso - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nJJ's Mexican Restaurant, El Paso\nNr. 261 af 1.434 Restauranter i El Paso\n5320 Doniphan Dr, El Paso, TX 79932-1745\nNr. 261 af 1.434 Restauranter i El Paso, Texas\nJJ's Mexican Restaurant, Texas har ikke nok vurderinger af deres mad, service, værdi for pengene eller atmosfære endnu. Vær en af de første til at skrive en anmeldelse!\nElsker deres huevos rancheros fra roomservice!\nVi tager kun for morgenmad, men deres huevos rancheros fra roomservice holder os tilbage. De kan ikke bruge fedt i deres bønner, som er et stort plus. Super venlig service når vi tager afsted lørdag morgen.\nIkke alle servere skal være serverne\nDette er et af mine favoritsteder i west EP. Jeg kan især godt lide deres guacamole tostadas. De er ikke kun lækker, deres præsentation er et smukt og sundt oven i købet. Jeg har taget derhen for 39 år ... det er gået igennem et...par ejere, men maden er blevet konsekvent godt. Den service på den anden side, det var forfærdeligt for den første gang i 39 år Det meste af tiden, vi får serveret hurtigt og med muntre og glade smil. I sidste uge, en ny server, ikke bare ikke smil, hun nægtede at rent vores bord. Vi bad hende 3 gange, hun sagde, at hun ville komme til det, vi stod og ventede, til hun ønskede at gøre det. Meget skuffet.. den unge dame skal arbejde på noget andet..venter på andre ikke hendes gave. Når hun bliver gjort rent bord, og tjente os, hendes holdning syntes at ændre ... vi havde en drikkepenge, men håber hun finder hendes opkald.Mere\nSalsa er ok, og maden er god. Ikke fantastisk, men god nok til frokost under dit arbejde time. De har kombinationer for alle. Servicen er også meget god.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på JJ's Mexican Restaurant.