Bosswik bælter | Lækre bælter i høj kvalitet | WAGNER\nBosswik – sæt et flot bælte til!\nBosswik bælter sætter prikken over i'et, når du skal sætte dit hverdagslook sammen. Læs mere om, hvordan du bruger bælter lige her.\nBælterne fra Bosswik er både designet og produceret i Danmark, hvilket er med til at sikre, at de altid rammer den skandinaviske stil. I vores udvalg af Bosswik bælter til mænd er langt de fleste lavet i 100% kvalitetslæder.\nEt bælte får ethvert sæt tøj til at fremstå fuldendt. Bruger du kun bælte ved særlige anledninger, så kan det være en god idé at gå efter et meget enkelt af slagsen, som passer til alt. Går du derimod med bælter til hverdag, så giver det god mening at have flere at vælge imellem. Hav for eksempel både et klassisk sort, et brunt og et flettet bælte, så du har mulighed for at variere dit udtryk lidt fra dag til dag.\nVi har altid en række forskellige Bosswik bælter i vores sortiment, hvilket sikrer, at du altid kan finde lige præcis det, der fuldender din personlige stil. Er du i tvivl om størrelsen? Bosswik bælter har størrelsen angivet i centimeter, hvilket er meget udbredt for bælter. Det betyder, at du ganske enkelt kan måle dig med et målebånd, før du bestiller. Har du allerede et bælte, der passer, så prøv at kigge efter størrelsen på bagsiden af bæltet – ofte er det trykt på bagsiden eller skrevet på et lille mærke ved bæltespændet.\nKøb bælter fra Bosswik online hos Wagner\nNår du har fundet størrelsen, skal du bare bestille – så sender vi det hjem til dig, og vi giver naturligvis gratis fragt v/ 499 kr. Skulle dit nye bælte ikke passe alligevel, så er det let at bytte. Vi har altid fri retur, så du ikke skal bekymre dig om returfragt. Du kan også altid vælge at bytte til noget andet i din nærmeste Wagner-butik.\nFandt du ikke det helt rigtige bælte i udvalget fra Bosswik? Se alle vores bælter her.


Tilbage til hverdagen – Rytterposten\n1.9k Views by Rytterkasernens Mediehus 1. oktober 2020, 9:18 inAlle Artikler, Det indre liv, Politik og Samfund\nI Danmark køre Coronaen på højeste plan, men på Odense Værkstederne er alle begyndt at vende tilbage. Dog ikke til en hel normal hverdag, man må kun være i sine egne grupper, for at holde smittetrykket nede\nMin hverdag under Coronaen, har været en bølgetur. Der var dage man ikke måtte se familien. Det var hårdt, for det var blot 1½ måneden efter min fars bortgang. Men det var heldigt, at han ikke skulle igennem Coronaen. Min far var meget syg af kræft, men der er lys for enden af tunnelen.\nDet er rart at man igen må være sammen med familie og venner, plus at komme på arbejde og få en nogenlunde normal hverdag til at køre.\nJeg har interviewet nogen fra de forskelige grupper, for at høre hvordan det er at komme ”tilbage til hverdagen”\nInterview med Rasmus Svendstrup fra Medie\nJeg spurgte Rasmus, hvordan det er at være tilbage på job. Rasmus svarede, at når man bor så langt væk, er det rart at være tilbage, for så kan man se sine kollegaer igen og det er dejligt. Men det eneste minus er, at det er ikke alle kollegaer man må se nu men det kommer. Så spurgte jeg ham om, hvad Corona nedlukningen havde betydet for ham: Det var at man var tvunget til at være der, hvor man bor. For hverdagen betyder det, at man skal huske at vaske og spritte hænder, når man skal ud. Nu skal man også huske mundbind, når man skal med offentlig transport, men igen det er kun midlertidigt. Forhåbentlig kommer der en normal hverdag igen.\nDet næste spurgte jeg om, hvordan han havde det under Corona nedlukningen. Rasmus svarede, at han under Coronaen, havde han det ikke så godt.\nTil sidst jeg spurgte om, hvordan han ser fremtiden med Corona, han siger, at han tager det som det kommer og ser hvordan det udvikler sig\nInterview med Marianne Jensen fra Receptionen\nJeg forsatte min spørgerunde og fik fat i Marianne fra Receptionen, og jeg spurgte hende om hvordan det er værre tilbage på job: Marianne sagde, det var dejligt at være på job igen, efter der har været lukket i så mange måneder.\nSå spurgte jeg om hvad Corona nedlukningen har betydet for hendes hverdag: Det har været lidt trist at det hele har været lukket ned, og jeg blev træt af gå hjemme. Jeg fik tiden til at gå sammen med min kæreste.\nHvordan havde du det under Coronaen: Der havde jeg det ikke så godt, for det var svært at få tiden til at gå derhjemme, jeg var meget restløs. Jeg spurgte om, hvilken betydning Corona får for hendes hverdag: Jeg håber det hele snart er overstået.\nInterview med Elisabeth Nilson fra Cafeen\nNu er jeg nået til at interviewe Elisabeth, som jeg spurgte om, hvordan det at være tilbage til hverdagen. Elisebeth fortæller at, det bedste er, at få en hverdag tilbage og møde sine kollegaer igen, i stedet for at gå derhjemme. I de 2 måneder der var lukket, hvor man kun måtte se sin familie, var det lidt kedeligt.\nDet næste spørgsmål var hvad Coronaen betød for hendes hverdag:Det var trist, for hvad skulle man lave derhjemme, det kunne godt være svært, at få tiden til at gå.\nDet sidste spørgsmål var, hvordan hun ser fremtiden med Corona: Jeg håber de får nogle vacciner, de har allerede fundet lidt vacciner og fundet lidt de kan bruge så fremtiden ser lys ud\nInterview med Ivan fra Cafeen\nMit næste interview, var med Ivan som fortæller at: Det er dejligt, at være tilbage, fordi man gik op og ned af hinanden derhjemme, i de 2 måneder. Min kæreste og jeg sagde også, at man ikke kan støvsuge og vaske gulv hele tiden, så det var svært at få tiden til at gå. Jeg spurgte om, hvad Corona nedlukningen, havde betydet for ham og hans hverdag. Det havde taget hårdt på humøret og at det var hårdt for det ændret hver-dagen for ham.\nTil sidst spurgte jeg, om det får betydning for hans hverdag. Ivan svarede, at man kan tænke, om de nogen siden får bugt med det\nInterview med Thomas fra Sort GruppeDet sidste interview, var med Thomas. Hvad det bedste var ved at være tilbage: Det er at være tilbage i trygge rammer, og det vigtigste er, at man husker at passer på sig selv og andre.\nSå spurgte jeg, om hvad Corona nedlukningen har betydet for hans hverdag: Det har været underligt, fordi man måtte undvære sit arbejde så længe.\nHvordan havde du det under Corona nedlukningen: Der tænkte jeg meget på mine kollegaers helbred og også mit eget.\nDet sidste spørgsmål hvordan han ser frem-tiden med Corona om det får betydning for hans hverdag: Måske, jeg ved det ikke\nPrevious article Sogneudflugt med Hjallese sogn\nNext article Motion i Østre Kulturcenter\nSogneudflugt med Hjallese sogn


trådløs sikkerhed informationer\nOpsætning af et trådløst netværk kræver mere end blot tilslutte en router . Tag forholdsregler for at beskytte dit netværk ved at konfigurere de forskellige sikkerhedsfunktioner , som din router\nWired Equivalent Privacy ( WEP ) og Wi-Fi Protected Access ( WPA eller WPA2 ) krypterer data . WPA2 giver større sikkerhed end WEP eller WPA , fordi det understøtter infrastruktur -og ad-hoc- netværk .\nDen Service Set Identifier , undertiden kendt som et netværksnavn , identificerer en Wi-Fi- netværk . Ændring af SSID til noget unikt eller deaktivere sin udsendelse helt giver lidt sikkerhed , fordi netværket sniffing kan stadig finde det .\nDefault passwords kommer med trådløse routere , som regel den samme for hver model . Ændring af standard password giver en mere sikker netværk , især hvis du vælger en adgangskode, der er svær at gætte .\nCorporations generelt bruge dynamiske IP -adresser på grund af deres store antal computere , mens hjemmenetværk typisk bruge statiske IP . En statisk IP behøver ikke at opdatere , men hackere kan bruge adressen til hack din computer nemmere , fordi det ikke ændrer sig.\nEn MAC -adresse identificerer en computer som et gadenavn identificerer et hus . Du kan indstille dit trådløse netværk til kun give tilladelse til visse MAC -adresser for at forhindre ukendte computere i at få adgang .\ncomputer netværksteknologi job\nhvordan man finder en ledig udgående port\nhvordan du sender en fax fra udveksling\nhvad er FiOS internet service ?\nExchange Server junkmail regler\nhvordan du opgraderer indbyggede trådløse på min laptop\nhvordan man kan reparere en knækket antenne på en trådløs adapter\nListen over gratis ftp -servere\noprette en trådløs router til en NTL modem


Barnedåb dreng 3D - Christening - BB Hobby\nHome / 3D / Barnedåb dreng 3D – Christening\nChristening er et 3D ark fra Dan-Quick\nSovende baby dreng.\nPasser til dåbsskort eller nyfødt baby og kan evt. også bruges til æsker og scrap.\nA4 ark med baby dreng måler 29,7x21cm\nVare nr. 89022\nBarnedåb dreng 3D - Christening antal\nVarenummer (SKU): 89022 Kategorier: Baby og børn, 3D


Usædvanlige kræftformer af barndommen (PDQ®): behandling - patientinformation [NCI] - usædvanlige kræftformer i reproduktive og urinveje\nSmerte (PDQ®): Støttende pleje - patientinformation [NCI] -assessment\nKvalme og opkastning (PDQ®): Støttende pleje - Patientinformation [NCI] -Kronisk kvalme og opkastning i avanceret cancer\nKræft: skal du se en specialist?\nOropharyngeal cancer treatment (PDQ®): behandling - patientinformation [NCI] -stadier af orofaryngeal cancer\nNeuroblastombehandling (PDQ®): behandling - patientinformation [NCI] -behandlingsoptionsoversigt\nOverlevende skjoldbruskkræft: sofia vergara s historie\nBlærekræft er en sygdom, hvor maligne (cancer) celler dannes i blærens væv. Blæren er et hul organ i den nedre del af maven. Den er formet som en lille ballon og har en muskelvæg, der gør det muligt at blive større eller mindre. Små tubuli i nyrerne filter og rengør blodet. De tager affaldsprodukter ud og laver urin. Urinen passerer fra hver nyre gennem et langt rør kaldet et urinblære i blæren. Blæren holder urinen, indtil den passerer gennem urinrøret og forlader kroppen.\nAnatomi hos det kvindelige urinvævssystem, der viser nyrerne, binyrerne, urinblæren, blæren og urinrøret. Urin fremstilles i nyretubuli og indsamles i nyrebjælken hos hver nyre. Urinen strømmer fra nyrerne gennem urinerne til blæren. Urinen opbevares i blæren, indtil den forlader kroppen gennem urinrøret.\nDen mest almindelige type af blærekræft er overgangscellecancer. Pladeceller og andre mere aggressive typer af blærekræft er mindre almindelige.\nRisikofaktorer, tegn og symptomer og diagnosticering og scanningstest\nHos kvinder, der blev behandlet med visse kræftmidler til leukæmi, er risikoen for blærekræft forøget.\nBlærekræft kan forårsage følgende tegn og symptomer. Tjek med dit barns læge, hvis dit barn har et af følgende:\nBlod i urinen (svagt rustet til rødt rødt).\nHyppig vandladning eller føler sig nødt til at urinere uden at kunne gøre det.\nAndre tilstande, der ikke er blærekræft, kan forårsage de samme tegn og symptomer.\nTest til diagnosticering og stadiumblærekræft kan omfatte følgende:\nFysisk eksamen og historie.\nSe den generelle information sektion for en beskrivelse af disse test og procedurer.\nAndre tests anvendt til at diagnosticere blærekræft omfatter følgende:\nurinanalyse : En test for at kontrollere urinens farve og dens indhold, såsom sukker, protein, røde blodlegemer og hvide blodlegemer.\nUrincytologi : En laboratorietest, hvor en urinprøve kontrolleres under et mikroskop for unormale celler.\ncystoskopi : En procedure til at se inde i blæren og urinrøret for at kontrollere for unormale områder. Et cystoskop er indsat gennem urinrøret i blæren. Et cystoskop er et tyndt, rørlignende instrument med et lys og en linse til visning. Det kan også have et værktøj til at fjerne vævsprøver, som kontrolleres under et mikroskop for tegn på kræft.\nBlærekræft hos børn er normalt lavt (ikke sandsynligt at sprede sig), og prognosen er normalt god efter operationen for at fjerne tumoren.\nBehandling af blærekræft hos børn er normalt transurethral resektion (TUR). Dette er en kirurgisk procedure for at fjerne væv fra blæren ved hjælp af et resektoskop indsat i blæren gennem urinrøret. Et resektoskop er et tyndt, rørlignende instrument med et lys, et objektiv til visning og et værktøj til at fjerne væv og brænde bort eventuelle resterende tumorceller. Vævsprøver kontrolleres under et mikroskop for tegn på kræft.\nSe PDQ-resuméet om behandling af behandling af blærekræft for voksne.\nTestikulær cancer er en sygdom, hvor maligne (kræft) celler dannes i væv af en eller begge testikler. Testiklerne er 2 ægformede kirtler placeret inde i pungen (en sak af løs hud, der ligger lige under penis). Testiklerne holdes inden i pungen ved spermatisk ledning, som også indeholder deferens og kar og nerver af testiklerne.\nAnatomi af de mandlige reproduktive og urinære systemer, der viser prostata, testikler, blære og andre organer.\nDer er to typer testikulære tumorer:\nCelleceller tumorer: tumorer, der starter i sædceller hos mænd. Testikulære kimcelle tumorer kan være godartede (ikke kræft) eller maligne (kræft). De mest almindelige testikelkimcelletumorer hos unge drenge er godartede teratomer og maligne nonseminomer. Seminomer forekommer sædvanligvis hos unge mænd og er sjældne hos drenge.\nIkke-kimcelle tumorer: tumorer, der begynder i væv, der omgiver og understøtter testiklerne. Disse tumorer kan være godartede eller ondartede.\nTegn og diagnosticering og scanningstest\nEn smertefri klump i testiklerne kan være et tegn på en testikel tumor. Andre forhold kan også forårsage en klump i testiklerne.\nTest for at diagnosticere og stadium ikke-kimcelle testikelkræft kan omfatte følgende:\nBehandling af ikke-kimcelle-testikelcancer hos børn kan være kirurgi.\nSe PDQ-resuméet om behandling af ekstraktrisk kimcelletumor fra barndommen for mere information om testikelkimcelletumorer.\nÆggestokkræft er en sygdom, hvor maligne (cancer) celler dannes i æggestokken. Æggestokkene er et par organer i det kvindelige reproduktive system. De er placeret i bækkenet, en på hver side af livmoderen (det hule, pæreformede organ, hvor et foster vokser). Hvert ovarie handler om størrelse og form af en mandel. Æggestokkene producerer æg og kvindelige hormoner (kemikalier der styrer den måde, visse celler eller organer fungerer på).\nAnatomi af det kvindelige reproduktive system. Organerne i det kvindelige reproduktive system omfatter livmoderen, æggestokkene, æggelederne, livmoderhalsen og vagina. Livmoderen har et muskulært ydre lag kaldet myometrium og en indre beklædning kaldet endometrium.\nDe fleste æggestokke tumorer hos børn er godartede (ikke kræft). De forekommer oftest hos kvinder i alderen 15 til 19 år.\nDer er flere almindelige typer af maligne ovarie tumorer:\nCelleceller tumorer: tumorer, der starter i ægceller hos kvinder. Disse er de mest almindelige æggestokkene hos piger. (Se PDQ resumé om behandling af ekstraktrisk kimcelle tumorer i barndommen for mere information om ovarie-kimcelle tumorer.)\nEpiteliale tumorer: tumorer, der starter i vævet, der dækker æggestokken. Disse er de næststørste æggestokkene hos piger.\nStromale tumorer: tumorer, der begynder i stromale celler, som udgør væv, der omgiver og understøtter æggestokkene.\nAndre tumorer, såsom burkitt lymfom og småcellet carcinom i æggestokken (en meget sjælden tumor).\nRisikoen for kræft i æggestokkene øges ved at have en af følgende forhold:\nOllier sygdom (en lidelse, der forårsager unormal vækst i brusk i slutningen af lange knogler).\nMaffucci syndrom (en lidelse, der forårsager unormal vækst i brusk i slutningen af lange knogler og blodkar i huden).\nOvarial cancer kan forårsage et af de følgende tegn og symptomer. Tjek med dit barns læge, hvis dit barn har et af følgende:\nEn klump i underlivet.\nSmerter eller hævelse i maven.\nHar mandlige køntræk, som kropshår eller en dyb stemme.\nAndre tilstande, der ikke er kræft i æggestokkene, kan forårsage de samme tegn og symptomer.\nTest for at diagnosticere og stadium ovariecancer kan omfatte følgende:\nOvarial epithelcancer findes normalt i et tidligt stadium hos børn og er lettere at behandle end hos voksne patienter.\nBehandling af ovarieepitelcancer kan omfatte følgende:\nBehandling af ovariale stromaltumorer kan omfatte følgende:\nKirurgi for at fjerne en æggestok og et æggeleder, til tidlig kræft.\nKirurgi efterfulgt af kemoterapi til kræft, der er avanceret.\nKemoterapi for kræft, der er kommet igen (kom tilbage).\nSe følgende PDQ resuméer for mere information:\nBehandling af ekstrakraniel kimcelleceller hos barnet\nÆggestokkepitel, æggeleder og primær peritoneal cancerbehandling\nBehandling af æggestokkens kimcelle tumorer\nCervikal og vaginal cancer\nLivmoderhalskræft er en sygdom, hvor maligne (cancer) celler danner i livmoderhalsen. Livmoderhalsen er den nedre, smalle ende af livmoderen (det hule, pæreformede organ hvor et foster vokser). Livmoderhalsen fører fra livmoderen til skeden (fødselskanalen). Vaginale kræftformer i skeden. Vagina er kanalen, der fører fra livmoderhalsen til ydersiden af kroppen. Ved fødslen går en baby ud af kroppen gennem vagina (også kaldet fødselskanalen).\nDet mest almindelige tegn på livmoderhalskræft og vaginal kræft er blødning fra vagina. Andre forhold kan også forårsage vaginal blødning.\nBehandling af barndom cervikal og vaginal cancer kan omfatte kirurgi for at fjerne så meget af kræften som muligt efterfulgt af strålebehandling. Kemoterapi kan også bruges, men det er endnu ikke kendt, om dette er en effektiv behandling.\nLever med rygmarvsskade-liv med rygmarvsskade\nSpirometritest for KOL- Emne Oversigt\n50 gode ting om kvinder over 50 år\nDessertopskrifter til sommer\nMilepæle for 8-årige- Emne Oversigt\nSund livsstil er den ægte springvand i ungdommen


Forbundskansler Angela Merkel modtog søndag mange lykønskninger fra ind- og udland, da hun kunne markere, at hun nu har været tysk regeringschef i 15 år. Hun forlader toppolitik i det nye år. Hannibal Hanschke/Ritzau Scanpix Fold sammen\nSøndag d. 22. november 2020, kl. 19.31\n»Hun er klart den største politiske personlighed Europa,« hedder det i en kommentar fra den tidligere franske udenrigsminister Bernard Kouchner.\nHan tilføjede, at Merkel er »en kvinde, som ved, hvordan man er stærk, men som aldrig er hård«.\n»Merkel er meget nøgtern og meget saglig - et eksempel på 'tysk kvalitet', siger Jean-Marc Ayrault, som var Frankrigs premierminister fra 2012 til 2014.\n»Hun kan også være meget irriterende, fordi hun sommetider er meget langsom - og ikke super-funky,« understreger han videre.\nFire år med Trump: Europæiske regeringsledere bagtaler Trump. Og det er der en grund til\nMens vi har travlt med rustbælter i Michigan og forstadskvinder i Pennsylvania, misser vi et valg, der er mindst lige så vigtigt\nAnalyse: Boris Johnson har magten, mens Angela Merkel er magtesløs: Tysk coronaforvirring hersker


- MERE VELFÆRD OG FOKUS PÅ KLIMA....\nOnsdag aften blev Hvidovre Kommunes budget for 2020 vedtaget - et budget som vi i SF er stolte af at være en del af.\nVi er stolte af den proces, der har været, ikke kun i år, men også sidste år. For det er i høj grad resultatet af budgetgruppens aftaler fra sidste år, der ikke bare har gjort forhandlingerne i år langt mere smidige, men måske vigtigst for SF - at vi undgik rædselskataloget med spareforslag, der ellers år efter år, har skabt panik hos både ansatte og borgere i Hvidovre. Et andet resultat af sidste års budgetaftale er også, at vi nu kan se et driftsbudget i balance. Vi er dog, som størstedelen af landets andre kommuner, udfordrede på de specialiserede områder og sygeplejen, hvor budgettet har været under pres. Vi har samlet afsat 25 mio. kr., som forhåbentligt skaber lidt mere balance og fortsat kan sikre, at borgere med særlige behov også kan få det de har brug for.\nDer er mange ting i det nye budget, vi er glade for. Blandt andet gratis psykologhjælp til unge under 25 år - en sag som SF har kæmpet for i årevis både her lokalt, men også nationalt. Der er gode erfaringer med det fra andre kommuner og vi glæder os til, at også de unge i Hvidovre kan få gavn af dette tilbud.\nDer er afsat 5 mio. til flere pædagoger. Det giver omkring 15 ekstra pædagoger til vores børn og bringer os tættere på minimumsnormeringerne på 3:1 og 6:1. Vi i SF kæmpe fortsat for endnu flere pædagoger og vi ser gerne, at vi kan sende mindst 15 ud i vores dagtilbud næste år igen, ligesom SF kæmper i de aktuelle finanslovsforhandlinger for flere midler til flere pædagoger.\nLigeledes er der afsat 5 mio. til skoleområdet. De skal gå til fleksible ordninger for elever eller klasser med ekstra behov. Det kan f.eks. være to-lærer-ordninger, holddeling, eller andre former for støtte.\nKlippekortsordningen for ældre er en hjertesag for SF og vi er derfor utroligt glade for, at der har været enighed om at fastholde ordningen sammen med Ældremilliarden, så de ældre i Hvidovre fortsat kan opleve fleksibilitet i de muligheder de får.\nI budgettet er der også mange grønne tiltag, som er vigtige for os i SF. Der er sat penge af til grøn trafiksanering, så vi kan øge trafiksikkerheden ved at plante træer og lave bede på vejene. Det er i SF øjne en klar “win-win-situation”!\nOgså transportområdet bliver grønnere, for der er blandt andet afsat midler til nul-emissions-busser og udskiftning af kommunale biler til elbiler. Alt sammen skridt på vejen til mindre CO2-udledning og mindre klimabelastning.\nEndelig er det vigtigt, at vi gør noget markant ved byggesagsbehandlingen, så der kommer fire ekstra medarbejdere, så vi kan få ryddet op og nå til bunds i bunken af byggesager.\nSF vil gerne takke vores samarbejdspartnere i Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Hvidovrelisten for en god og konstruktiv proces, der skaber et bæredygtigt budget i balance, hvor vi bruger helt op til serviceloftet, hvilket er vigtigt for os i SF. Hver en krone, der er til rådighed skal nemlig bruges på pædagoger, hjemmehjælpere eller andre af velfærdens kernemedarbejdere. Alt i alt synes vi i SF, at budgettet for 2020 er et både socialt og grønt budget til gavn for alle i Hvidovre kommune.\nNiels Ulsing, Sara Benzon og Anders Wolf Andresen, SF Hvidovre


Det design, Frantz Longhi rører ved, bliver til guld – Anja Limkilde\n– Det er jo en forfærdelig last, for jeg har ikke plads til alle de stole. Det ville være meget nemmere at samle på frimærker. Men helt basalt set bliver jeg bare betaget, når jeg ser en smuk stol. Jeg bliver betaget af kreativiteten og de mange måder, man kan udforme en stol på. Nogle er friske, nogle er elegante, andre er næsten afvisende. Det er ligesom små personligheder, der kan være glade og triste, siger Frantz Longhi.\nHan er arkitekt, ejer af Kähler, direktør i Paustian, mangemillionær og manden bag det nye møbelbrand Warm Nordic, der 22. marts lancerer en komplet kollektion af 100 møbler, lamper, boligtilbehør og ikke mindst 50’er-stole fra Frantz Longhis samling.\n– Den normale måde – eller måske den rigtige måde – er, at man har en stol, man synes er fed, og så prøver man at sætte den i produktion. Og går det godt, udvider man med en sofa og et spisebord. Men vi vil komme med noget nyt, der er anderledes, og så bliver vi nødt til at vise, hvordan vi tænker det i en sammenhæng. Warm Nordic er en stil. Men det er også lidt modigt, og vi er meget spændte, siger han på umiskendeligt, beskedent aarhusiansk.\nMen i Warm Nordics møbelkollektion bliver 1950’er- og 1960’er-arkitekternes stole genopfundet og relanceret. I tre centimeter højere udgaver og i farver udvalgt af modefænomenet Uffe Burchard.\n– Vores dna er at tage det tidløse design fra 50’er-arkitekterne og støve det af og gøre det interessant igen herhjemme. Men den historie, som vi fortæller gennem kollektionen er, at ældre design og nyt design, ikke har nogen alder, hvis det er godt. Vi har design, der er helt nyt, og noget fra 50’erne. Der er 70 år imellem, og man kan ikke gætte hvad, der er hvad. For godt design er udenfor tid og sted, og det har en blivende værdi, siger Frantz Longhi.\n– Det har været et enormt detektivarbejde at finde frem til børn og børnebørn efter designerne. Nogle af dem var kreative, frodige mennesker, der måske både havde haft en og to koner og børn ved siden af, og de har sådan set alle sammen arvet rettighederne. Og er der otte børnebørn, har de hver en ottendedel og skal være enige, fortæller Frantz Longhi.\n– Det har faktisk været en stor fornøjelse at arbejde med familierne. Der er mange historier i det, men overordnet har de syntes, at det var fantastisk, at deres farfars eller morfars stole bliver produceret igen. De har måske set stolen stående sådan lidt slidt med pletter og trist, tilrøget stof, men nu står der nye, smukke stole og skinner, siger Frantz Longhi.\nMens designet er tidløst, er håndværket det gamle. For tiden gik på en måde langsommere i et snedkerværksted i 1950’erne end i en produktionshal i 2010’erne.\n– Der blev brugt mere tid på hvert enkelt ting, og hjertet var med på en lidt anden facon. Der stod ikke bare nogen og kørte hurtige plader igennem: svusj, svusj, svusj. Så vi har bestemt os for, at der skal være snedkerdetaljer og gammelt håndværk i vores ting, siger Frantz Longhi.\n– Vi har holdt fast i alle detaljerne og kvaliteten, for ellers kunne man jo bare få en ny designer til at tegne et firkantet bord. Men det er ikke det, vi er ude i. Det har betydet, at vi har taget alle de dyre valg, men det er nødvendigt for at fortælle historien om godt design, der er holdbart, siger han.\n– Havde vi brugt almindelige kalkulationer, skal produktionsprisen ganges med fem før forbrugeren betaler. For så har første led taget 50 procent, andet led 50 procent, og staten har fået 25 procent af det hele. Men så ville vi komme op i nogle priser, som jeg ikke tror, man kan sælge det til. Så vi sælger møblerne fra vores hjemmeside, og bringer dem ud til forbrugerne. Sådan kan vi sælge møblerne til den pris, forhandlerne ellers ville have givet, siger Frantz Longhi.\nMan kan vel næsten ikke spørge en stolesamler, om der virkelig er brug for flere danske 50’er-stole på markedet.\n– Jeg vil gerne give folk flere muligheder. For y-stolene og syverstolene er flotte stole, men de står også i rigtig mange danske hjem. Du kan se dem hos naboen, dine forældre og dine børn. Nogen synes, det er en tryghed at have det samme som alle andre, men måske er det sjovt også at finde noget, som ikke alle har, svarer Frantz Longhi.\n– Er der ikke en grund til, at Hans Olsen og Knud Færch-stolene engang er blevet glemt og taget ud af produktion – hvorfor er de værd at relancere nu?\n– Flere af de i dag så kendte Wegner-, Arne Jacobsen- og Børge Mogensen-stole var også sat ud af produktion for nogle år siden. Men vi var så heldige, at dygtige mennesker fandt dem frem igen. Jeg synes, at vi havde andre designere af mindst samme kaliber, og nu viser vi dem frem i lyset. Når det er sagt, ved jeg jo faktisk ikke endnu, hvordan de bliver modtaget. Det finder vi ud af. Men jeg gør det, fordi jeg synes, det er nogle fantastiske stole og lamper. Længere er den jo heller ikke. Jeg har jo sådan set nok at rive i ved siden af, men jeg gør det af passion. Internationalt er de originale udgaver oppe i det helt høje prisleje på auktioner, men nu kan man købe dem til en helt anden pris. Og jeg vil gerne være med til at udbrede historien om det varme, nordiske design, siger Frantz Longhi.\nWarm Nordic er hans helt egen replik til begrebet nordic cool, som både design, kultur og politik fra de nordiske lande blev solgt på i begyndelsen af 10’erne. Men, at norden skulle være kold, er misforstået, mener Frantz Longhi.\n– Det kan godt være, at det er koldt udenfor, men vi er varme indvendig. Vi er et varmt folkefærd, vi tager os af de syge og gamle og har et rimeligt demokrati. Og der er masser af varme, rare mennesker i Danmark og det øvrige Skandinavien. Det smitter også af på det design, der bliver lavet. Finn Juhl er fabulerende og alt andet end koldt design. Bamsestolen af Wegner og Ægget fra Arne Jacobsen er omfavnende stole. En kold stol er for mig noget firkantet i krom. Men der er rigtig meget polster i dansk designtradition og meget træ. Årene og træets glød giver en eller anden autenticitet, varme og hygge. Warm Nordic er smukt design og samtidig varme og hygge, siger Frantz Longhi.\nArtiklen har været bragt i Jysk Fynske Mediers “Bolig og Livsstil” og på fyens.dk 21. marts 2018. Foto: Pressefoto fra Warm Nordic.\nForrige Forrige indlæg: Design til et helt liv eller længere\nNæste Næste indlæg: Om at så et frø og vente


Forskning: Symptomer på post-polio\nGammaglobulin til behandling af post-polio\nHvad er langtidsfølgerne af at have haft polio som barn? Det vil et forskningsprojekt belyse.\nPolio, også kaldet børnelammelse, var for 60 år siden en frygtet børnesygdom, der ramte børn og gjorde dem handicappede for livet.\nMange oplever som midaldrende at få nye svækkelser af deres muskler og andre invaliderende symptomer som smerter og træthed. En tilstand kaldet Post Polio Syndrom.\nNu - godt 50 år efter den sidste epidemi - henvender de polioramte sig derfor igen i sundhedssystemet og har brug for hjælp, men de kan have svært ved at få den, fordi der er så lidt viden om de konsekvenser, som den akutte virusinfektion giver på meget lang sigt.\nHvad undersøger projektet?\nPolioForeningen og Specialhospitalet for Polio- og Ulykkespatienter har taget initiativ til et forskningsprojekt, der vil belyse, hvilke symptomer poliopatienter har mange år efter at sygdommen var i udbrud, og hvad der kan være årsagen. Herigennem vil projektet bidrage til, at sundhedsvæsnet kan blive bedre klædt på til at hjælpe poliopatienterne.\nbeskrive, hvordan poliosygdommen på meget lang sigt har påvirket de ramtes funktionsevne, sygelighed, livskvalitet og sociale forhold, og hvordan det har påvirket den polioramtes familie,\nafklare, i hvilken grad træthed og smerter forekommer hyppigere blandt personer, der har haft polio end blandt personer, der ikke har,\ndiagnosticere, hvilke fysiologiske forandringer i kroppen, der kan ligge til grund for symptomerne.\nProjektet vil også belyse, hvilken betydning forældres eller ægtefælles invaliditet kan have for resten af familiemedlemmerne. Et område, der er ringe belyst, men har stor betydning for poliopatienter og deres pårørendes livskvalitet.\nProjektet er et samarbejde mellem Glostrup Universitetshospital, Statens Serum Institut, Specialhospitalet for Polio- og Ulykkespatienter og PolioForeningen.


ordet gennemgang er anven\nRevifora/Thomson 2008. Jeg benytter lejligheden til at henvise til den i bogensomslag af vejlederen tilføjelse om pålidelige finansielle informationer somgenstandsfelt.Revisionsstrategi er ligeledes gennemgående alene i det ordvalg, der bringes ianvendelse på de enkelte delområder, det anføres yderligere herom, at jeg somenkeltpraktiserende formener det tilstrækkeligt at anvende stikord (se RS 1 p 95)Revisionsplanen indeholder en række delområder, der post for post fører til etkorrekt regnskab i det pågældende tilfælde, hvor selskabet selv har enregnskabsafdeling, med personale med tilstrækkelig erfaring og uddannelse tilselv at udarbejde et årsregnskab efter de herom gældende regler. De enkeltepunkter i revisionsplanen vil også af denne grund i gennemførelsesfacen antageen mere kontrollerende karakter, den regnskabsmæssige assistance er mereorienteret hen til en dialog med regnskabsafdelingen om overvejelser omkringindhold og tekstning af enkelte poster.Varelageret således som omtalt… i Tilsynets skrivelse har gennem de senere årantaget en stabil og aftalt indsats fra min side. Umiddelbart omkringstatustidspunktet har foreligget besøg til kontrol af tilstedeværelsen. Vedkvalitetskontrollantens besøg foreviste jeg kalendernotat til dokumentation heraf.Selskabet og dets søsterselskaber har i en årrække drevet virksomhed i flereomkringliggende bysamfund, og der har i dialog med ledelsen foreligget enbesøgsfrekvens for lagerkontrol, hvor hovedvirksomheden i Kolding hvert år harværet besøgt, og en af de omkringliggende efter mit valg (senere) samme dag harværet besøgt.Efterfølgende har jeg fundet støtte i denne planlægning i punkt 912 på side 169 iStudents Manual of Auditing by V.R.V.Coopex London 1971.I den pågældende sag foreligger 2 typer varelagre:1. Vognlager bestående af hele lastbiler, anhængere og lignende med en betydeligenhedspris, antalsmæssigt med få enheder.2. Reservedelslager, antalsmæssigt meget omfattende, men typisk med en lavenhedspris.For reservedelslageret foreligger i udskrift i virksomheden adskillige helt fyldteringbind med den årlige lagerudskrift. Omfangsmæssigt uden relevans, at revisorskulle ligge inde med kopi heraf. Fremgangsmåden ved oprettelse af nyevarenumre er som et resultat af dialog i forbindelse med lagerkontrol opstrammetinternt i virksomheden, så den af ledelsen valgte fremgangsmåde forværdiansættelse i højere grad bliver overholdt.For vognlageret foreligger en udskrift, der fylder 1 eller 2 sider, og hvor jeg harkopi heraf, forsynet med notat om forevisning. Listen er sammenholdt medvognkort (skærmopslag) for værdiansættelse (og kontinuitet heri)Der er således tilstrækkeligt grundlag for at medregne varelager som sket.15\nordet gennemgang er anvendt uden begrænsning til erklæringer med moderat grad afsikkerhed.Som resultat af Tilsynets skrivelse er en henvisning til danske standarder indarbejdet irevisionspåtegninger.Den manglende anførsel af ikke forbehold må tilskrives en tidligere vane med at anse atsupplerende oplysninger fortrængte ikke forbeholdsangivelsen.Det er et faktum, at dette selskab har en svag egenkapital, samt at den nødvendigefinansiering er et resultat af langmodighed i indehaverkredsen, der ligeledes eridentisk med selskabets ledelse. Det er således denne personkreds, der udenindflydelse fra f.eks. revisoren har kompetence til at beslutte om selskabet skaloverleve. Det anses derfor korrekt som sket at anføre forudsætningerne for fortsatdrift.Til opfyldelse af erklæringsbekendtgørelsens § 5 stk. 4 er i revisionspåtegningen angivet,at revisionen er aflagt efter vedtægternes og lovgivningens regnskabsbestemmelser,og giver et korrekt billede af selskabets indtjening, balance og økonomiske stilling.Til opfyldelse af erklæringsbekendtgørelsens § 5 stk. 7 er anført dato, navn ogstilling.Om det forhold at der skulle mangle en revisionsvirksomhed henvises i det hele til detindledende afsnit om enkeltpraktiserende revisor.Subsidiært kunne anføres, at skulle anførsel af en revisionsvirksomhed, ville dervære tale om dobbeltangivelse af mit navn …8. Sagen D A/S8.1. Revisionssagen…Det anføres for den gode ordens skyld, at beskrivelsen … senere i sammeskrivelse fra Tilsynet ikke er opfattet som revisionsopgaven i samme sag.Væsentlighed og risiko er et så grundliggende princip i enhver revisionsopgave,at det implicit går igen omkring udvælgelsen af de forskellige delområde til enrevisionsmæssig gennemgang og den måde de sprogligt omtales. Forholdet erendvidere kommunikeret til hvervgiverne gennem Almindelige Bestemmelser.Som et resultat af Tilsynets skrivelse, er punktet nu anført selvstændigt i senererevisionsplaner.Konkret i den pågældende sag har regnskabsafdelingen i de årlige regnskabsmapperindsat en udskrift af " store poster ". Det benyttede regnskabssystemgiver umiddelbar mulighed herfor. Udskriften er post for post gennemgået medregnskabsafdelingen. Beløbsgrænsen er en af virksomheden gennem en årrækkeselv valgt størrelse. Efterfølgende finder denne velvalgte fremgangsmåde støtte ip 3.2.1.4 i Intern Kontrol i Revisionsprocessen af Christina Maria Davidsen,14\nPage 13: Revisionspåtegning er sket på fod


NSF og FDA godkendt drikkevandsregulator til kaffemaskiner fra IMI Precision Engineering\nPå rigtig mange arbejdspladser verden over, findes kaffeautomater fra forskellige leverandører. Disse automater leverer varme og kolde drikke i tusindtal til medarbejdere og kunder, men ikke alle lever op til fremtidens krav om grænsebestemmelser for blyindhold i vandet. Og langvarig indtagelse af bly over godkendte niveauer kan forårsage alvorlige skader på en persons helbred. Derfor var fokus på NSF og FDA godkendte regulatorer til netop dette område en naturlig udvikling af IMI Precision Engineerings produktporteføjle.\nI professionelle kaffemaskiner anvendes en vandregulator til at indstille det korrekte vandtryk for maskiner med en espresso produkter. Når vandtrykket ikke er korrekt, vil pumpen øge trykket til et forkert niveau, hvilket resulterer i dårlig kaffekvalitet og for stort spild.\nPå baggrund af kravene fra NSF (National Sanitation Foundation) og FDA (Food and Drug Administration) har IMI Norgren udviklet en special regulator til brug i drikkevandssystemer. Alle komponenter, der har direkte kontakt med vand er fuldt godkendt af NSF og FDA og er i fuld overensstemmelse med både den nuværende og fremtidige lovgivning på området.\nIMI Norgrens løsning eliminerer således risikoen for blyforurening af drikkevand, til glæde for både producenter af kaffemaskiner og glade kaffedrikkere verden over.


Hippokrates i arbejde - Medicinsk Museion\nSærudstilling på Medicinsk Museion i samarbejde med Ud & Se Ex archivo medico-historiali\nAf Kirsten Jungersen Den 26 feb 2010 Under Uden emne · Add Comment\nDet hippokratiske skrift ”In the Surgery” regnes for nedskrevet på øen Kos af Hippokrates selv eller af hans søn Thessalos. Det hedder på latin ”De officina medici”, idet det handler om det rum i lægens bolig som var indrettet til at varetage de opgaver som ikke kunne klares i patientens hjem. Hvad var det for opgaver?\nDen engelske titel ”In the Surgery” antyder at det var operationer, og lægen kaldes ”the operator” som en gengivelse af det græske ”ho drôn”, d.v.s. den der udfører opgaven.\nPå græsk hedder skriftet ”Kat’ Ietreîon” (i lægehuset), og der tales om cheirourgíe (håndarbejde), men selv om kirurgi betyder håndarbejde, betyder håndarbejde ikke nødvendigvis kirurgi.\nOperationer nævnes ikke i dette skrift, det omtalte håndarbejde er bandagering, og eftersom skriftet er beregnet på begyndere i faget, gøres der rede for alle vigtige detaljer, også ting som man ville kunne tænke sig til. Det giver god mening, hvis man husker på at lægerne helst ville oplære nye læger fra en ung alder. Man kan let blive forfjamsket ved for første gang at skulle hjælpe lidende mennesker, og så kan det være en støtte at have remser som ”bandager: rene, lette, bløde, tynde” eller husråd som ”det er bedst at prøve vandets temperatur på ens egen hånd”.\nAlting gennemgås meget nøje også m.h.t. indretning. Belysningen kan være naturlig eller kunstig, direkte eller indirekte. Lyset bør falde på det sted der skal behandles, ”undtagen hvis det er et sted som bør være skjult, eller som det er skændigt at se”. Lægen skal have lyset i ryggen, dog sådan at han ikke skygger for sig selv.\nPatienten kan være stående, siddende eller liggende. Lægen kan stå med vægten på modsat side af den hånd han behandler med, eller sidde foran patienten med sin kappe trukket pænt og ordentligt sammen om sig.\nNeglene skal være kortklippede, og man skal øve sig med hver hånd for sig og med begge samtidigt, for at kunne behandle ”godt, smukt, hurtigt, smertefrit, elegant og smidigt”. Knuderne må ikke være lige oven på det syge sted.\nDe lidelser som bandageres med meget stor kyndighed, er bristede bylder, åbne sår, forstuvninger og brud, men altså ikke operationssår.\nOperationer finder vi derimod i det hippokratiske skrift ”Physician”. Efter beskrivelse af den ideelle læge i afsnit I beskrives lys og bandagering inden for samme tradition som ”In the Surgery”, men af en anden forfatter. ”Physician” regnes da også for nedskrevet senere end ”In the Surgery”.\nI femte afsnit står der: ”Under det håndarbejde som vedrører skæring (tomé) eller brænding (kaûsis), kan hurtighed eller langsomhed være lige værdifulde.” Et enkelt snit skal foretages så hurtigt som muligt, for at volde patienten mindst mulig smerte, men ved mange snit vil langsomhed og pauser gøre smerteintensiteten mindre.\nBåde brede og spidse skalpeller af bronze kan bruges, alt efter hvor på kroppen der skal skæres, idet visse steder bløder så stærkt at det kan være svært at standse blodstrømmen trods ombinding. Det gælder f.eks. behandling af åreknuder (kírsoi). Dette eksempel viser at operationerne bestod i mindre indgreb som tømning af bylder og skarifikation ved kopsætning. I samme retning peger den omstændighed at patienten sad på en stol (díphros eller hédre) med lægen siddende foran sig.\nGrækerne lå ned, når de spiste, men de sad åbenbart gerne op, når de var syge (og når de fødte).\nSidste afsnit drejer sig om behandling af sværdhug og pileskud som bylægen normalt ikke kommer ud for. Derfor må han drage i felten, hvis han ønsker erfaring på det område.\nTagged with → ”In the Surgery” • ”Physician” • bandage • feltlæge • Hippokrates • lærling • operation


af: Elizabeth Macneal\nLondon, 1850. I Hyde Park strømmer folk til for at se byggeriet af Crystal Palace. Det gælder også unge Iris, der har taget en fridag fra arbejdet i Mrs. Salters Dukkeværksted. I parken møder hun den... læs mere\nBeskrivelse af Dukkeværkstedet\n"En fantastisk selvsikker debutroman med en autentisk følelse af tid og sted ... seriøst spændende." - Ian Rankin Elizabeth Macneal er født i Skotland og bor i London. Hun er uddannet fra Oxford University og arbejder som keramiker. Dukkeværkstedet er hendes debutroman.\nBoganmeldelser · Dukkeværkstedet


Referencer - Tværkulturel familierådgivning og konfliktmægling\nReferencer\tOptimeo16\t2018-09-05T08:33:35+00:00\n“Har været på et kursus i tværkulturelt konfliktsløsning. Det var et godt og kompetencegivende kursus, hvor man følte sig tryg og i kompetente hænder. Farwha er fantastisk til at præsentere sine gennemprøvede metoder og tilgange, som hun understøtter med relevante og autentiske eksempler, der skaber troværdighed. Hendes viden bygger på erfaring og indsigt og man kan virkelige tage det med ind i sin praksis.”\n“Jeg har haft et stort udbytte af forløbet, hvor jeg dels har fået en væsentlig større indsigt i andre kulturer og deres familiestrukturer, aldershierarkier og æresbegreber og dels har lært en hel masse om tværkulturel konfliktmægling, hvilket var helt nyt stof for mig.\nOgså oplæggene omkring genogrammer og kulturagrammer har givet ny viden, som jeg mener at kunne bruge fremadrettet i mit daglige arbejde.\nJeg synes også, forløbet har givet mig en væsentligt større indsigt i og forståelse for migrationshistoriens betydning og for, hvordan jeg kan arbejde i disse familier – også i konfliktsituationer og som konfliktmægler.\nDet tværkulturelle forløb har som en sidegevinst desuden givet mig anledning til at reflektere over den danske kultur, danske familiestrukturer igennem tiden og de æresbegreber, der danner baggrund for danske normer og værdier.\nAlt i alt et meget udbytterigt forløb, hvor jeg har lært meget, jeg mener at kunne bruge ikke kun i familier med anden etnisk baggrund men også i etnisk danske familier.”\n“Personalet i Muhabet, der er et værested med fokus på psykisk sårbare og traumatiserede flygtninge og indvandrere, har flere gange haft bud efter Farwha Nielsen. Vi har dels haft stor glæde af oplæg om konflikthåndtering i etniske familier, hvor vi har fået en indgående forståelse af de mekanismer der er i spil, når sårbare og udsatte mennesker – unge som hele familier, stor overfor voldsomme konflikter og uoverensstemmelser. Her formår Farwha også at sætte sig selv i spil som den professionelle, så vi som personale får mulighed for at få en dybere forståelse og indsigt i den professionelles rolle og betydning.\nDels har vi også gjort brug af individuel coaching i forbindelse med nogle svære konflikter, der indbefattede kolleger og brugere. Her fik kollegaen brugbare redskaber og værktøjer til at håndtere konflikten, så der blev sat grænser på en respektfuld måde, og begge parter kunne mødes igen.”


Forside > Korrektionsbriller > Dolce & Gabbana > DG5031 (2525)\nDer er stadig 1 DG5031 på lager\nGaranteret levering senest 21. januar 2022: Bestil inden 21 timer og 19 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 21. januar 2022. Bestil inden 21 timer og 19 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nDG5031/2525 Designer briller\nUdtrykket visuel understøttelse er uegnet til DG5031. Her køber du ettilbehør som hæver dit look til det næste niveau og viser, at du har styr på moden. DG5031 fås i størrelserne 49 mm, 51 mm. Med retur-etiketten som vi ogsågerne stiller til rådighed, kan du altid returnere brillerne gratis, hvis de ikke passer. DG5031 kan også fås i flere styles fra Dolce & Gabbana kollektionerne 2018 og 2019 i Edel-Optics onlineshop.\nLigetil og stærk i materialer og udførelse: Denne herrebrille står for stilfuldt design og selvbevidsthed. Briller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Panto stellet er en klassiker. Siden opfindelsen af stellet i 20'erne har det kunnet fejre comebacks flere gange. I dag kombinerer stellet vintage stil med nye modetrends oger prikken over i'et til ethvert outfit. Phantos optik passer, på grund af deres rundt afskårne glas, næsten til ethvert ansigt. Det særlige ved dem er placeringen af næsestykket og stængerne som er placeret højereend på andre briller. Disse egenskaber gør at ansigt og øjne virker større. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. DG5031 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne. Sort er en af de ubestridte klassikere. Den kan kombineres med ethvert outfit og udstråler både elegance og naturlighed.


Soldat 9. april 1940 og derefter Skrevet omkring 1978 af Søren Peter Sørensen, født 1919 i Øster Hornum 1 - PDF\nSoldat 9. april 1940 og derefter Skrevet omkring 1978 af Søren Peter Sørensen, født 1919 i Øster Hornum 1\nDownload "Soldat 9. april 1940 og derefter Skrevet omkring 1978 af Søren Peter Sørensen, født 1919 i Øster Hornum 1"\n1 NB. Noter påført 25/ af Allan Huglstad, lokalhistoriker og major. Soldat 9. april 1940 og derefter Skrevet omkring 1978 af Søren Peter Sørensen, født 1919 i Øster Hornum 1 Den 8. april skulle 2. og 3. kompagni på skydebanen for sidste gang inden afrejsen til Glumsø. Alt forløb ganske normalt til omkring middagstid, hvor skydningen pludselig blev afbrudt med ordren Hold inde. Skiver og alt grej, som var stillet op, blev i største hast samlet sammen på depotet, og da alt var på plads, fik kompagniet ordre til at træde an. Premierløjtnant Bonne beordrede os straks tilbage til kasernen i ilmarch, cirka 5-6 kilometer. Gid pokker havde dem, tænkte vi. Hvilke julelege har de mon nu hittet på? Måske var der tale om en forestående natøvelse? 2 Ved ankomsten til kasernen dampede vi og var våde af sved efter den lange strækning i ilmarch. Hurtig afklædning af udrustning og klunset på plads i en fart og derefter træde an til spisning. Klokken må på dette tidspunkt have været omkring Under spisningen blev der givet os en kort orientering om årsagen til den hurtige hjemmarch, lydende nogenlunde således: I morges har englændere og franskmænd foretaget mineudlægning langs den norske vestkyst. Fra generalkommandoen var der til garnisonerne indløbet meddelelse om, at store motoriserede troppestyrker i øjeblikket går i stilling syd for den danske grænse. I Nordtyske havne foretages der indskibning af tropper og materiel. 3 Som følge heraf må det formodes, at et eller andet er i gære. Vi skulle derfor med øjeblikkelig virkning ligge alarmberedskab, hvilket vil sige, at vi skal være krigsklare til hurtig udrykning. Mange af os havde svært ved at se alvoren i alt dette hurlumhej, og sammenlignede det med et af de sædvanlige øvelsesgrundlag: Nu er fjenden gået i land her eller der og så videre, og vi skal nu ud og kaste ham tilbage. Men der skulle ikke gå lang tid, før vi alle blev klar over, at det nu var alvor. Officererne gik rundt med alvorlige miner og uddelte ordrer snart her og snart der. Løjtnant Isberg, en forhenværende fremmedlegionær, holdt os løbende underrettet om situationen og bedyrede os, at inden i morgen ville vi være i kamp. Tyskerne havde muligvis til hensigt at gøre landgang i Danmark og Norge. Måske Sverige med. Ingen af os tog denne dystre forudsigelse for andet end noget som nok snart gik i lave igen. Da vi havde fået samlet alt vort grej og pakket vort ekstra bagagetornyster, samt alle vore private ejendele, lød fløjten, som signal til at kompagniet skulle træde an. De tunge ammunitionskasser med skarpe patroner blev båret frem, og alle øvelsespatroner skulle afleveres. Magasiner til rekylgeværer skulle straks oplades med skarpt. Dette foregik på specielle lademaskiner, og derefter fyldtes magasintaskerne og geværskytternes patrontasker. Først da gik det egentlig op for os, at det nu var alvor og det ikke var en realistisk natøvelse, vi skulle ud på km sydøst for Ålborg. 2 Sørensen lå ved 2. Kompagni ved 19. Bataljon, der modtog alarmberedskabet kl Kun 2. Kompagni var på skydebanen på Ore, og kl. 15 er kompagniet tilbage på kasernen. Bataljonens to andre kompagnier (3. og 5. Kompagni) var på kasernen. Desuden havde 19. Bataljon to kompagnier (1. og 4. Kompagni) på Slagelse Kaserne. 3 Dette er en efterrationalisering. Oplysninger om tyske styrker syd for grænsen og i havnene blev tilbageholdt af chefen for generalstaben, general Gørtz, der mente, at den slags oplysninger kun ville vække uro! I stedet bredte rygterne sig. Ingen lokale chefer, herunder regimentschefen oberst Harrel, vidste andet end det, der stod i aviserne, herunder den engelske mineudlægning i norske farvande. 1\n2 Geværerne blev efterset trukket blanke som til skarpskydning. Alle forberedelser blev truffet uden tilløb til panik eller uro, og de sædvanlige muntre tilråb og vittigheder forstummede nu ganske pludselig. Enhver havde nok at gøre med sit. Krammet skulle nu være i orden. Sådan ganske pludselig. Ud på aftenen blev vi beordret i gaskammer for at prøve vore gasmasker med tåregas. Nogle kom ud derfra med grædende øjne og fik travlt med at stramme remme, så de bedre kunne slutte til. Hvor ofte har vi ikke under øvelse, især under løb, forbandet disse gasmasker, hvor det kneb med at trække vejret. Klokken cirka var vi færdige i gaskammer, og hele krigsudrustningen skulle dermed være klar til kamp. Vi vidste, at en hurtig udrykning kun var et spørgsmål om tid efter aftenens hektiske forberedelser, men ingen vidste hvor hen eller hvor til. Ved cirka 23-tiden fik vi ordre til at vi måtte lægge os på sengene, men fuldt påklædte og feltudrustningen liggende klar ved siden af. Parat til at tage af sted i en fart. 4 Vi lå længe og kunne naturligvis ikke sove. Vi snakkede og diskuterede situationen og gennemgik hele denne dags forvirring og hændelser. Blev det nu englænderne eller tyskerne, som kom først? Eller kommer de samtidig? Det blev meget sent inden der faldt ro over stuen, som lå i barakkens nederste etages østlige ende. Herfra var der en lille stribe udsigt til højdedragene på øvelsespladsen. Ved firetiden vågnede jeg, som lå i nr. to seng fra vinduet og syntes at kunne høre motorstøj, hvilket forekom mig mærkeligt, eftersom der ikke fandtes motorkøretøjer på kasernen. Jeg stod op og kiggede ud ad vinduet mod øvelsespladsen, men bemærkede intet usædvanligt, og da ingen af stuekammeraterne vågnede, lagde jeg mig på sengen igen, men kunne naturligvis ikke sove mere. Der gik nogen tid, så var motorstøjen der igen og denne gang lød den nærmere. Det var lige før solopgang og var så småt ved at lysne derude i øst. Flere vågnede og vi skyndte os til vinduerne og så en sort, lavtflyvende maskine stryge hen over øvelsespladsen ud mod Iselingen. Lige bagefter fulgte endnu en maskine, så nær, at vi tydeligt kunne se det tyske sort-hvide kors på siden. Så var krigen altså i fuld gang! Og hvad nu? 5 En sirene i vagten ved udgangen til kaserne satte i med en hyletone. Hurtigt fik vi udrustningen og støvlerne på. Fat i geværer og rekylgeværer og trefoden (jeg var trefodsslæber ) og ud i kasernegården. Der blev for en gang skyld ingen tid til ret eller rør. Ordren lød på, at vi hurtigt skulle til Storstrømsbroen for at standse tyskerne og hindre dem i at komme over broen. Knap var ordren givet før der lød et forfærdeligt motorspektakel, og fra lav højde lige ned mod os brølede 28 Messerschmitt bombemaskiner i taghøjde. Vi kunne tydeligt se fjendens ansigter i cockpittet samt en maskinkanonskytte ligge på maven i en plexiglaskuppel i maskinens næse. Virkningen var lammende og chokerende. Vi troede bogstavelig talt, at vores sidste stund var nær. Inden vi nåede i flyverskjul, var alle maskinerne fløjet over os. Ordren om at træde an smeldede igen. På ny lød den forfærdelige larm, og alle 28 maskiner dykkede igen ned mod os. Jeg husker ikke, hvor mange gange denne manøvre gentog sig, men hensigten 4 Kl fik regimentet ordre om at sænke alarmberedskabet til forhøjet beredskab. Dette skete kl. 20 ved 19. Bataljon. Herefter var det tilladt at aflægge uniform, remtøj og støvler, og officerer og befalingsmænd, der boede i byen, kunne tage hjem. Denne reduktion af beredskabet gav anledning til megen kritik efter krigen, men Sørensen har åbenbart ikke bemærket den eller også har han bare glemt den. 5 Alle meldinger går på, at de første fly jagere og transportfly, der kastede faldskærmstropper ned over Masnedøfortet først blev observeret kl Sørensen er altså først vågnet ved 5-tiden. Kl modtog vagthavende officer dagens første melding: Fremmede faldskærmstropper går ned på Masnedø. Herefter startede alarmeringen og sirenen i hovedvagten. Samtidigt dukkede de første lette bombefly op over kasernen og byen. 2\n3 hermed var ganske tydelig nok. Situationen var spændt. Vi sad som rotter i en fælde og kunne ikke komme ud. Der gik panik i kompagniets officerer, idet næstkommandant premierløjtnant Bonne ville have rekylgeværerne på trefod stillet op for at skyd løs på maskinerne næste gang, de kom. Korporal Strib, som havde deltaget i den spanske borgerkrig, foreholdt premierløjtnanten det vanvittige i en sådan ordre som det rene selvmord. Planen blev opgivet, og vi flygtede ind i barakken, når maskinerne på ny vendte tilbage. Spillet var tabt! En enkelt deling fra et andet kompagni nåede at slippe ud af kasernen fra en bagvej, men nåede ikke langt, før en tysk kampvogn indhentede dem, og de måtte overgive sig. 6 Det hele var efterhånden blevet fuldstændig kaotisk. Vi skulle ud af kasernen og spredes, men var låst fast. Bange og modløse var vi, idet vi ikke vidste, hvornår de slog til. Tilmed var chokket fra bombemaskinernes skinangreb særdeles virkningsfuldt. Mellem klokken 5 og 5 30 kom ordren til overgivelse, og vi skulle forholde os rolige til tyskernes ankomst. 7 Hensigten med de 28 Messerschmitter i angrebsformation var tydelig nok, erfarede vi bagefter, at holde os i skak indtil ordren om overgivelse nåede frem. I vor vanskelige situation følte vi nærmest ordren som en lettelse, selvom det var nedværdigende at opgive uden kamp. Til tyskernes ros vil jeg dog fremhæve, at de allerede i det første skinangreb kunne have knust os og barakkerne med for den sags skyld. Ud fra alle døre og skjulesteder myldrede vi nu frem i kasernegården for at se, hvad der nu ville ske. Det allerførste vi så af fjenden var en tysk motorcykel med sidevogn, hvori der sad en soldat bag en let maskinkanon. På siden af vognen var der på en kort stang et stort hvidt flag, en parlamentær, som svingede op foran oberst Harrels regimentskontor for at modtage garnisonens overgivelse. 8 Ved en kort rundgang på kaserneområdet, som en lille flok af os foretog efter at kapitulationen var en kendsgerning, kunne vi konstatere, at tyskerne i nattens løb havde nedgravet maskingeværstillinger med mundingerne pegende mod kasernens udgange til øvelsespladsen. Disse stillinger, og flere andre, menes at være oprettet af tyske faldskærmsenheder, som nedkastedes over Madsnedø ved Storstrømsbroen mellem klokken cirka 2 og 3 om natten. Alt sammen var foregået i ly af mørket uden at garnisonen havde været informeret, eller havde de? 9 Først klokken 5 30 omkring overgivelsestidspunktet afgik der melding fra garnisons- 6 Her svigter Sørensens hukommelse, eller også spiller den kaotiske situation ind. Det lykkedes faktisk 30 mand fra Sørensens kompagni at komme ud af kasernen kl i 2 lastvogne, der var rekvireret i byen. Opgaven var at besætte Masnedsundbroen og hindre tysk overgang. Efter alt at dømme blev styrken standset få hundrede meter udenfor hovedvagten af den tyske parlamentær på motorcykel. Resten af kompagniet blev ca. kl. 6 beordret ud på brovejen, hvor der dengang var vej gennem kasernen til byen, med ordre om at gå i stilling omkring vejen og standse fjendtlig fremrykning fra Masnedsund. Der var ingen tyske kampvogne i Vordingborg den 9. april, men styrken blev indhentet af regimentsadjudanten på cykel og kaldt tilbage allerede kl. 6.15, så sandsynligvis var kun en deling nået ud på Brovejen Sørensen var i hvert fald stadig på kasernen. 7 Her husker Sørensen forkert. Oberst Harrel modtog som den første garnisonskommandant i landet kapitulationsordren kl Beslutningen var truffet hos kongen på Amalienborg ved et møde, der sluttede kl Den tyske parlamentær, kaptajn Klemm, ankom kl. 5.50, og hans opgave var at vinde tid. Han fortalte oberst Harrel, at der blev ført diplomatiske forhandlinger i København og foreslog, at regimentet ikke ydede modstand. Det lykkedes at forvirre Harrel så meget, at han hang i telefonen til ministeriet, indtil han kl fik at vide, at der ikke måtte ydes modstand. 9 Her omtaler Sørensen nogle rygter, der endda antyder, at garnisonen måske var orienteret om det tyske angreb. Den totale overrumpling gav naturligvis anledning til mange rygter og konspirationsteorier. Hvordan kunne det ske? Noget måtte have vidst noget? Forræderi? Ka- 3\n4 kommandanten i Vordingborg til hærledelsen i København, at store styrker faldskærmstropper var nedkastet over Masnedø og gået i stillinger ved Storstrømsbroen. At hele den tyske aktion mod garnisonen i Vordingborg kunne foregå uden danske tab, må tilskrives, at de angribende tyske styrker over alt undgik unødig blodsudgydelse. Kun en tysk faldskærmssoldat, som landede i en højspændingsledning fra Madsnedøværket omkom som en levende fakkel. 10 Der var ingen danske tab eller sårede under hele aktionen. Efter overgivelsen var der livlig diskussion på belægningsstuerne, om vi nu skulle sendes til Tyskland i interneringslejre eller forblive på dansk grund. Ingen vidste noget om, hvilke overgivelsesbetingelser, der var stillet. På kaserneområdet blev der fundet enkelte flyveblade af det senere berømte Oprob. Afdelinger af tyske tropper rykkede ind på kasernen i stigende antal. Det var dem, som skulle forestå afvæbningen og tage imod de afleverede våben. Tavse og ydmygede stod vi nu ansigt til ansigt over for vore tyske besejrere. Med gensidigt nysgerrige blikke kiggede vi lidt på hinandens udrustning, våben, påklædning med mere. Vi danske var dårligt nok endnu kommet os over overrumplingschokket, som end ikke gav os en eneste chance for at yde modstand. På tyskernes ansigtsudtryk og deres indbyrdes samtale fremgik det ganske klart, at de betragtede vort militære udstyr som håbløst forældet eller underudviklet. 11 Disse første tyske soldater, som vi nu stod overfor og betragtede med behersket nysgerrighed, var unge veludrustede mænd. Efter deres udrustning og disciplin at dømme, må de på forhånd betragtes som en overlegen modstander i kamp. Som vi stod der i kasernegården i småflokke, besejret uden modstand, så kunne vi kun betegne dem som vore fjender. Endnu vidste vi ikke hvilke hensigter, de havde med os. Vi var faktisk forberedt på hvad som helst. Allerede et par timer efter overgivelsen begyndte luften at svirre med rygter om snart det ene og snart det andet, men havde intet som helst med virkeligheden at gøre. Midt i den 9. aprils alvorlige situation og begivenheder, som vi så brat var hvirvlet ind i, opstod der også nogle mere eller mindre besynderlige scener. Ordren om standsning af al modstand affødte blandt officerer og mandskab forskellige reaktioner. Officererne lagde for med at rive deres distinktioner og skulderstropper af uniformerne. I vrede og skuffelse betragtede de sig pludselig som ligemænd med os menige. Ja, gik nærmest så vidt at sige du til os. 12 Selv de to af kompagniets hårdeste bananer, premierløjtnant Bonne og kommandørofficiant Frederiksen, Melde-Frederik, gik rundt uden skulderstropper og titulerede os du 59, du 47 og så videre. Alt sammen noget, som ingen på forhånd havde villet drømme om. Officiant Frederiksen var kompagniets skydelærer og forlangte altid på skydebanen, at skytterne skulle sernen blev rigtignok omringet af tyske styrker, men det skete først efter kl. 7.15, da den tyske oberst havde været på kasernen og aftalt, hvordan våbenafleveringen skulle foregå. Da våbenafleveringen var slut om eftermiddagen, forsvandt tyskerne. Ingen tyske soldater kunne nå at grave sig ned om natten. De første kørte i land i Gedser ca. kl. 4.10, og faldskærmstropperne landede på Masnedø ca. kl. 5.10, og herfra tog de hjem med Gedserfærgen om eftermiddagen. 10 Dette vedholdende rygte blev aflivet af forfatteren Anders Bjørnvad og SEAS i 1983 (se Anders Bjørnvad: Hjemmehæren note 22 side ). 11 Tyskernes vurdering er muligvis rigtigt opfattet af Sørensen, men den danske udrustning var ikke håbløst forældet i Geværet M var ganske vist lidt langt og uhåndterligt, men på højde med de fleste europæiske geværer og havde en bedre træfsikkerhed end det tyske infanterigevær. De danske rekylgeværer, Madam Madsen og de dansk fremstillede 20 og 37 mm panserværnskanonerne var blandt de bedste i Europa. 12 Dette udsagn fremgår ikke af andre beretninger eller rapporter og bygger måske kun på enkelte officerer/officianter ved 2. Kompagni? 4\n5 melde, hvor skuddet menes at sidde på skiven inden der foretoges markering. I reglen var denne markering ikke i overensstemmelse med skyttens melding, deraf tilnavnet Melde- Frederik. 13 Omkring klokken cirka 8, da alt var overstået, spiste vi morgenmad i kostforplejningsbygningen. Danske soldater ved den ene side af midtergangen og en tysk deling på den anden side medbringende ved bordene deres udrustning og håndvåben. Under dette særprægede måltid sad vi og iagttog, hvordan de med deres lommeknive skar nogle humpler af deres medbragte brød, en mellemting mellem sigte- og rugbrød, og dertil skar nogle skiver pølse. Der var ingen margarine på brødet. Den tyske værnemagt var sparsom med forplejningen af sine soldater. Efter morgenspisningen blev kompagniet beordret til at aflevere vore våben under tysk opsyn og med maskinpistolbevæbnet vagtpost. Værnemagten tog ingen chancer. Det var med vemod at skulle tage afsked med mit gode gamle gevær model 1889, som jeg havde slæbt rundt med siden rekruttiden. Nu blev det bare lagt i en bunke sammen med alle de andre, og vi skiltes for bestandig. Disse gamle 89 ere var for længst blevet forældet og utidssvarende, men skyde kunne de! 14 Skæbnen, som ramte enheder af hæren i Sønderjylland var langt hårdere, idet flere af disse enheder var involveret i direkte kamphandlinger mod tyskerne og havde tab flere steder. Man skal ikke blot have været soldat, men også have oplevet virkningen af regeringens ordre den 9. april, for helt at fatte hvor knusende og rystende den virkede. Da det meddeltes os, at vi var internerede på kasernen under tyske vagter indtil videre, følte vi, at alle vore strabadser og møje i vinterens løb havde været fuldstændig nytteløse og uden nogen som helst mening. Efter våbenafleveringen drev vi rundt i småflokke på kaserneområdet. Her husker jeg ganske tydeligt, at vi stod og kiggede ud over Fælleden mod hovedvejen fra Storstrømsbroen til København. Her kunne vi iagttage endeløse, kilometer lange militærkolonner af tyskere på vej nordpå. Mellem disse enheder af last- og kampvogne marcherede kolonner af fodfolk. 15 Der var også artilleriafdelinger. Som forhenværende bondedreng gjorde det mig ondt at se alle de mange heste forspændt de lettere artillerikanoner og måske før eller senere skulle ende deres dage på en slagmarks inferno. Senere på eftermiddagen kørte en tysk motorcykel med sidevogn ind i kasernegården for at aflevere et dansk gevær med påsat sleben bajonet samt de fyldte patrontasker. Disse effekter var frataget en tilfangetagen dansk soldat. En af dem, som lå i kantonnement et sted på Sydsjælland. Denne ville ikke overgive sig sammen med de øvrige styrker, men havde besluttet sig af begynde for sig selv. Forinden havde han dog nået at volde tyskerne en del bryderier. 16 Hen under aften gav tyskerne ordre til at hele kasernen skulle mørklægges, under henvisning til at der kunne forventes et engelsk luftangreb. Jeg var mellem dem, som blev udkommanderet til at mørkelægge regimentets kontorlokaler. Materialet til denne pludselige mørklægning bestod udelukkende af tæpper hentet på depoter og tomme senge. Efter aftenspisningen sam- 13 A.H. Frederiksen var officiant og kompagniets kommandobefalingsmand, dvs. ansvarlig for kompagniets administration. Der er ikke noget, der hedder kommandørofficiant. Premierløjtnant Ernst Bonne blev i 1941 nazisympatisør og indtrådte i Schalburgkorpset i Efter befrielsen blev han afskediget og degraderet til løjtnant, men fik lov til at stå i krigsstyrken! 14 Se note Infanteridivision, der besatte Sjælland, havde ingen kampvogne og kun få lastvogne. Alle de transportvogne, der passerede 9. april var hestetrukne. Bortset fra et maskingeværkompagni på motorcykler med sidevogn var fjenden lige så let som 5. Regiment. 16 Det kan Sørensen ikke vide noget om, så sandsynligvis er det et rygte. 5\n6 ledes kompagniet i barakkens samlingsstue, hvor premierløjtnant Bonne gav os en redegørelse over dagens hændelser. Her lyttede vi for første gang til en dansk stemme fra England, som berettede om den igangværende invasion af Norge. Jeg husker ganske tydeligt hvilken trængsel, der var omkring samlingsstuens gamle skrattende radio for at høre nyt udefra. Stemmen fra England berettede om samling af tyske krigsskibe i Oslofjorden. Blandt disse var en tysk slagkrydser, så vidt jeg husker hed den Blücher. Kampene på Oslofjorden havde krævet betydelige tyske tab. Næste dag mærkede vi for alvor, at vi var internerede, idet vi da kun måtte opholde os på belægningsstuerne, altså kun sengene at sidde på. Tiden fordrev vi med kortspil og hvad der ellers fandtes af spil på kasernen. Efterhånden som alle de aktuelle emner var uddebatterede, var der til sidst ikke så meget at tale om. For at lade vore tyske vagter forstå, at vi stadig var danske soldater, lukkede vi vinduerne op og sad skiftevis en mand i hvert vindue med benene hængende udenfor og sang danske sange. Endda for fuld udblæsning. Den ene skulle overgå den anden i højden, så det efterhånden blev mere en festforestilling end en egentlig sangdemonstration. Tyskerne følte sig til sidst provokerede og der udstedtes forbud mod at synge på kasernen, ligeså skulle alle vinduer holdes lukkede. Så vidt jeg husker, blev der allerede næste dag lempet lidt på interneringen, så vi også måtte komme på soldaterhjemmet. Dels kunne vi skrive lidt til dem derhjemme og fortælle om, hvordan det stod til, og dels kunne vi igen læse aviser, købe kaffe og andre fornødenheder. Et stadigt omdiskuteret spørgsmål var: Hvad ville de med os? Skal vi hjemsendes eller hvad. Denne lediggang var en hård fjende at kæmpe imod for os raske unge mennesker, som slet ikke kendte til, hvad det egentlig vil sige og ikke have noget at tage sig til. Ganske vist samledes vi en gang imellem for at blive orienteret om den seneste udvikling. Således glemmer jeg aldrig en dag omkring midten af interneringsperioden, at kompagniet fik lov til at gå marchtur ud til skydebanen og tilbage igen. Det meste af turen gik gennem godset Rosenfeldts skove. Det var skønt igen at få rørt benene efter nogle dages stilstand. Ud over det før nævnte syngeforbud, så mærkede vi faktisk ikke ret meget til den tyske besættelsesmagt. Et par dage efter den 9. april stillede 3. kompagni op i kasernegården. 17 Anledningen var, at en dagsbefaling fra chefen for generalkommandoen, general W. W. Prior, skulle oplæses. Hovedpunkterne i denne dagsbefaling var en tak til alle hærens afdelinger for deres loyalitet mod konge og fædreland. Ingen af jer har svigtet jer pligt, og kan derfor alle med oprejst pande se hver i øjnene i bevidstheden om, at have gjort, hvad man forventede af dem. Derefter mindedes de tretten faldne soldater fra hæren samt tre grænsegendarmer, som faldt i kamp om morgenen den 9. april. Endelig kom meddelelsen om, at hele hæren skulle demobiliseres og hjemsendes. Noget som der længe havde været rygter om. Dog skulle der udtages en otte til ti mand fra hvert kompagni, der fortsat skulle ligge inde til bevogtningsopgaver. Det var spændende! Nu begyndte der endelig at ske noget! Udvælgelsen af disse eftersiddere foregik ved lodtrækning, og jeg var imellem dem, som skulle hjemsendes. Glæden herover blev imidlertid kun ret kort, idet at vi blev gjort bekendt med, at vi kunne forvente genindkaldelse senere til denne bevogtningsopgave april blev de fleste hjemsendt, og resten af bataljonen blev samlet i 3. Kompagni, der blev hjemsendt 18. april, bortset fra 50 mand, vagtstyrken, der blev overført til 1. Regiment i København. 19. april blev kasernen undtagen depoter - afleveret til tyskerne. Af hjælpetropper og træn blev der formeret en såkaldt soigneringsstyrke på 68 mand, der skulle vedligeholde våben og andet materiel (depottjeneste). 6\n7 En landmand fra Lolland, hvis søn var mellem dem, som skulle blive inde, rettede en henvendelse til garnisonen og tilbød en god betaling for en frivillig afløser for sønnen. Landmanden ville gerne have sønnen hjem for at få tilsået sine marker og mente, at kunne undvære denne til tjeneste om vinteren! Da jeg imidlertid befandt mig i en ret vanskelig situation, idet en så hurtig hjemsendelse var så godt som ensbetydende med arbejdsløshed resten af sommeren. Efter den tyske besættelse var der kun udsigt til trange tider med arbejdsløshed og stagnation over alt. Jeg besluttede straks at tage mod tilbuddet og få tjenesten overstået i et stræk. Til sidst var cirka halvdelen af os til denne eftertjeneste. De såkaldte byttere, som valgte at blive helt færdige. Den 18. april lød ordren til 3. kompagni, som stod opstillet i kasernegården foran kostforplejningsbygningen: Som civil, træd af, og kompagniet var dermed hjemsendt. 18 Vi, der blev tilbage, stod her i morgensolen med blandede følelser og tog afsked med krigskammeraterne, som nu om en liden stund ville være på vej mod civilisationen. Vi, der blev tilbage, fik ordre til at gøre os klar til afrejse til København og begav os derefter til stationen med hele vor oppakning på ryggen. Denne fyldte temmelig meget, idet vi også måtte medbringe hele vort civile antræk fra soldaterhjemmet. Ved middagstid den. 18. april, to dage efter dronning Margrethes fødsel, ankom vi til hovedstaden. Som en lille flok pakæsler begav vi os på vej mod Nyboder, hvor vi skulle indlogeres på den gamle søkadetskole, som lå på hjørnet af Gernersgade og Store Kongensgade. På vor vandring herud vakte vi en del opsigt, idet københavnerne troede, at hele den danske hær var ophørt med at eksistere efter den tyske besættelse. Da vi ankom til kasernen, var denne endnu ikke rømmet af marinen, og hele vagtkompagniet måtte derfor stuves sammen i gymnastiksalen. Gulvet var fuldstændig dækket med madrasser, således at vi om natten lå som sardiner i dåse. Efter et par dages forløb forlod de sidste marinere kasernen, og vi kunne indrette os unde mere bekvemme forhold. Vi var nu indgået i 21. bataljons vagtkompagni for det næste halve år med kun bevogtningsopgaver ved hærens institutioner i København for øje. Efter at have fået udleveret helt nyt kluns og udrustning, kunne vi endelig fremtræde som ganske nydelige soldater. Hver dag hele sommeren rykkede et nyt vagthold ud til afløsning, så alle hovedstadens militære anlæg, som så efter hjemkomsten havde fri resten af dagen. Beretningen om hin skæbnesvangre dag den 9. april 1940 er bygget på de personlige oplevelser samt indtryk af de, i denne forbindelse, forekomne hændelser, som har bundfældet sig i ens erindring på en måde, der er uforglemmelig. Kun i enkelte tilfælde har jeg haft nogle hurtigt nedkradsede notater at støtte mig til. Egentlig kan jeg undre mig over, at disse ikke for længst er smidt væk sammen med andre beskrivelser og ting, som jeg i dag godt kan se, burde være bevaret for eftertiden. Nu efter cirka 38 års forløb har jeg endelig kunnet beslutte mig til at forsøge om det er muligt at rekonstruere og samtidig skildre hele hændelsesforløbet, således som jeg oplevede den 9. april 1940 og tiden, der fulgte. Denne dag var en skæbnedag for vort land, som i de næste fem år kom til at berøre hver eneste borger på en eller anden måde. Med denne skildring har det naturligvis aldrig været til hensigt at beskæftige mig med krigseller Danmarkshistorie, men kun et lille stykke selvbiografi. Kun et primitivt forsøg på at gengive, hvad en Hornumdreng, for jeg var trods alt ikke andet, oplevede denne dag for så mange år siden. Med beklagelse må jeg tilføje, at mange hændelser og detaljer er efterhånden gledet ud af hukommelsen. Og mere følger naturligvis efter, såfremt det tilbageværende stof ikke bliver nedskrevet inden den uundgåelige naturlige forkalkning af hjernen tilstøver resten. Os, som har oplevet den 9. april i trøjen uden egentlige kamphandlinger har dog haft oplevelsen, som børn eller børnebørn ad åre måske har interesse i at læse lidt om. 18 Se note 17. 7\n8 Tyskerne fra omkring besættelsestidens begyndelse, således som jeg husker dem, kan på ingen måde sammenlignes med besættelsestropperne mod krigens slutning. Disse var nu forvandlet til mere eller minde vilde horder, som udøvede et rent rædselsregime med død og lemlæstelse til følge. Som jeg oplevede soldatertiden i København og senere befrielsen 5. maj 1945 berettes om andet steds. 8\nSoldat fra oktober 1939 til april 1940\nSoldat fra oktober 1939 til april 1940 Skrevet af Søren Peter Sørensen, født 1919 i Øster Hornum. Søren var søn af Jørgine og Ingeman Sørensen, bosiddende på Nihøjevej. Som 14-årig kom han i lære som gartner.


2019 Stilling - Dan Turell Samlingen\nDan Turèll Prisen\nDan Turèll Selskabets historie\nDan Turèlls Slips\nKunstneren og medaljefremstillingen\n2020 Claus Hempler\n2018 Torben Ulrich\n2013 Per Vers\nDan Turèllmedaljen 2019\nBorgmester Hans Toft byder velkommen\nLars Movin overrækker medaljen\nDan Turèll Medaljen 2019 blev d. 19.marts tildelt journalisten, redaktøren og kulturskribenten Oliver Stilling.\nOliver Stilling (f.1974) er journalist og chefredaktør på nyhedsmagasinet Føljeton, som han var med til at stifte i 2015. Tidligere har han været redaktør på Ud & Se, Danmarks Radio og Politiken og har gennem de seneste 20 år skrevet for en række aviser og magasiner. Han er desuden vært på Radio24syv og forfatter til bogen 'Mig og Nelson', et selvoplevet roadtrip med en baby.\nHer er Dan Turéll Selskabets begrundelse:\nOliver Stilling (f. 1974) præsenteres på nettet som en dansk journalist, redaktør og kulturskribent. Det er naturligvis korrekt, men dog langt fra dækkende, for det er måden, hvorpå han er det, han er, der er det afgørende! Først gjorde han sig bemærket på Information, hvor man – hvis man var abonnent for ca. 20 år siden – husker ham, allerede som praktikant. Hans egensindige skrivestil, hans engagement og åbne øjne for sære detaljer og sammenhænge, og hans menneskelighed – dvs. hans sociale retfærdighed – var fra begyndelsen vigtige kendetegn. Efter forskellige andre ansættelser kom han til Politiken i 2006 og igen i 2009. Indimellem var han medredaktør på talkshowet Den 11 time på Danmark Radios DR2. I 2015 var han med til at stifte nyhedsmagasinet Føljeton, som han i dag er chefredaktør for. Føljeton er et storslået medieeksperiment, der må betegnes som værende et meget vågent medie! Når Oliver Stilling således den 19. marts modtager Dan Turèll Medaljen, er det, fordi han i Dan Turèlls ånd har udforsket – og fortsat vil udforske! – mediernes muligheder, ja, hans liv har været en slags fortsat Medie-Montage med bid, med kulturel nysgerrighed og med et blik for den svage. Det sidste er en særlig styrke. Det er derfor en stor fornøjelse for Dan Turèll Selskabet at kunne overrække årets medalje til Oliver Stilling.\nDan Turèll Medaljen er tiltænkt en person, der i sit kunstneriske virke korresponderer med Dan Turèlls værk og ånd. Selve medaljen er udført af medaljøren og maleren Barry Lereng Wilmont, der udgav en række kunstbøger sammen med Turèll.\nDan Turèll Medaljen blev første gang overrakt i 2012 til dramatikeren Astrid Saalbach. I 2013 gik den til rap-lyrikeren Per Vers, i 2014 til digteren Rasmus Halling Nielsen, i 2015 til krimiforfatteren Jesper Stein, i 2016 til forfatteren og oversætteren Thomas E. Kennedy, i 2017 til digteren Marianne Larsen og i 2018 til digteren Peter Laugesen. En ekstra medalje blev uddelt i 2018 til boldspilleren (og jazzmusikeren med meget mere) Torben Ulrich. Selve prisen blev indstiftet i 1994 og bestod i de første år af et brugt slips fra Dan Turèlls klædeskab.\nMedaljen uddeles af Dan Turèll Selskabet, der består af forfatter Lars Movin (formand), digter Asger Schnack samt bibliotekar og initiativtager til Dan Turèll Samlingen på Vangede Bibliotek Peter Strøm.\nAsger Schnacks tale til Oliver Stilling\nOliver Stillilng holdt en takketale, hvor han sluttede af med at læse et digt, skrevet af hans søn Ferdinand Haug Stillings digt VINTERFERIE. Han er 11 år, og hver onsdag tager han S-toget direkte fra skole og hjem til sin bedstefar og bedstemor, hvor der står en elektrisk skrivemaskine klar til ham. Og så skriver han løs.\nLæs digtet her


Skal man holde spermen inde for at blive gravid? - Planlægger at blive gravid - Forældresnak - Libero\nKære alle. Jeg håber at nogle af jer kan svare mig på mit spørgsmål: når man prøver at blive gravid, har man så en bedre chance, hvis man prøver at holde spermen inde og ikke f.eks. går ud og tisser og presser spermen ud? Normalt efter sex (når jeg ikke prøver at blive gravid) vasker jeg altid så meget sperm som muligt ud med vand, fordi jeg synes at det lugter, men jeg går ud fra at det i hvert fald er no go!?\nSpørgsmålet er nu alligevel ikke så dumt... Ved f.eks hjemmeinsemination skal man ligge stille på fast underlag i minimum 20-30 min efter sæden er sprøjtet op... Den kommer selvfølgelig heller ikke med samme fart osv som ved sex :) held og lykke med det :)\nDet var da ærlig talt et underligt spørgsmål at stille. Du fremstiller dig selv som værende enormt uvidende. Hvorfor googler du det ikke? Jeg valgte at svare på det da det er et åbent forum det her og det ER min mening.. 😉 Men fred være med det, prøv dig dog frem og se om der er hurtigere gevinst ved at stå på hovedet bagefter sex.. 😆\nNej du har ikke større chance. Det der 'falder' ud, er døde svømmere og ville ALDRIG kunne gøre dig gravid. Ligegyldigt hvor længe du holder dig, ligger stille - så har de absolut ingen effekt, udover at du giver grobund for en omgang blærebetændelse som bestemt ikke danner grobund for befrugtning.\nSå må du undskylde mit sure udbrud 😄\nJeg satte pris på dit svar :-)\nJeg tror at du har misforstået mig. Det jeg mente, var også bare fred være med det :-)\nDet her er et åben forum. ALLE må skrive lige hvad man har lyst til, også selvom folk kan være dybt uenige! Nu må du sgu stoppe.\nFint bare at lade den ligge der\nDet handler slet ikke om hvad der er rigtigt og forkert. Alle fortjener muligheden at få børn.. Var bare enig med frk.M, eftersom jeg synes det hele virkede lidt useriøst. :-) men fred være med det. Du får det jo nu til at lyde gennemtænkt, så held og lykke med dit projekt. 👍🏼\nSofiepraem du og jeg har tydeligvis helt forskellige måder at tænke på, så din holdning er for mig fuldstændig irrelevant! Hvis man ligesom jeg ikke ønsker at holde sig inde for de konventionelle og indskrænkende rammer for, hvad der kan lade sig gøre og hvad der føles rigtigt, er der såmænd hverken noget useriøst eller rodet ved det jeg skriver.\nJeg må da sige at hele tråden skaber lidt tvivl om seriøsitet! -da meget af indholdet virker rodet :-)\nTak ML1989 :-)\nHvad fanden ved du om mig Frk.M som beretter sådan en gang galde. Måske man skulle overveje om man er klar til at få børn, når man ikke har sociale kompetencer der rækker til at holde sine irrelevante og kun sårene kommentarer for sig selv. Forøvrigt virker det som om du med vilje misforstår det jeg skriver. Hvis du blot havde læst de første to linjer i mit indlæg, havde du set at det jeg spørger til er, om man har bedre chancer, hvis man prøver at holde det inde\nHelt enig Frk.M!\nUndskyld mig, men måske man skulle overveje om man er klar til at blive gravid/mor når man er i tvivl om man kan blive gravid hvis man går på toilet efter sex..\nMen jeg gik ikke på toilet umiddelbart efter, ved ikke om det er tilfældigt. Er blevet hurtigt gravid alle gange 😊\nHar læst at det var måden, Silas Holsts veninde blev gravid - selv sprøjtet op med deres blandede celler med kanyle hjemme på badeværelsesgulvet 😉 så det kan lade sig gøre, hvis det går stærkt, så cellerne ikke dør inden.\nJeg havde et vennepar for nogle år siden da fik hjælp til deres tvillinger. Når hun skulle ha sprøjtet op skulle manden lave klatten hjemme og pakke den ind og putte den i inderlommen og så skulle de skynde sig til den gynækolog hun gik hos, så det rigtig nok, tror bare ikke de kan overleve flere timer...\nHehe det kan jeg godt se, at jeg fik formuleret forkert. Jo jeg skal, det jeg mente var at mig og min kæreste ikke skal bo sammen når barnet er spæd\nSkal du heller ikke bo sammen med barnet eller har jeg misforstået noget?\nNej altså man kan åbenbart godt holde det i live i op til en time, hvis man holder det tæt ind til kroppen :-)\nSædceller dør ved en vis temperatur, så ligeså snart sæden er ude, så er cellerne døde?\nMan kan sagtens blive gravid ved selv at sprøjte det op. Det kender jeg en kvinde som er blevet gravid af. I kan læse mere om det her, hvor flere kvinder forklarer hvordan det lykkedes dem: http://www.regnbuebarn.dk/forum/vis?CatId=1&ShowId=e686f0f192b943519a557f87fbe6c441. Desuden har stork klinik rådgivet i metoden i adskillige år. Forøvrigt kan man jo også blive gravid med en mand med en mini-pik, så der er vist ikke risiko for at jeg ikke kan sprøjte det langt nok op ;-) Det er på ingen måde det at jeg vil have børn med min ven i stedet for min kæreste, som jeg beder om jeres hjælp og råd til, da det er en meget gennemtænkt beslutning fra både min og min kærestes side, men jeg vil selvfølgelig gerne besvare jeres spørgsmål. Det var min kæreste selv som opfordrede vennen (som ligesom mig brændende ønsker at få børn) til at spørge mig om vi skal have børn sammen efter at jeg i en længere periode har mødtes med homomænd jeg havde fået kontakt til på nettet, men hvor det ikke føltes helt rigtigt med nogen af dem. Barnet kommer til at ligne sin far og ikke min kæreste, i og med at min ven har en meget mørkere hud- og hårfarve, men ift min kæreste, er han faktisk rigtig glad for det så alle folk ikke automatisk går ud fra at det et hans barn. Vi skal ikke bo sammen med barnet når det er helt lille, da det ellers netop ville føles som om det var hans, men han vil selvfølgelig få en rigtig central rolle i barnets liv ligesom jeg har for hans børn, men mit barn får jo en aktiv og deltagende far -min ven - ligesom min kærestes børn har deres mor. Når barnet bliver lidt større vil det derfor ikke være anderledes end med et par der hver især har børn fra tidligere forhold.\nJeg er altid på toilettet og tisse og vaske mig efter sex, jeg blev gravid alligevel. Jeg tænker ikke man sådan bare lige kantahe hans sæd og sprøjte op selv og så blive gravid. Tror mere i skal have noget professionelt hjælp til det hvis det er fordi i ikke vil dyrke sex. Ud over det synes jeg det lyder mærkeligt at din kæreste ikke vil have flere børn men at du kan få et med en ven. Kommer han så ikke alligevel lidt til at blive far igen bare ikke biologisk? Det er selvfølgelig jeres valg og hvis i har tænkt og overvejet det hele så er det jo det i vælger :) selvom du ikke har spurgt om min mening vil jeg altså give dig den alligevel... Jeg synes godt nok det virker som noget sært noget i har gang i 😂 held og lykke.\nTænker mere at man ikke kan inceminere sig selv? :-D\nTror simpelthen ikke på at det kan lade sig uden at du bliver insermineret ved en læge .Hvordan ved du det kommer langt nok op??Har I talt om når du så bliver gravid og har født og barnet måske ligner manden ,er din kæreste okay med det ?Og hvad med jeres vens kæreste ?\nJeg forestiller mig, at jeg får det umiddelbart efter han har ejakueret og selv sprøjter det op med en kanyle. Jeg kender en kvinde, der har haft held med denne metode, men jeg skal da lige have hørt hende helt præcist, hvordan det foregik :-)\nSædceller dør kort tid efter de er sprøjtet ud, så hvordan skal det foregå??\nTak for svarene. Jeg tror, at jeg vil prøve at vente med at presse det ud til efter en halv times tid for en sikkerheds skyld og så vil vente med at vaske mig til dagen efter, hvis muligt. Det er bare fordi, jeg skal have børn med en anden mand end min kæreste, som allerede har børn fra et tidligere forhold og ikke ønsker flere. Det er en af vores fælles rigtig gode venner, som jeg skal have børn med, og min kæreste er helt på det rene med det. Jeg skal selvfølgelig ikke have sex med min ven men selv sprøjte det op, som han afleverer til mig. For min kærestes skyld (og min egen) vil jeg selvfølgelig gerne rengøre mig så godt som muligt efter at have fået en anden mands sperm op, men samtidig må det jo ikke gå ud over mine chancer for at blive gravid. Det er derfor det er så vigtigt for mig at finde ud det.\nVi blev gravide i første hug, og jeg skynder mig ALTID ud for at rengøre mig selv bagefter!\nDet sperm der ryger ud når du tisser, og det du kan vaske væk, vil du alligevel ikke blive gravid af.... Når det er sagt, har jeg læst et sted at det er godt at ligge stille i ca. 30 minutter efter sex (om det er sandt ved jeg ikke)\nDet behøver du altså ikke at prøve at gemme på😂


Hasee Toh Phasee | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Hasee Toh Phasee\nInstruktør: Vinil Mathew\nSkuespillere: Sidharth Malhotra, Parineeti Chopra, Adah Sharma, Manoj Joshi\nSprog: Hindi, English, Chinese, Spanish\nHandling: Nikhil får til opgave at forhindre sin forlovedes søster i at ødelægge hans bryllup, men i løbet af processen bliver de uadskillelige.\nHasee Toh Phasee havde premiere på Netflix Danmark den 9. april, 2020 og kan ses på streamingtjenesten med danske undertekster.\nSe Hasee Toh Phasee på Netflix\nFortæl os hvad du synes om Hasee Toh Phasee ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nErfaringer viser, at film oftest er tilgængelige på dansk Netflix i længere perioder, mens der kommer nye afsnit af serier årligt. Dette er kun vejledende. Originale serier og film fra Netflix vil dog altid være tilgængelige på streamingtjenesten. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Hasee Toh Phasee stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nDet kræver abonnement til Netflix for at kunne streame Hasee Toh Phasee, samt tusindvis af andre spillefilm, serier, dokumentarer i mange forskellige genre. Med et abonnement kan man se alt det man har lyst til helt uden begrænsninger og reklamer. Kom igang med et gavekort til Netflix.\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger til Hasee Toh Phasee er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl.


Tilbage igen.. eller næsten | Kong Mor - med vilje\n← Om audiensen søndag\nDer var engang.. →\n34 kommentarer til “Tilbage igen.. eller næsten”\nSusanne 9. august 2011 hos 07:05 #\nSå er chancen forpasset denne gang. Jeg håber, at der bliver en anden anledning. Jeg havde ellers glædet mig. Nu vil jeg i stedet æde det hele råt her (som jeg plejer), så i min verden vil du være Kong Mor noget tid endnu, for jeg kender jo ikke rigtig Stine. Nyd dagene og de småstressede indkøb\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:31 #\nJeg havde også glædet mig til at se dig – men jeg forstår dig så godt! Det må have gjort indtryk med sådan en oplevelse!\nJeg nyder – og køber ind i stride strømme!! 😉\nRikke 9. august 2011 hos 07:09 #\nOg kan nikke genkendende til det med lister og det at kigge fremad.\nSørgede selv for at købe marcipan med tilbage til Egypten og lige nu hvor man kan købe friske kirsebær alle steder hernede, har jeg planlagt at sylte nogen af dem, netop for at have kirsebærsovs til december 🙂\n(og spis lige lidt ekstra lakridser for os andre udenlandskdanskere)\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:33 #\nJeg mangler netop marcipan og nougat. Jeg har set man kan få de der amareno kirsebær eller hva de nu hedder – i et supermarked – men for at være på den sikre side tager jeg lige et glas med!\nKisser 9. august 2011 hos 07:38 #\nStine 🙂 TUSIND TAK for en skøn eftermiddag med dig og hele dine skønne familie og alle de andre bloggere.\nDet er så dejligt at få ansigt på personen bag bloggen.\nJeg håber det lykkes for dig at huske ALT du skal have med dig hjem til Frankrig.\nNyd de sidste dage i Danmark og turen hjem til det franske.\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:34 #\nSelv tak Kisser!!\nDet var virkeligt hyggeligt.\nJeg skal gøre mit bedste for at få det hele med – håber det lykkes!\nEllen 9. august 2011 hos 07:53 #\nJeg takker for yderst hyggeligt selskab – også fra den søde Prinsesse Lyserøds side.\nJeg synes altså de tog det rigtig flot og med stor tålmodighed alle fire – selv om jeg godt lagde mærke til, at Z var meget aktiv på mobilen og at der måske afsløredes et lidt opgivende ansigtsudtryk ind imellem – men ros skal de nu alligevel have 😉\nAlle vi andre synes, det var en skøn dag og et rigtig godt initiativ fra din side.\nJeg håber, du husker alt – ellers må mor sende en pakke til Frankrig senere 🙂\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:35 #\nSådan ER børn – selvom Z plejer at være en anelse mere høflig. Skulle hilse fra Lyserød!\nDet var SKØNT at møde dig! Det ER noget andet når man har fået ansigt på!\nMarianne 9. august 2011 hos 08:17 #\nDejligt at læse om jeres hyggelige dag, både hos dig og de andre deltagere – håber jeg kan være med en anden gang 🙂\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:37 #\nMon ikke det lykkes engang? Det var i hvert fald hyggeligt og ikke så formelt!\nRejen 9. august 2011 hos 09:17 #\nhihi, håber lakridserne smager…Tusinde tak for en dejlig dag, det var rigtigt hyggeligt at møde dig i den virkelige verden, og nej der er ikke gået noget af glansen ved den “kongelige familie”..Jo jo jeg fik da vinket ved krydset og synd at jeg ikke fik en motorcykel- snak med Gårdmand Bjørn, men så må jeg jo tage lidt flere af “cyklen”..Knus og fortsat god ferie til dig og din familie..;-D\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:39 #\nJo du fik vinket 😉 men du så ikke Gårdmanden som vinkede hektisk fra bagsædet!! 😉\nOg tak – vi nyder den sidste rest af ferie i DK før vi kører hjem på søndag.\nDonald 9. august 2011 hos 09:32 #\nJo der er noget kongeligt over dig, i ordets bedste betydning, klart at der er, med en flok drabanter på Æblebakken har du nok at se til, og du får det til at glide, en dejlig eftermiddag hvor både små og store kiggede på savværk, tømrerens vogne, og savskærerens usikrede rundsav (jeg hørte hvad sikkerhedsexperten sagde om det) og de mellemstore fandt de franske ord for de gamle fag, de snakkede med stationsbyens købmand og de var inde i de gamle huses lavloftede stuer, de så keramik-ovn, skomagerværksted og stalde som dog heldigvis var tomme – haha – jo det var rart at se at du kunne samle familien og de var med dig i mere end én forstand. Det må de også være, hvis man som EU borger er barn af to lande. Der skal tages internationale hensyn, og de voksne må uvægerligt være lidt sværere at nå for børnene når der er flere nationaliteter inde i billedet, men det lykkedes i en grad, som overgik alle mine forventninger.\nJeg tror der bliver jul, der hvor du går og jeg håber at du får samlet både lys og gran og røde bånd – eller noget andet, som kan bestøves med julens fred.\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:40 #\nDet tager jeg altså som en kompliment!! Smukke ord – og tak for dem!\nDer bliver altid jul på slottet – uanset hvad!\nMen det ER nemmere med kulør og kirsebærsovs!! 🙂\nMadame 9. august 2011 hos 10:05 #\nTak for i søndags, Stine, og for dit initiativ til et blogtræf – det var en rigtig dejlig eftermiddag! Og hvor var vi dog heldige med vejret. Din familie var modig, at de turde møde alle os fremmede mennesker 🙂\nHa’ en fortsat god ferie i Danmark.\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:41 #\nSelv tak! Det var jo et fantastisk vejr – taget de omkringliggende dage i betragtning!\nDet må gøres igen en anden gang!\nLene 9. august 2011 hos 10:11 #\nHusk nu det der pynt, som du havde glemt 😉\nFortsat god ferie, Stine, jeg håber vi kan mødes en anden gang 🙂\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:43 #\nDet var påskepynt jeg savnede. Jeg har fundet dem – og de får lov til at ligge til vi rejser hjem.\nJeg har 4 STORE flyttekasser med julepynt så det kommer nok ikke til at mangle 😀\nVil også glæde mig til at møde dig!!\njensdrejer 9. august 2011 hos 12:19 #\nJeg er ked af at jeg måtte aflyse, men har et lille håb om, at dette arrangement bliver gentaget næste år. Det lyder jo som en rigtig hyggelig og vellykket dag…. 😀\nNaturligvis! Lad os starte en tradition!\nDu er tilgivet – det var en lang tur på cykel!! 😉\nBettina Holst 9. august 2011 hos 14:51 #\nHos mig forbliver du mysisk og kongeagtig… Måske ta´r jeg med en anden god gang ?. Lyder som en god dag I havde 🙂\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:45 #\nDet var dejligt vejr og sjovt at sætte ansigt på mennesker man skriver med!\nMåske ses vi så engang? Det ville da være sjovt!\nPia 9. august 2011 hos 19:25 #\nDet var en rigtig dejlig dag dag, så en stor tak til dig for initiativet, skal der også lyde fra mig. Jeg forstår nu godt din familie, det er jo ikke deres interesse, men de holdt pænt ud, så de fortjener en lille belønning 😉 Det var dejligt at få sat ansigt på dig, (og alle de andre) Du ligner bestemt Kong Mor, og jeg ser stadig det kongelig vink du gav os, da I forlod P-pladsen i limousinen 😉\n😉 kunne ikke modstå fristelsen!! 😉\nDet VAR en dejlig dag – og skønt at møde dig – og Allan!!\nBente 9. august 2011 hos 20:22 #\nJeg må jo med skam melde, at jeg kendte meget lidt til dig og din blog, så forudindtagethed medbragte jeg ikke. Hverken kongelig eller anden ;-). Men nu kan jeg i hvert fald sige, at det var ualmindeligt hyggeligt at møde dig og slå en sludder af! Og mon ikke jeg stikker hovedet forbi her nu og da i fremtiden for at se, hvordan det står til i de kongelige Æblebakke-gemakker ;-).\nDet var under alle omstændigheder en rigtig god idé, du fik med det blogtræf, Stine. Så mange tak for det!\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:47 #\nJa hvad er det også for noget 😉\nOg selv tak! Jeg syntes det var en sjov måde at gøre det på og jeg forestiller mig at man fik snakket med lidt flere end hvis man sidder på samme stol på en café i et par timer og kun snakker med dem der er ved siden af.\nDu skal være hjerteligt velkommen til at kigge forbi i de kongelige gemakker!! 😉\nDet var super hyggeligt at snakke med dig!!!\nKari - Septemberliv 9. august 2011 hos 20:37 #\nStine, først vil jeg også takke for en dejlig eftermiddag, selvom det kun nåede at blive til lidt snak mellem husene.\nJeg syntes det er sejt af du, uden at kende en eneste, satte træffet i gang.\nOg jeg kan nu godt forstå, at de 4 andre royale ikke syntes, det var så spændende. Måske skulle jeg have haft min datter med. Hun er lige imellem dine to prinsesser…\nHåber du og familien kommer godt tilbage til Æblebakken og at du både husker kulør, kirsebærsovs og andre danske specialiteter.\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:48 #\nDet var jo derfor jeg tog familien med – så havde jeg da nogen at snakke med hvis I havde været kedelige 😉\nMen det var I ikke – det var sjovt og jeg gør det gerne igen!\nLaila 9. august 2011 hos 20:56 #\nHos mig forbliver du også – indtil en anden audiens – den royale kong-høj-mor-hed 🙂\nJeg siger: Køb lidt af alt. Ellers fortryder du (lyder som en trussel…). Så går det nok og så bliver der jul på slottet.\nLyder som om I havde en dejlig dag 🙂\nKong Mor 9. august 2011 hos 21:51 #\nDet glæder mig meget 🙂\nMan skulle tro at du havde set mine indkøbsposer. Jeg har købt lidt af alt – bogstaveligt talt!!\nOgså lidt af det jeg ikke vidste jeg ville mangle 😉 Så er jeg på den sikre side!\nSUPER bemærkning med jul på slottet – jeg har strakt taget den til mig!\nDitte 9. august 2011 hos 23:35 #\nOgså tak for en rigtig fornøjelig dag fra undertegnede, der jo ikke ligefrem har brilleret med kommentarer på din blog (men dog læst med i det stille). Det var dejligt at se dig og din (efter min mening) meget udholdende familie. Vi må bestemt gentage successen en anden gang.\nJeg vil fortsat nyde dine beretninger om dit liv med Firkløveret, First Man og Eventyrhuset og håber at ‘Kongekabalen’ går op, så det bliver jul igen i år – med det hele 😉\nBenedikte 13. august 2011 hos 20:42 #\nDu er og bliver KongMor! Sådan er det bare, og det kan et møde ikke lave om på. Tværtimod synes jeg faktisk sådan set lige at det blev slået helt fast.\nTak for en hyggelig times tid i dag! Det var rigtig fantastisk at sætte ansigt på Fru Kongen og hendes ældste (smukke) datter!\nGod køretur hjem i morgen. Kør forsigtigt!\nBenedikte 13. august 2011 hos 20:44 #\nHvordan kom min kommentar herop midt i det hele? Som om jeg bare maser mig ind…!?\nKong Mor 15. august 2011 hos 15:51 #\nFnis – ja det må du ikke spørge mig om! Det var en dejlig kop chai vi fik delt der!\nSkønt at sætte ansigt på!\nGodt at jeg stadig må være konge!! 😉


Ledige job - Bilkas | Jobindex\nUddannelsen er nemlig målrettet et fremtidigt job som mellemleder i Dansk Supermarked som driftsleder - og på sigt en chefstilling.\nUnder denne uddannelse får du stor mulighed for at arbejde mere målrettet med personlig udvikling, og du vil hurtigt i dit forløb få selvstændigt ansvar og mulighed for at sætte dit præg.\nI dit første år som trainee, vil du lære om salg, og fokus vil især ligge på konceptstyring, kundebetjening, varebestilling og -opfølgning.\nTeamkoordinator til Køl & Mejeri\nTeamkoordinator til Delikatessen\nAfdelingsleder - Drift\nVi søger en afdelingsleder, der har drift og rutiner i blodet. Du får ansvaret for al planlægning, opfølgning og til dels udførelse af alle driftsrelaterede opgaver i varehuset, samt vedligeholdelse af stykregnskab.\nDu skal sørge for, at dine medarbejdere trives og udvikles, og at rutiner og retningslinjer overholdes.\nButikschef til Telenor i Bilka Næstved\nTil vores butik i Næstved, søger vi DIG! Altså, hvis du har lysten til at indgå i et stærkt team, hvor evnen til at nå ambitiøse salgsmål og god ledelse driver dig. Du kan skabe et team som når de opstillede salgsmål, og et team der giver kunderne en så fantastisk service, at de ikke kan lade være med at anbefale Telenor til deres venner og familie\nI vores butikker er der ofte fart på. Telenor butikkerne tilbyder de mest populære mobiltelefoner, tablets og tilbehør. Placeringen af vores privatbutikker er oftest i gågader og i centre, eller i vores kompakte Shop in Shops i Bilka. På de tidspunkter af dagen, hvor kundegennemstrømningen er størst, kan der virkelig være knald på.\nVi savner en god kollega, der kan spille sammen med os og vores kunder. Vi har et uformelt miljø, hvor tæt samspil, høj energi, humor og gejst er væsentlige ting i dagligdagen.