Augvape FOXY One; gennemgang af en vidunderlig mod med understøttelse af 3 typer batterier 2021\nUtrolig Maxwells væske - TOPP 5 bedste smagsstoffer\nVores partner Augvape har frigivet FOXY One box mod. Dette er en enhed med et enkelt batteri, der bedst bruges sammen med et 21700-batteri, som straks påvirker en stor margen for autonomi. Enhedens hovedfunktion er dens attraktive udseende og miniaturestørrelse. Barnet viste sig virkelig at være kompakt med 3 tilstande og en fuldstændig informativ skærm. Tidligere havde producenten allerede en mod med navnet "Foxy" i navnet - det blev kaldt Foxy Druga, men det var til 2 batterier.\nTak til Augvape for at indsende boksen mod\nFOXY One, adapter til 18650, opladerkabel, instruktioner.\nInformation til information\nAugvape FOXY One er lavet af zinklegering. Fås i fem farver: sort + grønt læder, gunmetal + brunt læder, gunmetal + alcantara, kobber + trælakeret læder, sølv + sort læder. Udstyret med et kort, der understøtter effekt op til 120 watt og modstand fra 0. Ohm. Understøtter tre typer batterier.\nUdgangseffekt: 5 til 120 Watt, Understøttet modstand: 0. til 3 Ohm, Understøttede batterier: 21700/18650, Driftstilstande: VW, VV, Bypass, Maksimal ladestrøm: 1..\nHøjde: 86 mm, Bredde: 37. mm, Tykkelse: 26 mm, Vægt: 137/197 g fra 21700.\nUdad ligner enheden andre enheder fra Druga-linjen, men med tilføjelse af moderne trends. Den øverste platform tillader atomerne vikles op til 24 mm. En lille levitation er til stede, men ganske ret.\nDer er en brandknap på frontpanelet. Den er stor, stikker godt ud og er presset ganske tydeligt.\nPå sidekanten er der kontrolknapper til en lille skærm. Knapperne er let forsænket for at mindske risikoen for utilsigtet tryk. På den modsatte side er der en opladningsport med en maksimal strøm på 1..\nHilsner, kære ven! I dag vil vi tale med dig om Maxwells e-liquid. Fra artiklen lærer du:\nDisse flasker sælger Maxwells saltvæske.\nMaxwells saltopslæmning sælges kun i 30 ml beholdere, men på almindelig nikotin findes den i forskellige volumener: 30, 100 og 120 ml. Men det skal huskes, at ikke alle smag er tilgængelige i de anførte muligheder, da nogle produceres udelukkende for en vis kapacitet.\n30 ml hætteglas har en påfyldningspipette, og de større krukker er udstyret med en "tud". Og forresten har hver af mulighederne kontrol fra første åbning og selvfølgelig beskyttelse mod børn.\nFlaskerne på 30 ml er lavet af frostet glas, og krukken trykkes direkte på materialet. På etiketten kan du finde alle de oplysninger, du har brug for vedrørende indholdet: smag, gyllestyrke, holdbarhed.\nDen eneste undtagelse er 120 ml Chubby Gorilla-flaske, dåsen har et reliefmønster, og den kommer pakket i en æske som en bonus.\nStyrken af Maxwells væsker\nStyrken af Maxwells saltopslæmning er 12 eller 20 mg.\nJeg vil straks minde om, at i 2021 trådte en ny lov, der forbyder salg af "højkalotin" -produkter, i kraft i Rusland, naturligvis påvirkede en sådan ordre mange producenter af saltvæsker. Nu i vores land kan du købe en væske med et maksimalt nikotinindhold på kun 20 mg.\nI 2019 og 2020 dræbte vaping-associerede lungeskader 68 mennesker og sårede 2. 07 i hele USA. Som rapporteret af Leafly og senere bekræftet af embedsmænd ved Centers for Disease Control and Prevention (CDC) var disse skader og dødsfald næsten udelukkende forbundet med ikke-licenserede THC vape-patroner købt fra det ulovlige marked.\nKernen i sundhedskrisen var et relativt nyt vape-patronadditiv kendt som vitamin E-acetat. Ikke-licenserede patronproducenter brugte stoffet, en almindelig ingrediens i skægcreme, til at fortykke patronolie og øge fortjenstmargenerne.\nEfter forgiftningerne sagde embedsmænd ved CDC, at den største ting, som statslige cannabisregulatorer kunne gøre for at beskytte folkesundheden, var at sikre, at "kemikalier, der giver anledning til bekymring" som vitamin E-acetat ikke kom ind i den statslicenserede THC-vape patronforsyning.\nFra begyndelsen af 2021 har cannabisregulatorer ikke gjort det.\nLeaflys omfattende gennemgang af THC-vape-patronreglerne i de 15 lovlige cannabisstater fandt smuthuller, hvor kemikalier, der giver anledning til bekymring, kan komme ind.\nEn Leafly-undersøgelse af nuværende og kommende regler omkring THC vape-patroner i de 15 lovlige cannabisstater afslører, at mere end et år efter krampen i vape-lungen (også kendt som EVALI eller VAPI) har nogle få stater forbudt E-vitaminolie, men ikke en eneste stat, opgraderede sine testkrav til THC-vape-patroner op til den standard, der i øjeblikket kræves for alle nikotin-vape-patroner i Europa og Canada.\nStatslige cannabisregulatorer har generelt gjort et stort stykke arbejde med at beskytte forbrugernes sundhed ved at kræve test for toksiner som pesticider, resterende opløsningsmidler, tungmetaller, skimmel og bakterier. Producenter er også forpligtet til at teste og afsløre den nøjagtige styrke for hvert produkt på etiketten.\nMen engang omkring slutningen af 2018 undgik THC vape-patroner grænserne for disse sikkerhedsforanstaltninger. En ny bølge af nye patronolieadditiver, fortykningsmidler, fortynder, fortyndingsmidler og kunstige smagsstoffer begyndte at oversvømme markedet. De nye tilsætningsstoffer var for det meste begrænset til illegale vape-vogne, men også et par sivede ind i det lovlige regulerede marked.\nDisse nye additiver inkluderet:\nE-vitaminacetat, alias skægcremeolie\nSqualen, et hajleveroliesubstans\nTusinder af madaromaer, der ikke er godkendt til indånding\nHvad forhindrede disse toksiner i at oversvømme i den lovlige THC-dampforsyning? Kun den gode samvittighed hos mange licenserede producenter af vape-patroner - og lidt held. Intet i nogen stats reguleringssystem ville have forbudt det meste af den nye bølge af tilsætningsstoffer.\nSelv i dag har eksperterne kastet deres hænder i det eksisterende lappetæppe af statsregler - med deres gabende sikkerhedshuller og et totalt fravær af føderalt tilsyn.\nVisse vape-tilsætningsstoffer er forbundet med lungeskade, der vises som overskyet på venstre røntgen og klart efter behandling af en formodet VAPI-patient i Utah. (Courtesy University of Utah)\nI dagens gennemgang vil vi se nærmere på et nyt podsystem fra en af lederne på vape-markedet - LUXE PM40 fra Vaporesso.\nTak til producenten Vaporesso for at have leveret enheden til gennemgang\nVaporesso LUXE PM-emballage\nSættet kommer i dine hænder i en kasse lavet af tykt pap og i et ærmebetræk, på hvis forside enheden er afbildet i det design, du købte den i, navnet på producenten og navnet på selve enheden samt et antal piktogrammer med de underskrevne fordele ved enheden. På bagsiden er de vigtigste specifikationer og udstyr angivet, der er Vaporesso-forudsætninger, en advarsel "hold dig væk fra børn" samt et specielt holografisk klistermærke, der ledsages af en separat instruktion, der beskriver, hvordan du kan kontrollere din enhed for originalitet (kort sagt: slet det beskyttende lag og scan QR-kode, der fører dig til siden med købsbekræftelse).\nLUXE PM40 batteripakke\n4 ml LUXE PM40 patron (2 ml i TPD version)\nGTX 0. ohm Fordamper MESH COIL\nGTX 0. Ohm MESH COIL\nRetningslinjer for kontrol Originalitet\nSættet glæder sig ikke kun med rigdom, men bestemt med det mest nødvendige: Ud over den allerede installerede indeholder sættet også en udskiftelig patron og to fordampere (begge i blærer, hurra! ) at vælge imellem og ikke et ekstra kabel til opladning og endda en flersproget (12 oversættelser) instruktion, men uden den russiske version. Generelt er der ikke noget mere at ønske for en sådan ret simpel enhed.\nUdseende af Vaporesso LUXE PM\nSelvom producenten kalder sin enhed bare "pod" og dermed placerer den på niveau med nogle JUUL eller MYLE, men med hensyn til dens egenskaber og egenskaber er LUXE PM40 meget tættere på podmod, dvs. . Alt-i-en enheder med avanceret funktionalitet. Dimensionerne på LUXE PM40 er dog også langt fra de mest kompakte på grund af 1800 mAh batteri og patronkapacitet på 4 ml. Men vores smukke mand passer stadig let i lommen.\nDen let pottebukede krop er tilsyneladende lavet af metal, som er tydeligt synlig i den grå ramme, men de lyse sidepaneler er lavet i henhold til Vaporessos foretrukne teknologi - IML (sprøjtestøbning), dvs. . udskriften er ikke på overfladen, men under et lag plast, med aktiv brug, slettes det ikke og ser generelt voluminøst ud. Sammen med de divergerende linjer, der flimrer med alle regnbuens farver, ser det ganske imponerende ud og går slet ikke som andre farver med et regnbue-design som Rainbow eller Resin. Metallet på siderne har en mat finish, panelerne er blanke, enheden glider ikke i hænderne og ligger meget behageligt. Sandt nok vil det være svært at skjule det helt i en mellemstor håndflade.\nVaporesso frigiver fem varianter af sin LUXE PM40, og farvenavnene siger lidt om panelernes virkelige udseende (rammen vil være sort og grå overalt): sort (som i denne anmeldelse), jade og lava (der minder om stabiliseret træ), sølv og kulstof.


Hvad er Fiberglass Molding? - Zajacperrone.com\nHvad er Fiberglass Molding?\nFint spundne glasfibre eller glasfiber, kan anvendes til at tilføje styrke til en række sammensatte byggematerialer. For eksempel glasfiber tilsættes ofte til plast at øge sin naturlige styrke og holdbarhed. Disse fiberforstærkede plast kan formes til forskellige typer af produkter ved hjælp af glasfiber støbeteknikker. Under glasfiber støbning, producenter hæld glasfiber harpiks i en skræddersyet form. Som det tørrer, hærder plast og tager form af formen, som derefter kan genbruges til at skabe yderligere produkter.\nEn af de mest almindelige anvendelser for glasfiber støbning er at skabe en kopi af en eksisterende komponent. For eksempel kan denne teknik bruges til at skabe en hård-til-finde antikke bil kofanger til en historisk restaurering projekt. Producenter også stole på glasfiber støbning til at skabe nye produkter, herunder dele til biler og både, samt husholdningsartikler.\nDen glasfiber støbning starter, når brugerne opretter en model af det produkt, de forsøger at konstruere. Modellen, som også omtales som en prop, der kan dannes af skum, metal eller endda ler. Næste proppen sprøjtes med voks og overtrukket med lag af glasfiber og harpiks for at gøre formen. Disse lag af glasfiber og harpiks snart hærde for at danne en form. Vokslaget omkring proppen fungerer som en form for smøremiddel, så at formen kan fjernes med lethed.\nNår stikket er fjernet fra formen, er selve formen sprøjtes med smøremiddel eller voks for at forhindre fastklæbning. Endelig lag af glasfiber og harpiks placeres inde til at udfylde hulrummene i støbeformen. Disse materialer er identiske med dem, der blev anvendt til at fremstille formen. Efter at opløsningen tørrer, formen fjernet for at afsløre den færdige del eller komponent.\nEn af de store fordele ved at glasfiber støbning er dens lave pris og enkelhed. Både producenter og hobbyfolk kan udnytte denne teknik med lidt forudgående investeringer i værktøj eller materialer. De genanvendelige forme tillader flere produkter, der skal oprettes med identiske former og funktioner. Selv forholdsvis komplekse former eller elementer kan støbes med denne teknik.\nEn potentiel ulempe ved denne metode til produktion er den dygtighed kræves for at gøre det oprindelige stik eller model. Afhængig af omfanget af design, kan denne proces være meget tidskrævende, og kan kræve et vist niveau af kunstnerisk eller fremstillingsvirksomhed dygtighed. Glasfiber støbning udgør også en vis risiko for, at formen vil holde sig til stikket eller produkt, som kan beskadige formen eller selve produktet.\nFiberglass støbeprocesser kan anvendes til at skabe skibsskrog på små både.\nHvad er Black Mold?\nHvad er Fiberglass Fabric?\nHvad er Blow Molding?\nHvad Er Yellow Mold?\nHvad er Fiberglass Paint?\nHvad betyder en Mold Builder gøre?\nHvad er Fiberglass?\nHvad er metoprololtartrat?\nHvad er en slagter blok?\nHvad er de forskellige typer af Tilbygninger?\nHvad er forholdet mellem virkelighed TV og Samfund?\nHvad er rigtigt Pleuraekssudat?\nHvordan jeg overvinde en frygt for katte?\nKonger og dronninger og da de herskede over Canada\nKinesisk Appetizer Pakkemaskiner\nNår ikke at bruge Fjernsupport Fix en Windows Vista Problem


Tarter Pirineos 3000 - Andorra - FDM travel giver råd til en bedre ferie\nFå et tilbud på Tarter Pirineos 3000\nBekræftelse på tilbud på Tarter Pirineos 3000\nVi har nu modtaget din forespørgsel på tilbud på Tarter Pirineos 3000.\nDenne ejendom er ligger bekvemt i El tarter . Hotel blev bygget i 2008. Hotel består af 25 rummelige lejligheder. Hotel ligger midt i byen. Der er mange offentlige transportforbindelser inden for rækkevidde. Ejendommen er inden for nem rækkevidde fra skibakkerne. Kæledyr er tilladt i dette etablissement. Store kæledyr er tilladt på området.


Om | Hanne Bang\nRekonstruktion af forladt Romalejr i Danmark\nMorgenen efter kræmmermarked\n187 used door mats\nIt is fertile and refreshing, with an unbiased artistic confrontation with the core of the matter - the reality that we do not wish to see.\nEn af Hanne Bangs vigtigste kvaliteter som kunstner er en veludviklet fornemmelse for aktuelle fænomener og væsentlige træk ved tiden, som hun iscenesætter på måder, der gør dem umulige ikke at forholde sig til.\nDenne evne er i sig selv bemærkelsesværdig, da der efterhånden ikke er grænser for, hvad mennesker er i stand til at ignorerer – selv om det foregår i deres egen baghave.\nKort sagt besidder Hanne Bang et blik for samfundsmæssig relevans, der sammen med sikker æstetisk afklarethed gang på gang resulterer i knivskarpe visuelle udsagn - med tidsånden som tilbagevendende dialogpartner.\nDette betyder dog ikke, at værkerne bliver entydige og moraliserende, men alene at man i mødet med værket bliver klar over, at noget vigtigt er på spil, og at vi for at nærme os dette 'noget' selv må træde ind på banen og deltage aktivt.\nEn funktionsbeskrivelse af Hanne Bangs værker kunne således være: At præsentere mennesket for nye samtaleobjekter, for her igennem at inspirere til refleksion over centrale aspekter ved vor samtid.\nEn ting er nemlig sikker: To mennesker der sammen betragter et af Hanne Bangs værker, vil med garanti begynde en spontan samtale om de spørgsmål værkerne stiller. Svarene på disse spørgsmål hverken kan, eller skal findes i værkerne selv, men derimod i samspillet mellem værk, beskuer og kontekst.\nEt markant træk er således forsøget på at indstifte et alternativt erfarings – og diskussionsrum, hvor observationer og meninger kan ytres og nuanceres.\nDet er frugtbart og forfriskende, med en fordomsfri kunstnerisk konfrontation med sagens kerne – med den virkelighed vi nødig vil se.\nEn sådan konfrontation er Hanne Bangs værker med til at tilvejebringe.\nAf Klaus Mulbjerg, filosof og kunsthistoriker, maj 2011


Julen kom til Vedbæk\nVedbæk Garden er altid med, hvor det sner. Foto: Byrd/Finn Hansen\nNu bliver det for alvor jul i Rudersdal. Juletræet stråler allerede i Vedbæk.\nDen grå og regnfulde november måned blev med et sendt til tælling, da der fredag eftermiddag var juletræstænding i Vedbæk.\nTræet blev tændt ved det gamle station, Vedbæk Garden spillede, julemanden delte godte ud, og der var gløgg, brændte mandler og æbleskiver. Hvad mere kan man forlange af en juletræstænding? Det skulle lige være lidt snefnug, men dem må vi have til gode.\nFinn Hansen var på pletten og berigede Rudersdal Avis med dejlige og stemningsfulde foto.


Versionen fra 8. feb 2018, 12:33\n107 bytes tilføjet , for 3 år siden\nVersionen fra 11. jul 2016, 16:12 (redigér)\nm (bot: Ret tag br - WPCW fejl 2)\nVersionen fra 8. feb 2018, 12:33 (redigér) (fjern redigering)\n'''Forum København''' (eller '''Forum Copenhagen''') er en [[Udstilling|udstillings-]] og [[Koncert (begivenhed)|koncerthal]] på [[Frederiksberg]] ca. 15-20 minutters gang fra [[Rådhuspladsen (København)|Københavns rådhusplads]]. Kapaciteten på udstillingsområdet er i alt 5.000 [[m²]] netto og 8.000 m² brutto. Ved koncerter er der mulighed for op til 10.000 tilskuere<ref>http://www.forumcopenhagen.dk/Koncerter</ref>. Hallen er [[Søjle|søjlefri]] og har blandt andet dannet ramme om [[seksdagesløb]]et, som i mange år var en førende Københavnerbegivenhed. I dag anvendes hallen bl.a. til koncerter, [[Loppemarked|loppemarkeder]], fagmesser, udstillinger og mange private firmafester og events. På årsbasis besøges hallen af ca. 500.000 gæster. Forum er et datterselskab af Bella Center A/S og har siden maj [] været trafikalt forbundet med [[Bella Center]] i form af [[Forum Station]] og [[Københavns Metro]].\nForum slog dørene op for første gang i februar [], da hallen blev bygget til biludstillingen samme år. Forum var tegnet af [[Oscar Gundlach-Pedersen]], og belysningen var [[Poul Henningsen]]s splinternye [[PH-lampe]].\nUnder [[Besættelsen|2. verdenskrig]] blev Forum-hallen [[24. august]] [] saboteret af modstandsgruppen [[Holger Danske (modstandsgruppe)|Holger Danske]]. Årsagen var, at hallen blev benyttet til indkvartering af tyske soldater. Deltagerne i aktionen var:\nMange danskere forbinder mest Forum med [[seksdagesløb]]ene, især i [[1950´'erne]] og i starten af [[1960'erne]] via transmissioner i det nye medie, [[fjernsyn]].\nForum afsluttede en omfattende [[Akustik|akustisk]] renovering for 70 millioner kroner i efteråret [] (påbegyndt i 1996), hvilket resulterede i bedre lyd og flere koncerter, men som samtidig betød at det traditionsrige [[seksdagesløb]] flyttede, senest til [[Ballerup Super Arena]]. Forums faciliteter bliver løbende moderniseret – med toiletterne og Forum Café som de seneste. Forum blev en del af [[Bella Center|Bella Center koncernen]] den [[3. september]] [].\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/9385286"


Åbningssiden » Kilder » Bøger » Landsbybilleder » Vinterbillede\n153 Nu havde det regnet samvittighedsfuldt i alle Ugens syv Dage og Nætter.\nOg da det havde været en saadan mild og sagtelig Regn, begyndte man næsten at tro, det var Vaarregn – især da Folk fra Lavderne mod Syd paastod, at de i det lille Middagsminut, Solen fik Lov at skinne igjennem, havde sét "Vaarvinden" danse hen over Engene.\nFolk talte for Alvor om at slukke i Ovnen og gjemme Vinteren hen. Og inde i Byerne begyndte allerede de nyeste Foraarsmoder at spire saa smaat under Paraplyen – længselsfulde efter at folde sig ud ved første Solskinsdag.\nMen en Avis havde ikke saa snart meddelt en lille Notits om en udsprungen Viol, før Vinteren om Natten atter strøg sin hvide 154 Haand hen over den. Og da gamle Pastor Falster tidligt om Morgenen hoppede af Sengen i bar Skjorte for bag Gardinet at titte ud paa sit eget Violbed, stødte han Næsen mod tykke, kolde Isblomster, som Vinteren saa spodsk rakte ind igjennem Ruden.\nUdenfor laa Rimfrosten tommetyk paa de sorte Trægrene. Og da Solen stod op, var Himlen ganske glasklar og blaalig; og under den laa – i skingrende hvidt – Marker og Skove, blinkende og glinsende dér i Solskinnet, ligesom i et drillende Smil:\nHvor blev Violerne af?\nInde imellem laa de otte Dages Regn og lurede, Pyt ved Pyt, som staalgraa Is. Og langt derhenne – op over en lille hvid Lund – saa' man et stærkt, luende Glimt op imod den blaalige Himmel.\nDet var Vindfløjet paa det store Herresæde.\nPaa Afstand kunde dette næppe skjelnes. Sneen viskede det ud i et med Skoven. Men nær ved traadte den røde, slanke Bygning 155 frem for sig selv – og tog sig ud dér i Solskinnet foran Skoven.\nTommetykke Snebræmmer lyste hvidt hen ad de brede Gesimser og paa de fremspringende Sandstensornamenter. Høje Flisetrapper og støbte, snirklede Balkoner kastede blege Vinterskygger langt hen ad den murstensrøde Façade. –\nGjennem minderige Tider havde denne Herlighed tilhørt en og samme af vore allerværdigste Adelsslægter, hvis Stamfader – en forløben Tysker – havde faaet den skjænket af en af vore højsalige Konger som Erstatning for en ung Maîtresse med "spanske" Øjne.\nDerfor var der over Indgangsdøren et adeligt Vaaben med Hjælm i Marmor, Sværd i Guld. Og rundt om Vinduesfagene var der rigt med Løvehoveder og Ørnenæb i Sandsten, Drageflab og Kvindebryster.\nMen hvad der laa paa den anden Side af den rummelige, brolagte Borggaard: et sortladent Krimskrams af Stalde og Lader, Stier og Skur – det var mildest talt lige saa forfaldent som Forpagteren selv, der sad derinde i al sin ubevægelige Fedme og bestilte ikke det, man kan tænke sig andet, end at 156 drikke Portvin og tabe lange Askesøjler fra Cigaren ned i Folderne paa Vesten. Bedriften havde han i mange Aar ladet skjøtte sig selv; og det samme havde derfor den Sværm af svenske Karle og Piger, der gjerne holdt sig til her.\nDerimod skete der nok Ting inde i de mørke Stalde og oppe paa Lofterne, som kunde faa Rødmen til at rejse Haarene selv paa gamle erfarne Koner . . . .\nDet kunde maaske synes underligt, at alt dette saa uhindret fik Lov at passere lige foran de adelige Vinduer. Men disse vare alle kridtede, alle Salene tomme; og foruden Rotter og Spindelvæv husede den store Bygning ikkun en gammel musegraa Sjæl, der havde det hæderfulde Hverv at bringe Værelserne i Orden for det Tilfælde, at Herskabet skulde beære Egnen med et Besøg.\nMen dette Tilfælde var endnu aldrig indtraadt i hans 30-aarige Tjenestetid. Og nu sad han dernede i sin mørke Kjælderstue, urokkelig, som en rugende Edderkop i Hjørnet af sit Spind, luskende sig omkring paa Listesko i Salene, saa snart han havde Færten af noget, der ikke var kjendte Rottefjed.\n157 Thi den grevelige Besidder henlevede Dagene et Steds i Tyskland og havde intet andet med sine tvende danske Godser at gjøre end at modtage, kvittere for, og anvende de Beløb, som Godsernes Bønder og fattige Husmænd terminsvis maatte erlægge i Fæste paa Godskontoret, hvilket hæderfulde Hværv han ligeledes havde bestridt i 30 Aar, dog ikke uden en beklagelig Svækkelse i Rygradsregionerne.\nMen Bønderne og de fattige Husmænd?\nDet kunde hænde – navnlig mod Terminstid – at de kom til at tænke derpaa; og saa kløede de sig ind under Huen, skjævede med Munden og mente, at disse hersens "spanske Øjne" egentlig efterhaanden blev lovlig dyre, især for dem, der ingen Fornøjelse havde af dem.\nMen til dagligdags hændte dette dem ikke ofte; dels fordi det jo kun var til liden Nytte, dels fordi de overhovedet ikke tænkte meget.\nOg det var – destoværre – endda noget af det nobleste, de foretog sig.\nOppe fra Herregaarden var Fordærvelsen 158 kommen og havde allerede gjennem et Par Slægtled bredt sig ud i Sognet, dybere og dybere. Lillelunderne var ligefrem berygtede i Nabobyerne; og man kjendte den ene i den anden: paa denne hede, tørre Brændevinshud, der tidligt sætter sig i Rynker.\nDer gik næppe en Dag uden Spektakler ud over hele Byen; næppe en Nat uden en Karl havde noget at gjøre sig stolt af, en Pige noget at fortryde. Ufred, syge Kvinder og de uhyggeligste Jordemoderhemmeligheder hørte til Dagens Historie, og den kunde hver Mand paa sine Fingre.\nMen Gud ske Lov for Præsterne! – Lillelunderne havde ingenlunde været forurettede. De havde endda haft adskillige, Slag i Slag, pæne Mennesker med fuldt Laud, som dog desværre næppe havde faaet Embedet, før de søgte fra det igjen af Alverdens Magt "fordi der ikke var nogen Menighed".\nMen med gamle Pastor Falster var det en anden Sag. Han var ikke af denne Verdens Laudabilister; kun godmodig og elskværdig, men med et fortrykt lille Smil i de sænkede Mundvige.\nDen gamle Mand kunde gyse, hver Gang 159 han tænkte paa Fordærvelsen derude, – og næsten græde, hver Nat han vaktes af det vilde Skraal fra svenske Karle og Malkepiger, der fra Byens Kro drog hjemad til Herregaarden.\nMen Verden havde lært ham, at han ikke var Manden. Og Bispen havde venskabeligt betydet ham, at det var det sidste Embede, han kunde vente at faa.\nDerfor havde han ikke Mod til at hidse Befolkningen op omkring sig ved at tordne om Loven og Dommen, men trak sig tilbage til sin lille venlige Præstegaard for at henleve sine sidste Dage i Fred med alle, i Hygge med det eneste af kjært, han endnu havde tilbage: sin unge Datter og sine Blomster.\nSaa fik det i Guds Navn at gaa der udenfor som det bedst kunde. Han vilde glemme det derude, rulle tæt ned for Ruderne og blot føle, hvor det var dejligt at sidde dér under Lampen med sin Ragnhild og læse hende for om Vaulundur og stærke Thor til langt ud efter Midnat.\nOg saa blev han der, – blev der saa længe, indtil han til sidst selv begyndte at 160 finde Smag i en stærk Kop Kaffe med en god Snaps Rom.\nHvert tredje Aar kom Bispen og "visiterede". Det var saa nær den eneste Afvexling i de tvendes rolige Samliv. Men naar det højtidelige Budskab – mindst tre Uger i Forvejen – arriverede gjennem Provsten, satte det ogsaa den stilfærdige Præstegaard i en fuldstændig Konfusion.\nAlting blev vendt op og ned, skuret og luftet paa Retten og Vrangen. Vin blev forskrevet fra Kjøbenhavn, Kogekone fra Kjøbstaden; og vejfarende paastod, at de i det meste af denne lange Tid kunde fornemme Duften af And og fint Bagværk ud af Præstegaardsporten.\nPræsten selv dukkede ned paa Bunden af sin Skrivebordsskuffe, hvor, i et gulnet Omslag, den Prædiken laa, som han havde faaet Laudabilis – sit eneste Laudabilis – for til Bispeexamen.\nDen holdt han saa – hver Gang.\nMen Bispen hørte saa meget mellem Aar og Dag. Han sad deroppe i Koret og næsten gjemte sit lille lærde Ansigt i Haanden, som han lagde op over Kinden med Lillefingren 161 under Næsen, mens han nikkede lige som ved sig selv, hver Gang Falster endte en af sine smukke, velrundede Perioder. Og naar han derfor bagefter selv henvendte et Par Ord til den festligt klædte Forsamling, da var det ud af en virkelig Glæde over det Menighedsliv, han her saa' blomstre frem.\nHvorhen han end vendte Øjet, var den lille Kirke stoppende fuld af begjærlige, der vare strømmede til for at se den berømte Mand med de mange straalende Ordner paa Fløjlskjolen; og især dvælede hans Blik henne ved Indgangsdøren, hvor de svenske Karle og Piger stode i et langt Geled med Hænderne efter gammel skaansk Skik fast foldede under Hagen. – –\nEn Middag endte Visitatsen. Det var denne længe forberedte Middag, dette fine hvide Bord, der havde været Ragnhilds stadige Tanke og hemmelige Stolthed de sidste Dage og Nætter. Der var fire Glas for Kuverten, otte Retter ud af den fineste Kogebog.\nBispen lod de fleste Retter passere forbi sig; men han var dog ingenlunde fortrydelig over, at de var der. Med usædvanlig Elskværdighed saa' han ned over de to Rækker 162 tavse, spisende Præster, der i andægtig Lytten standsede Gaffelen paa Halvvejen, saa snart han talte.\nTil allersidst skrev Bispen med store Bogstaver i Sognets Protokoller, at han paa Embeds Vegne havde glædet sig over det Kristenliv, han havde sét fremblomstre her i Sognet. —\nMen en Gang, da de havde rejst sig fra Bordet, vendte Bispen sig pludselig om imod Solskinnet, hvor det legede med Sneen hen ad Staldlængens Tag, og udbrød livligt:\n"Hvor fristende! Tror jeg næsten ikke, det er første Gang, Solen skinner for mig paa denne Egn. – Hvad mener d'Hrr. om et Ridt paa Apostlenes Heste? Jeg har endnu en lille Time til min Raadighed."\nI de smaa, lave Stuer var der kvalmt af Madlugt og Kakkelovnsvarme, saa alene af den Grund blev Forslaget modtaget med en bifaldende Mumlen af de omkringstaaende Præster.\nVærten, gamle Falster, vilde endda sige noget yderligere, men kunde ikke for Glæde. 163 Men da han havde faaet sine Gjæster vel ud af Havelaagen, vendte han – i sin Henrykkelse over, at alt nu var klappet og klart for denne Gang – pludselig omkring, sprang ind i Spisestuen, tømte i ét Drag et stort Glas Rødvin, satte med et Klask i Pulden sin gamle Cylinderhat paa Hovedet og havde nær, idet han atter løb ud, givet Tjenestepigen et Smækkys lige midt i Ansigtet i den Tro, det var hans Datter.\nThi nu slap han jo for denne pinagtige tête à tête med Bispen inde i Studereværelset, hvor han ellers efter Middagen maatte opbyde al sin Behændighed for at glide let hen over de virkelige Tilstande og slippe uden om disse – disse Søndagstimer, i hvilke han prædikede Synd og Syndernes Forladelse for Kirkekonen og de tolv Apostle omkring Prædikestolen. –\nUde paa den brede Landevej gik den gejstlige Middag, to og to, med smaa, gejstlige Skridt. Frostsneen gav Lyd under alle Støvlesaalerne, og den blaa Cigarrøg flød let og lempeligt ud i Solskinnet.\nBispen gik forrest – i Samtale med en ung Mand, der næsten bogstaveligt gik paa Siden af ham og erkjendte ethvert af hans 164 Ord med et dybt, embedssøgende Buk. Det var en Kapellan fra Nabosognet, en lang Rangle med et underlig klamt Ansigt og røde, rindende Øjne.\nGamle Falster havde sluttet sig til et Par gemytlige Provster, der med hinanden under Armen holdt sig saa langt tilbage, at de turde være højrøstede. Men mens den ene Provst var nær ved at tage Livet af den anden med halvkvalt Latter, blev den gamle Præst paa én Gang ganske tavs og stirrede betænkelig ud over en Bivej, som Bispen pludselig var slaaet ind paa, opfordret dertil, som det syntes, af sin bukkende Ledsager.\nDet varede heller ikke længe, før Bispen standsede brat og saa' stift ud til Siden.\nDér – et Stykke fra Vejen, under en høj, lodret Sandbrink, hvorfra gamle Trærødder vred sig ud i Luften som visne Troldfingre – laa et gammelt Hus, uhyggelig ensomt og med en underlig Stilhed, hvorigjennem man ude paa Vejen hørte en stille Sang af en Moder, der vuggede sit Barn.\nMen det mærkeligste var et nymalet Bræt, der som et Skilt stod ud over Døren, og hvorpaa der med store, hjemmegjorte 165 Bogstaver stod at læse: Jeg og mit Hus vi ville tjene Herren.\n"Hvad skal det sige?" – spurgte Bispen; han rettede sig i Vejret og vendte sig tilbage med et ildevarslende Blik.\n"Ja – hvad mon det skal sige?" – sagde de andre Præster, der nu kom til. Men den klamme foldede sine Hænder og sukkede dybt.\nPastor Falster kom nu krybende frem og forklarede, at det jo rigtignok var en Irvingianerfamilie, der for nylig havde slaaet sig ned her paa Egnen; men Bispen maatte være overbevist om, at de endnu ingen Indgang havde vundet hos Befolkningen, og at han – Præsten – skulde gjøre sit yderste, for at forhindre, at . . . .\n"Naa, saaledes!" – sagde Bispen og fortsatte sin Vej. Men han sagde det i en Tone, der gjorde den gamle Præst ganske bleg.\nHjemvejen blev lagt om ad en anden Sti; men den gode Stemning var og blev ødelagt. Bispens Ansigt saa' fortrædeligt ud, og hvert Øjeblik vendte han sig om for i en 166 skarp Tone at foreholde de tilstedeværende Præster det fordærvelige i dette Sekt-Uvæsen.\n"Det er" – endte han med Varme – "det er giftige Snylteplanter, der sætter sig paa det friske Menighedstræ og kvæler det til Trøske, hvor man ikke tager alvorlige og kraftige Forholdsregler."\nDe sidste Ord udtalte han med en saa stærk Betoning, at gamle Falster følte sit Hjærte synke dybere og dybere; og med urolige Blikke skottede han tilbage, da Bispen og Provsten paa én Gang gik afsides, tilsyneladende i ivrig Samtale.\n"Den gode Falster bliver gammel – for gammel, er jeg bange. Dette Sektvæsen, der nu begynder at slaa sig ned her paa Egnen, er mig et Tegn derpaa. Jeg tror virkelig, vi blive nødt til at se os om efter en anden og yngre Mand med friske Kræfter" sagde Bispen og tænkte paa den lange Kapellan.\nProvsten vilde gjerne forsvare sin gamle Ven, Falster, men da blev Bispen utaalmodig og udbrød hvast:\n"De tager fejl. Ogsaa hans Prædiken i Dag var mig et tydeligt Bevis paa, at hans aandelige Evner ere'1 svækkede; det var ikke 167 den gamle Klarhed og Fylde. – Det er kjedeligt, at Folk ikke selv kan se det Tidspunkt, da de bør trække sig tilbage; og det er pinligt for mig – som nu i dette Tilfælde – at skulle sige dem det. Men vi maa virkelig passe paa, navnlig i denne Tid, da saa mange vil ryste Kirkens Grundpiller, at vi ikke lader noget som helst passere, der kan vække Forargelse!"\nDa Bispen var rejst, og Præsterne taget af Sted, sad gamle Falster og hans unge Datter ene tilbage i den lille, stille Præstegaard. Han næsten laa i Lænestolen, hvid i Ansigtet og med trætte Lemmer. Hun stod stille ved hans Side, stirrede blot ud over Gulvet med et tankefuldt Blik.\nIngen talte. Men Blomsterne der ude, Aftnerne her inde, Thor og Vaulundur svandt bort for deres Øjne som i graa Taage.\n"Har du det nu bedre ?" – spurgte hun endelig og bøjede sig over ham.\nFørst svarede han ikke. Men saa tog han hendes Haand, rystede paa Hovedet og 168 sagde langsomt: "Jeg forstaar det ikke; – jeg forstaar det ikke."\nAlt andet havde han kunnet forsone sig med. Men at hans Prædiken . . . .\nOg det var dog den, han havde faaet Laudabilis for af gamle Biskop Tage Müller1 for 40 Aar siden! –\nDenne tekst er et let revideret optryk af novellen Vinterbillede der stod i Ude og Hjemme 19.2.1882.\nTeksten gled ud i Fra Hytterne, men Irvingianer-familien og deres skilt blev genbrugt i Lykke-Per kapitel 25.\n Tage Müller: (1780-1849) var Dines Pontoppidans biskop i Ribe fra ansættelsen ved Seem kirke i 1843. tilbage\n['1] ere: NB! at PCA 8 har "er". Hvem har rettet hvor? Borchsenius i Ude og Hjemme el. typografen/forlæggeren til Landsbybilleder? Det bør undersøges nærmere. tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Bøger » Landsbybilleder » Vinterbillede\nDenne side er opdateret 04.12.2019. www.henrikpontoppidan.dk er under redaktion af Flemming Behrendt. © Ophavsret: FB. Webmaster: Jesper Brunholm. .\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/boeger/landsbybilleder/vinterbillede.html den 20/09/2021.


Smerter og temperatur i en nyrecyst - Potens\nEfterlad en kommentar 4.151\nI de fleste tilfælde forårsager en godartet tumor på nyren, som kaldes en cyste i medicin, ingen smertefulde symptomer. Smerter i en nyrecyst observeres med en forøgelse i størrelse, såvel som med udseendet af forskellige komplikationer. Smerten, ledsaget af øget kropstemperatur, indikerer inflammation i cysten og kræver akut behandling i en medicinsk institution for kvalificeret høring af en specialiseret læge.\nKarakteristika for smerter i nyren med en cyste\nI tilfælde af inficerede godartede tumorer er smerten lokaliseret i området mellem den øvre del af maven og ryggen på en eller begge sider. Smerter hos personer med cyste opstår pludselig og mærkes kun i en del af kroppen.\nEn kronisk nyres cyste ledsages af smertestillende rygsmerter i lænderegionen, som forværres ved bevægelse. Godartet uddannelse, som det vokser, lægger pres på andre indre organer af personen, hvilket indebærer at trække konstant smerte.\nNyrecyster med suppuration og infektion. En stigning i temperaturen hos personer med cystiske formationer på nyrene kan ofte indikere deres infektion og udseendet af pus. Mærkerne på kviksølvkolonnen når 39 grader, eller endnu højere, og nyrerne og maven gør også ondt. Patienter, der har en cyste i deres nyre, kan blive forstyrret af svaghed, kvalme og kuldegysninger, og risikoen for dannelse af brud opstår.\nI de fleste tilfælde ledsages alle nyrepatologier af feber og smerter i lænderegionen. Derfor bør patienten straks konsultere en læge, der skal ordinere en diagnose og angive yderligere tiltag til behandling.\nPatienter med smerter i lændehvirvelsøjlen, kropstemperaturen stiger til høje niveauer på kviksølvsøjlen, og der er andre tegn på cystdannelse på nyrene, for det første er det nødvendigt at gennemgå en diagnostisk undersøgelse for at bekræfte diagnosen. Kun på basis af diagnostiske resultater kan lægen ordinere en behandling, der hjælper med at lindre smerten og normalisere kropstemperaturen i forbindelse med udseendet af en hul tumor på orgelet, som er ansvarlig for produktionen af urin.\nBegynd lægemiddelbehandling med små doser svagtvirkende anæstesi, gradvist forøgelse af doseringen efter behov. Patienter med nyrecyster kan ordineres "Paracetamol", "Tramadol", "Codeine" eller opioider. Forberedelser fra sidstnævnte gruppe kan kun købes på apotek på recept fra en læge, og det anbefales til brug, når smerter ikke lindres af andre lægemidler.\nFor at sænke kroppstemperaturen foreskrives antipyretiske lægemidler, for eksempel Ibuprofen, som desuden reducerer smertesyndrom. Du kan nedbringe temperaturen forårsaget af en cyste på det organ, der er ansvarlig for urinproduktionen af det velkendte "Analgin" -præparat, men dets bivirkninger bør tages i betragtning, og doseringen bør ikke overskrides, ellers sker der et kraftigt fald i temperaturen til 34-35 grader kviksølvsøjle. Lægemidler bør tages strengt i henhold til den ordinære ordination, som lægen har læst, hvoraf en afvigelse er farlig ved udvikling af overdosering og uønskede symptomer, hvilket er yderst uønsket ved behandling af cysteformationer på nyrerne.\nDesværre er det umuligt at forhindre den beskrevne patologi fuldstændigt, men nogle handlinger er stadig i stand til at reducere chancen for godartede nyretumorer. Læger anbefaler rettidig behandling af infektiøse patologier i urinsystemet, for at beskytte nyrerne mod skade og hypotermi samt 1-2 gange om året for at blive undersøgt af alle indre organer.\nTemperatur og smerte i nyren cyste\nEn cyste i nyren er et rundt hulrum fyldt med en bestemt væske og adskilt fra et organs sunde væv med egen kapsel. Smerter i en cyste i nyrerne er et karakteristisk symptom. Udover det faktum at uddannelse kan gøre ondt, giver det også en masse ubehag, herunder temperaturstigninger. Denne nydannede tumor er godartet, men der er kendte tilfælde af kræftdegenerering. Cyster i nyrerne er i enkelt og flertallet, med forskellige former og steder.\nSmerter med temperaturbevis for komplikation af cyste på nyrerne\nEn dannet cyste har i starten ikke følt sig, derfor er det meget vanskeligt at fastslå årsagerne til dens forekomst med nøjagtighed. Blandt læger er der forskellige teorier om forekomsten af denne sygdom. Lider af denne sygdom, hovedsagelig mænd fra 45 år. Sandsynligheden for en nyrecyst i en tidligere alder er lavere. Medfødt form er mindre almindelig, udseendet skyldes genetik, så tumoren forbliver i nyrerne fra fødslen.\nErhvervet form af sygdommen udvikler sig:\npå grund af skader på bunden af en del af taljen på grund af sports- og arbejdsskader;\nmed alle former for nyresygdomme og infektiøse læsioner af deres anatomiske strukturer (kopper, bækken)\npå grund af dysfunktion af urinsystemet;\npå stedet for betændelse;\npå grund af konstant hypotermi\nsom følge af udviklingen af tumorer hos nogle kønsorganer (hos mænd, for eksempel prostata).\nKroppens reaktion på denne neoplasma skyldes primært dens størrelse, samt en særlig indflydelse på organets funktioner. Da sygdommen sjældent diagnostiseres i de tidlige stadier, fortsætter cysten efterfølgende med at vokse. Over tid, som følge af kompression af visse dele af nyren eller urineren, stagnerer urinen i dem, hvilket forårsager udtalt symptomer:\npatienten føler sig tung i ryggen;\nalvorlig smerte i nyreområdet efter anstrengelse, fysisk arbejdskraft og også i ryglæn\ninfektion i både cyster og organer i urinsystemet.\nUdseendet af infektion forårsager igen en bestemt reaktion i kroppen, som er udtrykt af feber, svaghed, nyrer kan gøre ondt. Hvis du ikke straks går til en læge med dette, er en efterfølgende forringelse af tilstanden mulig. Den foreskrevne behandling skal overholdes og rapporteres til den behandlende læge om enhver forringelse af helbredet under og efter behandlingsforløbet.\nPatientens tilstand forværres af forskellige årsager, de vigtigste fra dem er blevet beskrevet ovenfor. En voksende nyres cyste er karakteriseret ved udseende og udvikling af smerte syndrom, disse processer er direkte relateret til en stigning i neoplasma. Med en renalcystese skelnes disse smertefornemmelser:\nHvis sundhedstilstanden fortsætter med at forværres, og temperaturen overskrider normen, skal du straks konsultere en læge, fordi en sådan proces indikerer mulige abscesser og infektioner. I denne tilstand er der sandsynlighed for brud på en cyste, hvis patologiske indhold falder ind i bukhulen. Hvis betændelse udvikler sig, truer situationen med at være dødelig.\nInfektiøse komplikationer er ikke kun årsagen til cysten, men også en konsekvens af udviklingen af sidstnævnte. Patienter med en cyste i fremtiden kan blive syge, for eksempel pyelonefritis. Immunitet svækket under sygdommen kan ikke overvinde fremmede organismer. Denne modstand fremkalder en stigning i temperaturen.\nAndre symptomer, som defineres som kronisk nyresvigt, indikerer også sandsynlige komplikationer.\nØget blodtryk kan tale om udviklingen af komplikationer.\nen stigning i urinvolumen, der ledsages af overdreven vandladning\nændringer i urinsammensætning: det fremgår blod, pus og andre skadelige stoffer;\nkrænkelse af patientens biorhythmer: vanskeligheder at falde i søvn om natten og omvendt en søvnig tilstand i løbet af dagen.\nDesværre er det i øjeblikket umuligt at helbrede en cyste med medicin, foreskrevet medicin udelukker kun symptomerne og letter livet for patienten. Afhængig af patientens tilstand anvendes lægemidler med en bedøvelsesvirkning, som nedsætter trykket og understøtter immunsystemet, og i tilfælde af infektion anvendes specielle antibiotika. De fleste cyster gør ondt, men hvis tumoren ikke generer smerten, for ikke at skade, anbefaler lægerne at vente med medicin. Over tid konkluderes det, hvordan tumoren udvikler sig, og om den snart vil forstyrre patienten.\nLægen vælger konservativ terapi individuelt for hver patient, derfor er det nødvendigt at følge hans anbefalinger og ikke til selvmedicinere. Brugen af traditionel medicin uden kendskab til den behandlende læge kan gøre mere skade end hjælp. Kirurgisk indgreb er påkrævet, når en sandsynlig brud på en nyrecyst eller dens unormale stigning, og medicin er ikke effektive. Tumoren fjernes sammen med dens skal, i sjældne tilfælde er en del eller hele nyren fjernet fra den.\nI denne sygdom og dens komplikationer er det nødvendigt at udelukke produkter, der indeholder koffein, meget fedt og salt fra kosten. Mængden af protein i fødevaren for at reducere. Det anbefales kraftigt at holde op med at ryge og drikke alkohol. For at undgå ødem skal du overvåge mængden af forbrugt vand. Sådanne spisevaner vil spare fra forringelse. En sund livsstil, sammen med implementeringen af råd fra den behandlende læge, vil bidrage til hurtig genopretning og forebyggelse af tilbagefald.\nKan en cyste på nyre gøre ondt\nHøj kropstemperatur i nyresygdom, grunden til hurtig høring af en læge.\nMed en ukompliceret cyste kan den drænes. Fremgangsmåden udføres under kontrol af ultralydsenheden. En nål indsættes i cysten, gennem hvilken væsken pumpes ud. Herefter indføres det skleroserende stof i det, hvorved dets vægge limes sammen. Ulempen ved denne type operation er, at der er en risiko for, at cysteindholdet kommer ind i nyrevævet, hvilket kan forårsage infektion og sepsis. I nogle tilfælde kan nephroektomi (fjernelse af nyre) med en meget stor størrelse nyrecyst, markeret vævsdød eller hvis det er af onkologisk karakter indikeres til patienten.\nGenerelt er der flere typer kirurgi, der bruges til at behandle nyrebrystene:\nKirurgi for at fjerne en nyrecyst er lige så farlig som enhver anden form for kirurgi. I tilfælde af nogen af de nævnte typer er forskellige komplikationer mulige i forbindelse med beskadigelse af mavesystemet i nyrerne, organskibe mv. Blandt disse er de mest almindelige:\nFjernelse af en cyste af venstre og højre nyre ved hjælp af laparoskopisk kirurgi er en lav-effekt, moderne metode, på grund af hvilken patologiske formationer helt fjernes.\nHvis cysten er i nyrens parenchyma, og der er stor risiko for skade på organsamlingssystemet, bliver patienten advaret om, at der under operationen kan træffes beslutning om at udvide det kirurgiske felt. Du kan få brug for en resektion af nyrerne, eksfoliering af cysten, eller overhovedet - fjernelse af organet, nefroektomi.\nTeknikken ved laparoskopisk kirurgi består i at indføre et gasstof i det opererede felt for at udvide dette felt og øge pladsen til manipulation. Derefter indsættes et laparoskop (eller endoskop) gennem punkteringer, der ofte er tre.\nEfter trokarindsættelse i retroperitonealrummet og fjernelse af cystisk dannelse fjernes de og suturer placeres på snitene. Til det sted, hvorfra cysten blev fjernet, leveres særlige drænrør. Desuden, hvis der er den mindste antagelse om overtrædelsen af urinudstrømningen i den postoperative periode, indsættes en stativ i urineren for at genoprette den normale funktion af urinsystemet.\nUd over fjernelsen af en nyrecyst er laparoskopisk resektion af nyren mulig - fjernelse af patologien sammen med en vis mængde organvæv. Samtidig bevares nyrerne. Indikationerne for en sådan indgriben er uddannelsens størrelse op til 3 cm, med ekstraorganisk placering (uden for nyrevæv). Kontraindikation betragtes som en alvorlig tilstand hos patienten og yderligere sygdomme, hvor der er risiko for komplikationer under operationen samt en krænkelse af blodpropper.\nEfter laparoskopisk kirurgi for at fjerne en nyrecyst, modtager patienten behandling med antibiotika og smertestillende midler. Hvis det er nødvendigt, kan der endvidere foreskrives antiinflammatoriske lægemidler. Stingene fjernes 7-8 dage efter operationen. For at forhindre udviklingen af komplikationer i den postoperative periode (intestinal parese, lungebetændelse mv.) Anbefales tidlig aktivering og vejrtrækning for patienten.\nI tilfælde af en sådan nyresygdom som en cyste, ud over den traditionelle medicinbehandling og kirurgi, er patienten også vist en særlig kost. Det foreslår de grundlæggende principper for ernæring, herunder:\nBegrænsning af brugt salt. Dette princip er egnet til de patienter, i hvilke en cyste af en eller begge nyrer fremkalder en nedbrydning af organet, hvilket fører til dets utilstrækkelighed. Det er for sådanne patienter, at det er nødvendigt at reducere maksimalt eller helt afstå brugen af salt mad. Hvis nyresvigt ikke truer patienten, er det ikke nødvendigt for ham at afvise denne krydderier.\nAfvisning af "forbudt" mad. Ud over et særligt vand regime og begrænsningen af saltindtag, skal patienter, der har en cyste af højre eller venstre nyre, udelukke mange fødevarer fra kosten. Disse omfatter: krydrede retter (f.eks. Krydderier chili), stegte og salte, eventuelle alkoholholdige drikkevarer og især øl. Du skal også forlade chokolade, skaldyr, kaffe og andre retter, der kan have en irriterende virkning. Desuden er rygning, både aktiv og passiv, ekstremt negativ for nyresygdom.\nBegrænsning af brugen af proteinholdig mad. Patienter, der lider af nyresygdom, er opmærksomme på farerne ved proteinfødevarer til deres kroppe. Hvis en stor mængde af dette stof kommer ind i patientens mad, vil kvælstofudvekslingsprodukter frigives i store mængder: guanidin, kreatinin, urinsyre, guanidin-ravsyre, polyamin, methylguanidin. Disse produkter er særligt giftige, så en patient, der har en cyste af højre og venstre nyre, bør omhyggeligt begrænse mængden af protein, der forbruges for at lette organernes funktion. Således reduceres frigivelsen af toksiner, hvilket er særlig vigtigt i de sene stadier af nyresvigt.\nOverholdelse af en særlig kost for sygdomme i urinvejen, herunder tilstedeværelsen af en cyste af nyrerne, er en af de vigtige komponenter i behandlingen af disse patologier. Dette betyder ikke, at kun en kost kan helbrede sådanne sygdomme. Derfor skal patienten systematisk observere diæten også følge alle anbefalinger fra lægen og kontrollere sygdommen.\nEn nyrecyst er en abnormitet af strukturen i det genitourinære system, der er kendetegnet ved tilstedeværelsen af en tyndvægget væskedannelse, der kan være enten enkelt eller flere. Dannelsen af cyster forekommer enten i prænatal perioden eller på grund af virkningen af forskellige faktorer gennem hele livet af en person. Dette er hvad der bestemmer opdelingen af cyster til arvelig og erhvervet.\nTidlig undersøgelse for tilstedeværelsen af kroniske urogenitale infektioner, og i tilfælde af deres opdagelse, behandle det før befrugtning.\nStop med at ryge, inkl. og passiv (ikke nikotin, som tidligere antaget, men selv carbonmonoxid har en toksisk virkning).\nMinimer eksponeringen for direkte sollys.\nEn nyrecyst er en rundformet godartet neoplasma afgrænset af en kapsel. Denne patologi anses for at være en af de hyppigst diagnosticerede nyretumorer, som findes hos 70% af patienterne. I denne artikel vil vi snakke mere detaljeret om, hvordan sygdommen manifesterer sig i det retfærdige køn.\nUdtrykket "cyste" betyder primært en patologisk formation, eller rettere et hulrum af lille størrelse, fyldt med væske og indrammet af bindevæv. I vækstprocessen kan den øges betydeligt.\nMekanismen for udvikling af denne sygdom er ret simpel. Den er dannet på grund af en overtrædelse af den normale strøm af urin gennem de såkaldte renale tubuli. Resultatet er en udvidelse af nefron på grund af akkumuleret urin. Immunsystemet reagerer på sådanne ændringer og begrænser den akkumulerede væske til en kapsel af bindevæv. Neoplasmen kan ikke opløses eller forsvinde selv.\nI lang tid kan en kvinde ikke mærke nogen tydelige tegn på sygdom. Dette skyldes den lille størrelse af tumoren. De første symptomer opstår kun, når cysten begynder at vokse i størrelse, klemme i nærheden af organer. Nedenfor er nævnt kun de mest almindelige.\nSmertefuldt ubehag i lænderegionen, som kun stiger med skarpe bevægelser eller efter løftning af vægte.\nHvis en kvindes immunsystem svækkes, kan en infektion være med i sygdommen og fremkalde betændelse. I en sådan situation oplever patienter normalt hyppig vandladning, regelmæssig smerte i lumbalområdet og generel svaghed i hele kroppen.\nBehandling af cyster på nyrerne hos kvinder bør påbegynde umiddelbart efter begyndelsen af de primære symptomer og diagnostisk undersøgelse. I mangel af tilstrækkelig terapi kan kronisk nyresvigt udvikle sig. Denne patologi manifesteres hovedsageligt ved hyppig vandladning, tørst, højt blodtryk. Hvis en cyste har nået en tilstrækkelig stor størrelse på dette tidspunkt, kan den klemme ikke kun nærliggende organer, men også vigtige fartøjer. Denne situation til gengæld med tiden medfører atrofi af det berørte organ.\nAfhængig af årsagerne og mekanismen for udvikling skelnes der mellem følgende typer af patologi:\nEnlig (simpel) cyste. Patologi er en enkelt kavituddannelse. Sygdommen udvikler sig overvejende ensidig. Cyster i venstre nyren diagnosticeres oftere. Hos kvinder kan sygdommen i lang tid ikke manifestere kliniske tegn, men når det når en stor størrelse øges sandsynligheden for komplikationer.\nParenkymal cyste. Tumoren er lokaliseret i tykkelsen af nyrevævet. I lang tid kan symptomer ikke vises. Hvis tumorens størrelse overstiger 5 cm, kræves kirurgisk behandling.\nKategorier af cystiske neoplasmer\nIII kategori. De nye vækstformer, der er tilbøjelige til en malignitet. Karakteriseret ved fortykkelse af membraner og membraner, der sjældent påvises ved røntgenundersøgelse. I dette tilfælde kræver en cyste på nyrerne hos kvinder akut kirurgisk behandling.\nBlodprøve (stigning i erythrocytsedimenteringshastigheden - et tydeligt tegn på begyndelsen af den inflammatoriske proces i kroppen).\nBiokemisk blodprøve (ændring i kreatininindeks indikerer udvikling af nyresvigt).\nUltralyd (giver dig mulighed for at opdage tilstedeværelsen af abdominal uddannelse).\nExcretory urography (radiologisk version af undersøgelsen ved hjælp af et kontrastmiddel).\nMed enkle cyster, det er ukompliceret natur, anbefaler eksperter oftest dræning med efterfølgende tømning af indholdet af formationen. Fremgangsmåden udføres under konstant kontrol af ultralydsenheden. En nål indsættes meget langsomt i cysten selv, hvorigennem alt væske pumpes ud af formationen. Derefter behandles hulrummet med et specielt scleroserende stof, med hvilket dets vægge gradvist limes sammen.\nI nogle tilfælde, når cysten er stor i størrelse eller onkologisk i naturen udføres nephrectomi (fjernelse af organet).\nBehandling ved laparoskopisk kirurgi er i øjeblikket den mindst traumatiske måde at fjerne en tumor på. I starten introducerer kirurgen et gasformigt stof i det opererede felt for at udvide det og øge pladsen til efterfølgende manipulationer. Derefter er et laparoskop og trokere forbundet med arbejdet. Efter fjernelse af cystisk dannelse fjerner lægen alle værktøjerne, sømme.\nBehandling med vores bedstemødres opskrifter bør ikke tages som et alternativ til konservativ behandling eller operation. Fytoterapi bør kun anvendes som et supplement til hovedforløbet, du skal først rådføre dig med din læge. Nedenfor listes de mest almindelige tips om traditionel medicin.\nI tilfælde af en sådan patologi som cyste på nyrerne hos kvinder ud over konservativ terapi og kirurgisk indgreb anbefales det også at overholde en særlig diæt. Det indebærer særlige næringsprincipper, herunder:\nKontroller mængden af væske du drikker. Denne regel gælder for de repræsentanter for det retfærdige køn, i hvilken patologien ledsages af udseende af ødem, symptomer på hjertesvigt, højt blodtryk. Hvis en neoplasma ikke understøttes af sådanne tegn, er det ikke nødvendigt at begrænse mængden af væske.\nAfslag på junkfood. Denne kategori omfatter stegte og fede retter, røget kød, kager, alkoholholdige drikkevarer.\nCyster på nyrerne hos kvinder er forpligtet til at overholde ovennævnte kost. Men kostbegrænsning er ikke den eneste rigtige måde at bekæmpe patologi på. Omfattende pleje af sundhed og overholdelse af alle anbefalinger fra den behandlende læge - nøglen til hurtig opsving.\nSuppuration er meget mindre almindeligt diagnosticeret. I denne form for situation konstaterer patienterne svaghed i hele kroppen, øget smerte i lænderegionen og en pludselig stigning i temperaturen. En sådan stat kræver absolut øjeblikkelig kirurgisk indgreb.\nSom en anden komplikation af sygdommen kan kaldes degeneration af tumorer ind i en malign tumor.


SAMVÆR TIL BARNETS BEDSTE? - PDF\nSAMVÆR TIL BARNETS BEDSTE?\nDownload "SAMVÆR TIL BARNETS BEDSTE?"\n1 SAMVÆR TIL BARNETS BEDSTE? Om regler og praksis på samværsområdet A F M A I HEIDE OT TOSEN 04:04\n2 SAMVÆR TIL BARNETS BEDSTE? Om regler og praksis på samværsområdet M A I HEIDE OT TOSEN K Ø B E N H AV N S O C I A L F O R S K N I N G S I N S T I T U T T E T 0 4 : 0 4\n3 F O R O R D Den foreliggende rapport er baseret på en sociologisk analyse af 75 komplicerede samværssager, som blev behandlet ved statsamtet og Civilretsdirektoratet, og belyser, hvordan myndighederne fortolker barnets bedste i den familieretlige forvaltning af samværskonflikter. Undersøgelsen blev igangsat på initiativ af tidligere justitsminister Frank Jensen i forbindelse med vedtagelsen af Børneloven i Justitsministeriet har finansieret undersøgelsen. Seniorforsker, ph.d. Mai Heide Ottosen er ansvarlig for gennemførelsen af undersøgelsen og dens resultater. Til undersøgelsen har lektor i familieret Ingrid Lund-Andersen, Århus Universitet, fungeret som juridisk konsulent. Ingrid Lund-Andersen er endvidere forfatter til rapportens kapitel 2 om den juridiske kontekst og baggrund og kapitel 14, der juridisk reflekterer undersøgelsens resultater. Stud. scient.soc. Tea Torbenfeldt Bengtsson, Socialforskningsinstituttet, og stud.scient.soc. Anne Birk Frederiksen, Ålborg Universitet, har stået for den omfattende dataoparbejdningsproces og har bidraget til undersøgelsen med præliminære analyser. Civilretsdirektoratet bistod i forbindelse med indsamling af undersøgelsens datamateriale og takkes herfor. Til undersøgelsen har været knyttet en følgegruppe, som har fulgt projektet. Følgegruppen skal takkes for sine bidrag til projektet. 2 F O R O R D\n4 Endelig skal lektor i familieret ved Københavns Universitet, Annette Kronborg, der har læst og kommenteret manuskriptet, takkes for inspirerende og nyttige råd og kommentarer. København, februar 2004 Jørgen Søndergaard F O R O R D 3\n5 R E S U M E For det store flertal af danske skilsmissebørn fungerer samværet og det fortsatte forældreskab på en måde, som både børn og forældre er tilfredse med. Et mindretal af børnene oplever dog, at forældrene bliver så uenige om, hvordan samværet skal foregå, at myndighederne må inddrages for at få afgjort konflikten. Denne undersøgelse bygger på 75 komplicerede samværssager, som blev behandlet ved statsamtet og efterfølgende i Civilretsdirektoratet. Flertallet af de børn, der var involveret i disse sager, var under 8 år, og de var sjældent omfattet af fælles forældremyndighed. I forhold til andre skilsmissebørn havde de mindre samvær med den forælder, de ikke boede sammen med: Kun 40% af børnene endte med at blive omfattet af en almindelig samværsordning, 20% havde begrænset eller overvåget samvær, mens samværet helt ophørte for resten. Der var en markant social slagside i sagerne. Mindst hver tredje af de involverede forældre var uden for arbejdsmarkedet, og blandt de forældre, der var i arbejde, var der en overvægt af ufaglærte. I godt 60% af sagerne var der tegn på sociale problemer, enten fordi forældrene havde kontakt med de sociale myndigheder, politiet/ retsvæsenet, det psykologisk/psykiatriske hjælpeapparat, eller fordi der var misbrugsproblemer. Sagerne bar altså præg af, at børn, der involveres i samværskonflikter, ofte lever i familier præget af social marginalisering og udsathed. 4 R E S U M É\n6 Gennemgående konflikttemaer Der var en række gennemgående konflikttemaer, som dækkede stort set alle sagerne i undersøgelsesmaterialet, men flere konflikttemaer kunne godt være indvævet i den samme sag: I en tredjedel af sagerne var problemet, at forældrene ikke kunne blive enige om omfanget og detaljerne ved samværet: Hvornår og hvor ofte skal det foregå? Disse sager var oftest underkastet en ren juridisk sagsbehandling. Den konflikttype, statsamtet hyppigst kommer i kontakt med, er Den ustabile samværsforælder. Det drejer sig om samværsforældre, der har misbrugsproblemer, er psykisk syge eller uligevægtige, har nedsat forælderevne eller er involveret i kriminalitet, ofte i kombinationer. Bedømmelsen i de tungeste af disse sager endte ofte med at ske ud fra en vurdering af, om samværet var til gavn og glæde for barnet, mens hensynet til samværsforælderens rettigheder kom til at spille en mindre rolle. Knap en tredjedel af sagerne havde overgreb som et centralt konflikttema. En del handlede om, at bopælsforælderen havde været udsat for hustruvold, andre sager handlede om vold over for børnene. I voldssagerne var børn generelt mere synlige og blev indkaldt til samtale i statsamtet for at bevidne hændelserne og tilkendegive deres mening om samværet. Statsamtet vægtede beskyttelsesperspektivet højt, i den forstand at der hurtigt blev truffet afgørelser, som hindrede, at børnene blev udsat for yderligere overgreb. Endelig er der konflikttemaet om Den ukendte far. Disse sager drejede sig om, hvilken kontakt det er, der skal søges etableret, når en biologisk far efter længere tids fravær eller uden tidligere væsentlig kontakt vil have samvær med barnet. At dømme ud fra sagernes forløb og udfald var konfliktpotentialet mellem forældrene ofte for stort til, at samværet kunne gennemføres på en måde, der var fornuftig for barnet. Tendensen var, at børn, der havde været igennem en samværssag med ukendte fædre, endte med at få ganske lidt eller slet intet samvær. R E S U M É 5\n7 Børns synlighed og indflydelse I en tredjedel af sagerne var de børn, som konflikten drejede sig om, så godt som usynlige. I andre sager blev børnene præsenteret indirekte gennem oplysninger fra fx forældrene eller fra professionelle børneeksperter, som havde undersøgt eller observeret barnet. Kun i hver fjerde sag optrådte børnene som direkte aktører, dvs. kom til orde gennem samtaler med enten statsamtets juridiske sagsbehandler eller en af de børnesagkyndige rådgivere. De ældre børn (der er fyldt 12 år) ser ud til at have en status som (rets)subjekter, som man lytter til og tager alvorligt. De kan karakteriseres som ret magtfulde aktører, fordi de ikke kun har opnået legitim anerkendelse, men også har afgørende indflydelse på beslutningsprocessen. Der er også sager, hvor yngre børn (ned til 5-6-årsalderen) optræder som sociale aktører. Gennemgangen af sagerne tydede imidlertid på, at det familieretlige system er præget af ambivalens, når det gælder spørgsmålet om, hvilken status yngre børns meninger skal tillægges, og man kan næppe karakterisere de yngre børn som særligt magtfulde aktører. I lyset heraf kan man efterlyse en øget synliggørelse af børnene og et tydeligere børneperspektiv i forvaltningen, således at der i højere grad tages udgangspunkt i, hvordan de konkret involverede børn oplever samværet. En styrkelse af børneperspektivet i forvaltningen af det familieretlige samvær drejer sig imidlertid ikke altid kun om at lade børn komme mere direkte til orde i sagen og tage deres synspunkter alvorligt. For at beskytte barnet mod at ende i en position, hvor det optræder som sagens tredje part, og derved blive bragt i loyalitetskonflikt mellem forældrene, kan forvaltningen indlejre et børneperspektiv i den administrative praksis, fx så konflikterne hurtigere finder en løsning. En belastende konflikt, der strækker sig over flere år, kan opleves som en stor del af barndommen. Barnets bedste I forvaltningen af det familieretlige samvær afdækker undersøgelsen tre konkurrerende syn på, hvad der er til barnets bedste: 6 R E S U M É\n8 Den rent juridiske stiler oftest mod en normalisering af samværsrelationen og bliver ofte begrundet med henvisninger til den almindelige eller normale praksis. Den anskuer konflikten som en tvist mellem de to forældreparter. I den udstrækning, der henvises til børn og deres behov, er det det generaliserede barns behov for samvær, der bliver henvist til. Det er således en spinkelt defineret forståelse af barnets bedste, der kommer til udtryk, en forståelse, der ikke substantielt tager udgangspunkt i det berørte barn. I de tunge sager formes konflikten som barnet vs. far og/eller mor. Dette perspektiv på barnet i fare hidrører fra de såkaldte psy-professioner, dvs. børneeksperterne. Barnet får en mere synlig, men indirekte placering i konflikten. Bedømmelsen af dets bedste finder sted ud fra et individuelt skøn og får dermed et dybere og mere konkretiseret indhold, men tager som udgangspunkt ikke afsæt i barnets egne oplevelser. Beskyttelsesperspektivet konstruerer overvejende barnet som passivt og objektgjort. Autoriteten til at definere det bedste for barnet bliver hentet ud fra de vurderinger og fortolkninger, som professionelle efter først at have undersøgt eller gennemlyst det involverede barn og dets forældre finder er bedst, og her er observationerne navnlig fokuseret på de indre eller psykologiske aspekter ved barnets velfærd. Endelig er der ansatser til en tredje og konkurrerende konstruktion af barnet som kompetent aktør, hvor det anlagte kriterium for barnets bedste er subjektiverende, dvs. tager udgangspunkt i barnets egen opfattelse. Dette syn kan både eksponeres af aktører fra det juridiske og det børnesagkyndige felt. Tendensen kommer tydeligst frem i de sager, der omhandler ældre børn, og hvor et abstrakt alderskriterium oftest syntes at fungere som en magisk grænse for, om de får tilkendt status som betydningsfulde aktører. De tre konkurrerende syn på barnet og dets bedste kan ses i den samme sag, men optræder ikke sideordnede. Set i et anvendelsesorienteret perspektiv peger undersøgelsen i retning af, at det i forvaltningen af de komplekse sager kan være formålstjenligt på et tidligt tidspunkt i sagsforløbet at nedtone rationalet om barnets behov for samvær til fordel for et mere helhedsorienteret perspektiv, der vurderer konflikten og prognosen for et fremtidigt samvær med udgangspunkt i det konkrete barns sociale og historiske, dvs. biografiske kontekst. R E S U M É 7\n9 I N D HOL D F O RO R D 2 R E S U M E 4 1 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E TO D E 14 Undersøgelsens baggrund 14 Formålet med undersøgelsen 16 Genstandsfeltet: Forvaltningen og fortolkningen 16 af barnets bedste Perspektiv, analysemodel og temaer 22 Undersøgelsens tilrettelæggelse og metode 27 Fremstillingens disposition 34 8 I N D H O L D\n10 2 D E N J U R I D I S K E KO N T E K S T 36 O G B A G G RU N D ved Ingrid Lund-Andersen Historisk tilbageblik 36 Lovændringen i Barnets indflydelse på en afgørelse om samvær 47 En samværssags behandling i statsamtet 49 Inddragelse af børnesagkyndige 54 En samværssags behandling i Civilretsdirektoratet 55 Kommunens og fogedrettens inddragelse 56 i en samværssag Sammenfatning 58 3 S K I L S M I S S E B Ø R N O G S A M V Æ R S - 60 KO N F L I K T E R : E T O V E R B L I K Skilsmissebørns samvær fungerer i almindelighed godt 60 Hvornår går forældre til statsamtet om samvær? 63 Når de komplekse samværssager påklages 66 Overordnede mønstre ved de sager, der indgår 69 i denne undersøgelse 4 S A M V Æ R E T S O M FA N G O G D E TA L J E R 82 Case Generelle karakteristika ved sagerne 85 Forældrenes konflikt 87 Statsamtets rolle i sagerne 89 Opsummering og perspektivering 93 I N D H O L D 9\n11 5 D E N U S TA B I L E S A M V Æ R S F O R Æ L D E R 96 Generel beskrivelse af sagerne 96 Case 4: Den bekymrede bopælsforælder 101 Case 28: Samværsforælderen misligholder aftalen 105 Case 10: Truede børn 108 Opsummering og perspektivering V O L D M O D B O P Æ L S F O R Æ L D E R E N 116 Case Generel beskrivelse af sager om vold mod 117 bopælsforældre Kommentarer til case V O L D M O D B Ø R N 124 Case Generel beskrivelse af sagerne om vold mod børn 127 Kommentarer til case Opsummering og perspektivering I N C E S T 134 Case Generel beskrivelse af incestsagerne 136 Kommentarer til case I N D H O L D\n12 9 D E N U K E N D T E FA R 144 Case Generel beskrivelse af sagerne om den ukendte far 145 Kommentarer til case N Å R S A M V Æ R E T H I N D R E S 156 Case Om hindring af samvær 158 Problemer ved at indkredse fænomenet 159 Fænomenets udbredelse og dynamik 162 Sanktioner og sagernes faktiske udfald 164 Perspektivering B Ø R N S O M A K T Ø R E R I 170 S A M V Æ R S S A G E R N E Indledning 170 Børns synlighed i sagerne 172 Statsamtet som initiativtager 176 ønsket om at kende børnenes mening Ældre børns selvbestemmelsesret 178 Yngre børn som aktører 180 ønsket om at få forholdene ændret Børn, der modsætter sig samvær 185 Perspektivering 186 I N D H O L D 11\n13 1 2 S TAT S A M T E T O G R E L AT I O N E N T I L 190 A N D R E S Y S T E M E R Klageinstansen: 191 Civilretsdirektoratets ændringsafgørelser Den børnesagkyndige rådgivning 192 Børnesagkyndige undersøgelser 194 i det familieretlige system Overvågning som foranstaltning 196 De sociale myndigheder 200 Udtalelser fra praktiserende læger og uafhængige 202 repræsentanter fra psy-professionerne Opsummering 203 Konstruktioner af barnets bedste i samværssagerne O P S U M M E R I N G O G 210 P E R S P E K T I V E R I N G Undersøgelsens hovedresultater 210 Konkluderende diskussion J U R I D I S K E R E F L E K S I O N E R 222 v e d I n g r i d L u n d - A n d e r s e n B I L A G 228 L I T T E R AT U R L I S T E 246 S O C I A L F O R S K N I N G S I N S T I T U T T E T S 254 U D G I V E L S E R S I D E N I N D H O L D\n14 S I D E F O D 13\n15 K A P I T E L 1 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T ODE Undersøgelsens baggrund Baggrunden for at iværksætte en undersøgelse om regler og praksis på samværsområdet udsprang af et ønske om at få klarlagt, hvordan udviklingen forløber, navnlig for barnet. Gennem de senere år har det familieretlige felt været præget af en række lovgivningsmæssige tiltag, som bevidst har haft til formål at forbedre fædres retsstilling i forhold til deres børn, herunder bl.a. også tiltag, der kunne skabe bedre muligheder for, at den sociale relation kan opretholdes mellem børn og fædre, som ikke lever sammen. Dette udmøntede sig bl.a. i ændringen af forældremyndighedsloven fra 1995, som åbnede mulighed for at fastsætte samvær til fædre, også selv om disse aldrig har boet sammen med deres børn. Også i forbindelse med den nye Børnelov, som blev vedtaget i 2001, var der initiativer, som tilsigtede at forbedre fædrenes retsstilling, om end ikke alle elementer endte med at blive vedtaget: Den lettere adgang til fælles forældremyndighed for ugifte forældre, den skærpede oplysningspligt for enlige mødre og ikke mindst forslaget om indførelse af søgsmålsret til 3. part. Parallelt med denne udvikling af retsreglerne har man kunnet iagttage, at statsamternes praksis har ændret sig på samværsområdet. Set over en årrække er samværets omfang øget betydeligt. De statistisk baserede efterretninger fra statsamterne viser således, at 80% af alle børn, der er omfattet af samværsreglerne, er sammen med samværsforælderen mindst hver anden weekend (Civilretsdirektoratet, 2001). 14 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E\n16 Debatten på det familieretspolitiske felt har afspejlet, at der er delte meninger om denne udvikling. I forbindelse med folketingets behandling af lovene har man således i den offentlige debat kunnet iagttage en skala, der afspejler forskellige grader af bekymring og anfægtelser. Bekymringen har ikke sjældent fundet næring ved, at hårrejsende enkeltsager er blevet fremhævet i medierne. Hovedbudskabet i disse sager har kunnet sammenfattes i følgende spørgsmål: Har konsekvenserne af lovændringerne ført til en for vidtgående retslig praksis, hvor fædres forbedrede retsstilling i realiteten har fundet sted på bekostning af hensynet til barnets bedste? Dette spørgsmål har ikke mindst været aktualiseret i forbindelse med de sager, hvor der er uenighed mellem forældrene om, hvordan det fortsatte forældreskab skal udformes. Kort sagt: Er statsamternes praksis blevet for vidtgående, både i forhold til fastsættelse af samværets omfang og i forhold til den gruppe af forældre, der får tildelt normalt eller udvidet samvær? Eller er der, som nogle organisationer omvendt hævder, slet ikke samvær nok? En anden del af den offentlige debat om den familieretlige udvikling har udfoldet sig omkring interessepositioner: Én position i debatten koncentrerer sig groft sagt om retten til barnet og er navnlig blevet eksponeret af organisationer med kønspolitiske interesser. En anden position forsøger i højere grad at sætte en dagsorden ved at tage udgangspunkt i barnets ret eller bedste. Indtrykket er, at denne diskurs fortrinsvis har været eksponeret af det familieretlige ekspertsystem, dvs. af forskere og praktikere, men også af organisationer, der varetager børns retssikkerhed. I realiteten kan disse diskurser dog virke sammenvævede og vanskelige at adskille, og det er derfor ofte uigennemskueligt, hvornår hensynet til barnets bedste retorisk bliver anvendt som et skalkeskjul for andre interesser. Det var på baggrund af disse bekymringer og det til tider ophedede debatklima, at tidligere justitsminister Frank Jensen i forbindelse med vedtagelsen af Børneloven besluttede, at der skulle iværksættes en undersøgelse af regler og praksis på samværsområdet, og at denne skulle gennemføres af uafhængige forskere. F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E 15\n17 Formålet med undersøgelsen Spørgsmålet om, hvorvidt praksis på samværsområdet er adækvat eller er blevet for vidtgående, rummer et andet underliggende spørgsmål, nemlig: for vidtgående i forhold til hvad? I forhold til de retspolitiske intentioner, der har ligget bag formuleringen og vedtagelsen af bl.a. reglerne på samværsområdet? Og herunder også i forhold til, hvad man i almindelighed anser for at være rimelige hensyn til barnets tarv eller bedste? Eller for vidtgående i forhold til, om børn faktisk trives med eller tager skade af at være underlagt de rammer, som foreskrives med den gældende praksis på samværsområdet? Set fra et praktisk og politisk perspektiv er disse spørgsmål uløseligt forbundet med hinanden. Men formuleret som forskningsmæssige spørgsmål er der tale om to forskellige problemstillinger, som ville skulle besvares ved hjælp af forskellige undersøgelsesstrategier og metoder og derfor vanskeligt vil kunne rummes inden for den samme undersøgelsesramme. Nærværende undersøgelse lægger op til at belyse det første spørgsmål og sætter dermed fokus på systemsiden. Undersøgelsens formål er bredt at undersøge, hvilke rationaler myndighederne lægger til grund, når de træffer afgørelser om samværskonflikter. Undersøgelsen interesserer sig navnlig for at kortlægge, hvilke forståelser der gennem disse afgørelser bliver genereret om barnets bedste. Det er dermed forvaltningssystemet in casu statsamterne og klageinstansen Civilretsdirektoratet og det materiale, dette system producerer, der er undersøgelsens genstandsfelt. Dette kapitel redegør for, hvordan undersøgelsen er tilrettelagt, herunder også hvilken sociologisk forståelsesramme og teoretisk betragtningsmåde der ligger til grund for analysen. På denne baggrund følger en redegørelse for, hvordan problemstillingen er operationaliseret til undersøgelsestemaer, hvordan datamaterialet er oparbejdet og analyseret, og endelig hvordan undersøgelsesresultaterne er disponeret. Genstandsfeltet: Forvaltningen og fortolkningen af barnets bedste Som en bagvedliggende analytisk tankefigur for undersøgelsen anlægges i det følgende den betragtning, at forvaltningen af det familieretlige samvær sammenkobler to rationaler eller perspektiver: 16 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E\n18 På den ene side hører forvaltningen af samvær til en juridisk diskurs. Spørgsmål om forældremyndighed og samvær er genetisk født af et juridisk rationale, som tilskriver forældre kompetence over for børn, der er retsundergivne. Forvaltningen af samvær udøves fra statsamtet, der er en statslig (regional) administrativ institution med stærk juridisk kompetence. Denne institution refererer i disse spørgsmål til overmyndigheden Civilretsdirektoratet, som hører under Justitsministeriet. De aktører, der henvender sig til statsamtet for at få uenigheder om samvær afgjort, iklædes rollen som parter, der skal have tvister afgjort. Forvaltningen er med andre ord indskrevet i en retlig orden. Ud fra en systemteoretisk betragtning har den retlige orden eller det retlige system som andre sociale delsystemer (fx økonomien, politikken, familien) en bestemt og specialiseret funktion i det moderne differentierede samfund: Den skal opretholde generaliserede normative forventninger, den skal løse konflikter, og den kan virke som politisk styringssystem. Som andre sociale delsystemer har også den retlige orden sine egne rationaler, procedurer og kommunikationskoder, og derfor følger den sin egen sti med hensyn til, hvad der er de bedste eller rigtige løsninger. Heraf følger på den ene side, at samfundets forskellige delsystemer fungerer relativt autonomt; hvert socialt delsystem vil have en tendens til at være lukket og selvrefererende. Det indebærer på den anden side, at delsystemerne har vanskeligt ved at kommunikere med hinanden, fordi de er centreret om deres egne rationaler eller koder. Som socialt system er den retlige orden ud fra den systemteoretiske betragtning centreret omkring den binære kommunikationskode ret/uret. Den legale diskurs anskuer og reproducerer med andre ord verden inden for en forståelsesramme om ret og uret og interesserer sig principielt ikke for andet. Som følge af, at samfundets forskellige delsystemer er relativt lukkede, er det derfor også kun retten selv, der kan afgøre, hvad der er ret eller uret (Luhmann, 2000; King & Piper, 1995; Arnoldi, 1998). På den anden side skal de afgørelser, som det familieretlige system træffer i sager, hvori der er børn involveret, træffes under hensynet til, hvad der er bedst for barnet. Dette sætter den retlige orden i en paradoksal situation, for ifølge den teoretiske betragtning er det juridiske/retlige system ikke i sig selv i stand til at producere konstruktioner om eller tage stilling til, hvad der er barnets bedste. Ret- F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E 17\n19 ten og dens professionelle ved principielt intet om børn. Hvis man antager præmissen om, at retten kun kan kommunikere inden for og forholde sig til et skema om ret og uret, hvordan kan den så håndtere et koncept som barnets bedste? Dette koncept er forankret i et andet binært kodningsskema, nemlig et skema, som interesserer sig for, hvad der er godt eller skidt, gavnligt eller skadeligt, sundt eller sygdomsfremkaldende for børn. Det er disse to rationaler: et rationale om forældres ret til barnet (eller evt. barnets ret til forældrene) og et rationale om barnets behov der sammenkobles i forvaltningen af det familieretlige samvær. Selv om konceptet om barnets bedste altså er den grundpille, hvorpå lovgivningen om forældremyndighed og samvær hviler, kan man ikke karakterisere det som en retsregel i traditionel forstand. Barnets bedste kan karakteriseres som et i princippet åbent og ikke særligt veldefineret koncept, som skal give retten/det retlige system mulighed for at foretage en helhedsbedømmelse af det enkelte barns forhold. At konceptet er åbent, indebærer på den ene side, at det kan tillægges et meget skiftende indhold, og på den anden side, at der er mulighed for at tage hensyn til det enkelte barns individuelle situation. Hermed efterlades et stort rum for skønsmæssig vurdering (Schiratzki, 1997). Empirisk baserede undersøgelser, som er gennemført på forældremyndighedsområdet og tilgrænsende felter (børneforsorgen), viser da også, at de professionelle aktører (dommere, sagsbehandlere, advokater mv.) opfatter eller forstår begrebet om barnets bedste som utilstrækkeligt eller uklart defineret. Det kan efterlade de sagsbehandlere, der skal skønne over barnets bedste, i et tomrum (Rejmer, 2003; Egelund & Thomsen, 2002). Samtidig kan det individuelle skøn være problematisk ud fra en juridisk/retlig synsvinkel, fordi der dermed er risiko for, at retssikkerhedskriterierne om forudsigelighed og ligebehandling for loven sættes over styr. Begrebet om barnets bedste er spinkelt defineret i selve lovteksten, men det vil være ukorrekt at hævde, at der slet ingen standarder findes. Lovgivningen om forældremyndighed og samvær er baseret på såkaldte præsumtioner, dvs. bestemte antagelser eller formodninger om, hvad der er barnets bedste. Disse præsumtioner, som kan være stærkere eller svagere, er indoptaget i retskilderne og kommer både til syne som implicitte og mere generelle principper bag hele lovkomplekset, men også som en række mere eksplicit formulerede 18 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E\n20 og specifikke retningslinjer, der kan vejlede sagsbehandlerne, når de skal træffe afgørelser i konkrete sager. Det spørgsmål, der i denne sammenhæng skal forfølges, er: Når retten ifølge den teoretiske præmis ikke selv er i stand til at konstruere og kommunikere inden for koden om, hvad der er gavnligt eller skadeligt for børn, hvem er da egnet til at vurdere barnets bedste? Er det sagernes parter, forældrene eller den ene af dem, er det barnet selv, eller er det et andet professionelt ekspertsystem? Når temaer som børns behov og forældrekvalitet bringes for retlige beslutninger, som det er tilfældet i forældremyndigheds- og samværssager, må retten hente autoritativ sagkundskab fra og bliver derfor afhængig af andre vidensdomæner. Retten trækker i denne sammenhæng på indsigt fra ekspertise, hvis sagkundskab er funderet i videnskabelige diskurser om børns velfærd. Denne ekspertise har med videnskaben i ryggen forudsætninger for at kunne bedømme, hvad der er sandt eller falsk, når det gælder barnets bedste. Som sådan er feltet børnevelfærd både repræsenteret ved praktikere og teoretikere. Den kundskab, der produceres om børns velfærd, udøves fra et bredt socialvidenskabeligt felt. Børns velfærd kan udforskes fra mange vinkler, det være sig økonomiske, sociale, pædagogiske, psykologiske, medicinske etc., og børnevelfærdsforskningens resultater hviler derfor også på forskellige videnskabelige paradigmer, teoretiske modeller og komplekse metodiske forudsætninger. Der eksisterer med andre ord mange forskellige diskurser om børns velfærd, som selv producerer forskellige versioner om virkeligheden gennem forskellige videnskabelige procedurer. Den vidensbase, som retten har mulighed for at trække på, når den skal finde autoritativt grundlag for, hvad der skader eller gavner børns velfærd, er bred og kompleks. Forskningsresultaterne fremstår som multi-faktorielle og til tider endog som indbyrdes modsætningsfyldte (Egelund, 2003). Det vidensområde om børns velfærd, som retten overvejende orienterer sig imod i sager om forældremyndighed og samvær, er sagkundskab, som hidrører fra de såkaldte psy-professioner, dvs. psykologer, psykiatere, socialarbejdere etc. Dette ekspertsystem kommer til syne i det familieretlige system på både et generelt og et konkret niveau. F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E 19\n21 Generelt ytrer det sig som nævnt i de underliggende forudsætninger og principper, som lovgivningens forarbejder og retlige regler og vejledninger er baseret på. På et mere konkret niveau er psy-systemet repræsenteret ved tilstedeværelsen af levende professionelle aktører (fx børnesagkyndige rådgivere, undersøgere, overvågningspersonale) gennem sagsbehandlingsprocessen. Disse udfører i konkrete enkeltsager samtaler med, undersøgelser eller overvågning af børn og forældre og udarbejder derpå vurderinger, som kommer til at indgå som et grundlag for den afgørelse om samvær, som de juridiske sagsbehandlere i statsamtet skal træffe. Det teoretiske spørgsmål er, hvordan psy-professionernes rationaler om, hvad der er gavnligt/skadeligt for børns velfærd, harmonerer med og bliver inkorporeret i retlige rationaler om ret og uret. Formår de to kommunikationssystemer at komme i tale og føre en ligeværdig dialog? King & Piper (1995:133-36) argumenterer teoretisk for, at der ikke opstår en frugtbar sammenblanding af disciplinerne, men at den komplekse videnskabelige kundskab om børns velfærd bliver underordnet og gjort til slave ( enslavement ) i juraen. For at retten kan udføre sin sociale funktion effektivt, er den nødt til at foretage en udvælgelse af de teoretiske aspekter af/vinkler på børns velfærd, som er forenelige med rettens egen tankegang og rationaler. Gennem denne selektionsproces bliver børnevelfærdsdiskursen forenklet og dermed i realiteten rekonstrueret. Retten koncentrerer sig om individualiserede adfærdsmønstre, fx om forældres egenskaber eller børns udviklingspotentialer, eller diskursen kan dukke op som normative tommelfingerregler eller diktater til forældre (Sandberg, 2001). Gennem denne forenklingsproces mindsker retten risikoen for, at de traditionelle retssikkerhedskriterier bliver trådt for nær, men ulempen er omvendt, at nogle aspekter af barnets bedste bliver nedprioriteret til fordel for andre. For at illustrere den teoretiske tankegang kan man tage udgangspunkt i den lovgivning, der regulerer forholdet mellem børn og forældre. Lovgivningen om forældremyndighed og samvær er fx baseret på det overordnede princip om, at samvær har vital betydning for børn. Dette er et eksempel på en meget stærk præsumtion. Grundsynspunktet er, at et barn, så vidt det er muligt, har ret til både en far og en mor, at barnets kontakt med begge forældre, så vidt det er muligt, skal bevares, og at disse i videst muligt omfang skal have 20 F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E\n22 ansvar for barnets opdragelse og udvikling. For at bevare kontakten til begge forældre, skal der derfor som udgangspunkt være samvær med den af forældrene som barnet ikke lever sammen med. Det gælder også i tilfælde, hvor barnet aldrig har levet sammen med forælderen. Denne ret er knyttet til forælderen og ikke til barnet. Forarbejderne til loven viser, at præsumtionen om samværets vitale betydning var baseret på to hovedargumenter. Det ene argument udsprang af en ligestillingsdiskurs og trak på den sociologiske sagkundskab: Udvalget bag betænkningen fandt, at lovgivningen burde være opdateret i henhold til befolkningens holdninger og adfærd. Hen over en årrække har familiestrukturen ændret sig, og arbejdsdelingen mellem kønnene har forandret sig og medført, at fædre i højere grad end tidligere nu tager del i ansvaret og omsorgen for børnene. Lovgivningen skulle ikke stille sig hindrende i vejen for, at det ligestillede forældreskab kunne realiseres heller ikke efter samlivsbruddet. 1 Det andet argument, som hidrører fra en psykologisk inspireret diskurs om barnets tarv eller bedste, gik på, at det er væsentligt for et barns identitetsdannelse at have kendskab til sine rødder og gennem opvæksten både have mandlige og kvindelige forbilleder (Justitsministeriet, 1994: 105). Ved at inkorporere den psykologiske sagkundskab i argumentationen kunne retten hente et autoritativt grundlag for synspunktet om nødvendigheden af, at barnet har kendskab og kontakt til begge forældre. At sagkundskaben om børns velfærd imidlertid kun blev indoptaget selektivt og dermed gjort til slave for det retlige system, fremgår af eksemplet ved, at de procedurer, som gælder for denne sagkundskab blev siddet overhørigt. Fra sagkundskabens perspektiv ville man have drøftet spørgsmålet om, hvilke faktorer der er betydningsfulde for børns socialiseringsproces med større nuancerigdom. Fra både et sociologisk og psykologisk perspektiv forekommer det fx fremmed at operere med en forståelse af, at det er ultimativt for et barns socialisering at have to forældre, eller at et forældreskab kan løsrives fra dets sociale dimension. 1. Problemstillingen var navnlig aktuel i forhold til samboende fædres svage retsstilling i forbindelse med forældremyndighedsspørgsmålet. F O R M Å L, B E G R E B E R O G M E T O D E 21


TDC har bedste dækning ifølge ny undersøgelse\nDen nye undersøgelse fra Teknologisk Insitut viser i år, at TDC har den bedste dækning i Danmark.\nI den nye undersøgelse har TDC lagt vægt og fokus på høje download og uploadshastigheder. Her viser det sig nemlig at TDC er en del foran de andre udbydere. Også selvom Telenor og Telia har slået deres netværk sammen, er de dog blevet testet hver for sig i den nye undersøgelse.\nUndersøgelserne bled betalt af TDC\nIkker så underligt, så er den nye undersøgelse fra Teknologisk Insitut købt og betalt af TDC. Det samme skete også sidste år, da Telenor vandt som den udbyder med bedste dækning, også her købt og betalte Telenor for undersøgelsen.\nDog har TDC investeret 4 milliarder kroner i 3.400 nye mobilmaster i Danmark. Derfor er det også muligt at tro, at selvom undersøgelsen blev betalt af en anden udbyder, kunne TDC komme på første pladsen med den nye og mere udbredte dækning.\nSådan klarede udbyderne sig\nUndersøgelsen er blevet vurderet ud fra forskellige parametre som tilsammen skulle vurdere kundeoplevelsen. Her opnår TDC en 72 procent fejlfri kundeoplevelse, mend Telenor og Telia begge har en 42 procent fejlfri kundeoplevelse, og 3 kommer tæt efter med 38 procent.\nUdover den gode kundetilfredshed lancere TDC også en ny app som gør det let for kunderne at give feedback på TDC og dens mobildækning, helt anonymt.


DIEL Pavel, skibukser, herre, sort - Skisport.dk SkiShop\nForside›SkiShop›Skibukser til herrer›DIEL Pavel, skibukser, herre, sort\nDiel Pavel skibukser er til den eventyrlystne og kvalitetsbevidste mand. Bukser er i slim fit og har 4-vejs stræk stretch for optimal bevægelsesfrihed.\nBukserne er isoleret med Thermotex, som holder dig tør og varm. Bukserne har en god membran, som både er vand- og vindtæt. Syningerne er tapede for at sikre optimal vandtæthed. Denne kombination giver dig et par gode bukser, som er meget åndbare.\nBukserne er designet med vandtætte lynlåse, og snefang der lukker for kulde og sne. Bukserne er justerbare i livvidden og har bæltestropper. Der kan tilkøbes justerbare seler, som passer til skibukserne.


▷ Bedste Kgk Kompressor online → Klik her for at se udvalget\nMange internet butikker udlover nu en hel del forskellige billige leveringsmidler til kgk kompressor. En af de mest anvendte er efterhånden levering til en pakkeshop, hvor du selv afhenter de købte produkter præcis når det passer dig. Leveringsmetoden er jo særdeles uproblematisk, og tit ligeledes den mest prisbevidste type af levering.\nDu burde ligeledes udse dig at vælge levering hjem til dig selv eller til hvor du arbejder. Metoden bliver uheldigvis en smule mere pebret, men endda særligt gnidningsløs ift. kgk kompressor online. Den mest prisbevidste fragtform er dog at du selv henter pakken, som dog betinges af at du lever lige ved online shoppens byggecenter, for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragtperioden på kgk kompressor er jo ret vigtig i tilfælde af at vi står og skal bruge dine nye produkter øjeblikkeligt, og i det øjemed er det jo meningsfuldt at man finder den forventede leveringstid ved kgk kompressor. En lang række e-forhandlere – eksempelvis Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix – udlover billig levering på næstkommende hverdag på deres favorit varer online, men det stiller krav om at ordren gennemføres forinden et angivent tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få produktet pakket forud for at de lageransatte tager hjem.\nNogle byggemarkeder garanterer fragt uden gebyr på kgk kompressor online, men i de fleste tilfælde afkræver det at der indkøbes for en konkret sum. Alternativt kunne du vælge den prisbilligste leveringsmetode, hvilket i mange tilfælde vil blive at få dem til at bringe dine varer til et afhentningssted.\nStore kæder udlover afhentning hvor du bestiller billig kgk kompressor derhjemme og afhenter i byggemarkedet. For eksempel Davidsen, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix, Bygma, Stark, XL-Byg, Silvan og Bauhaus. Byggekæderne yder blandt andet afhentning af kgk kompressor i disse byer:\nSlagelse, Skanderborg, Kolding, Silkeborg, Greve, Sønderborg, Lystrup, Nakskov, Kalundborg, Struer, Køge, Haslev, Holstebro, Hørsholm, Vallensbæk, Frederikshavn, Vanløse, Middelfart, Brønshøj, Albertslund, Dragør, Grenaa, Birkerød, Aalborg, Lillerød, Herlev, Odense, Værløse, Gladsaxe, Brabrand, Hedehusene, Næstved, Farum, Lyngby, Nyborg, Charlottenlund, Virum, Frederikssund, Skive, København, Ishøj, Fredericia, Ballerup, Haderslev, Hedensted, Randers, Brønderslev, Valby, Helsingør, Taastrup, Varde, Risskov, Vejle, Kokkedal, Roskilde, Rødovre, Rudersdal, Højbjerg, Stenløse, Ølstykke, Frederiksværk, Herning, Åbyhøj, Hvidovre, Allerød, Rønne, Hjørring, Thisted, Vordingborg, Tilst, Tårnby, Jyllinge, Holbæk, Nykøbing Falster, Viborg, Ikast, Nørresundby, Frederiksberg, Esbjerg, Korsør, Nærum, Søborg, Brøndby, Horsens, Hillerød, Odder, Hobro, Aabenraa, Svendborg, Aarhus, Solrød Strand, Gentofte, Ringsted, og Glostrup, .\nAfhentning for kgk kompressor er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Sydsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Falster, Amager, Midtsjælland, Vestsjælland, Lolland, Østsjælland), Jylland (Sønderjylland, Sydjylland, Syddanmark, Nordjylland, Midtjylland, Østjylland, Vestjylland) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Sydfyn, Midtfyn).\nVed kig i data fremstår det markant, at online shoppere tit søger efter for eksempel kgk kompressor tilbud og køb kgk kompressor. Foruden dette ser vi jævnligt internet shoppere efterspørge fx billig kgk kompressor, kgk kompressor online og kgk kompressor priser, foruden de gængse byggemarkeder som Stark, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg og Bauhaus.\nFå rabat på kgk kompressor\nDet er i dag ultra nemt for enhver at prissammenligne på billige kgk kompressor online i blandt flere internet shops, og for det har de fleste outlets på nettet set sig tvunget til at trykke priserne på kgk kompressor betydeligt, og i øvrigt sikre fragtfri levering.\nMen det kan imidlertid blive udbytterigt at efterprøve et par internet butikker efter tilbud og udsalg på kgk kompressor online forud for at du gennemfører dit køb, sådan at du er garanteret at skaffe sig den skarpeste pris. Kig ikke bare på de udbredte byggemarkeder som Stark, XL-Byg, 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, Silvan og Jem og Fix.\nDu skal dog være obs på, at såfremt en netbutik reklamerer billige kgk kompressor online for en pris der kan virke utrolig lav, kunne det ofte være et symbol på en snydagtig internet forhandler. Køb med kort er heldigvis omfattet af en anordning, der sikrer dig som kunde overfor uoprigtige internet firmaer.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du anvende et afdragstilbud fra for eksempel ViaBill, såfremt du ønsker at afdrage regningen på kgk kompressor af flere omgange. Dette tilbydes ofte hos nichefokuserede netbutikker, men ikke de kendte byggekæder som for eksempel Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix og Stark.\nNår man kigger i søgedata står det markant, at netshoppere ofte leder efter for eksempel billig kgk kompressor og kgk kompressor online. Man ser derudover jævnligt netshoppere kigge efter eksempelvis kgk kompressor priser, kgk kompressor tilbud samt køb kgk kompressor.\nTrustpilot byder på fuldt ud pæne løsninger til at analysere forskellige aktuelle køberes betragtninger og herved er det en hjælp, at du iagttager online forretningens omtaler forud for at du handler billige kgk kompressor online.\nFacebook leverer tilsvarende egentlig pæne muligheder for at få en idé om internet forretningens popularitet. Desuden er der mange e-forhandlere som tilbyder kunderne at tilkendegive en kritik af deres køb, hvilket på samme måde kan udnyttes til at bedømme tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk shopper billige kgk kompressor online hos en internet webshop kunne man ideelt set gennemgå dens regler, men det er normalt ikke videre interessant, specielt med de velkendte byggemarkeder som Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, 10-4 og Davidsen.\nEt nemmere alternativ kunne være at undersøge hvorvidt online shoppen er e-mærket medlem, som almindeligvis er et billede på at online shoppen efterlever gældende dansk lovgivning, foruden at e-shoppen ofte ses til af sagkyndige som har ekspertise inden for vilkårene på området.\nDette er en god chance for at få hjælp, hvis du oplever problemer i processen med dit indkøb af kgk kompressor. Tilsvarende anbefales det at kunden er oppe på mærkerne omkring de mest vitale vedtægter der kan spille ind i forbindelse med bestillingen af kgk kompressor online, fx den returrettighed online shoppen kører med.\nI den relation er det i øvrigt afgørende, at man stadigvæk gemmer sin kvittering på e-mail, så man en anden gang vil kunne bevidne bestillingen af kgk kompressor, uanset om man har købt fra Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Bygma, Davidsen, Silvan eller 10-4.