Den 26. juli 1913 skete en af de værste jernbaneulykker i Danmarks historie, da Tog 1029 - også kendt under navnet "Emigranten" - afsporedes umiddelbart vest for Bramminge station. Ved ulykken omkom 15 personer, ligesom mange blev hårdt såret. Brammingeulykken fik i samtiden stor bevågenhed fra offentligheden og alle detaljer blev taget op af pressen samt i de tre rapporter, som blev udarbejdet for at finde en årsag til ulykken. Årsagen blev dog aldrig entydigt fastslået.\nByen, banen og emigranten\nInden vi følger Tog 1029 på dens færd mod Esbjerg den varme eftermiddag lørdag den 26. juli 1913, så lad os se nærmere på den by, der blev kendt landet over for en af de værste jernbaneulykker i den danske jernbanehistorie.\nBramminge var en udpræget stationsby, der var opstået efter at banen fra Lunderskov til Varde blev indviet den 2. oktober 1874, men der havde dog været en mindre bebyggelse allerede inden banen blev anlagt. I modsætning til de andre mellemstationer på strækningen mellem Lunderskov og Esbjerg fik Bramminge en forholdsvis stor stationsbygning meget lig den som man havde i Lunderskov, hvilket skyldtes at man allerede på det tidspunkt havde besluttet at anlægge en bane mellem Bramminge og Ribe. Denne bane blev indviet den 1. maj 1875. Efter indvielserne voksede byen hurtigt op, da Bramminge nu var blevet et knudepunkt for jernbaneforbindelserne til Ribe, Esbjerg og Lunderskov, ligesom det også havde en vis betydning at banen var anlagt ved Ribe-Varde landevejen. Trafikassistent P. L. Poulsen skildrede i sin erindringsbog sin ankomst til byen, da han en kold aprildag i 1892 meldte sig til tjeneste på stationen. Det er ikke nogen flatterende beskrivelse af byen, som Poulsen kommer med, idet han nøgternt konstaterer, at byen bestod af en vindmølle, en gammel landevejskro og en snes småhuse med et forblæst udseende. Det triste indtryk blev dog hurtigt ændret, da han fandt at byens borgere, der hovedsaligt var tilflyttere, var yngre tiltalende og energiske personer.\nI 1913 havde man fra Bramminge seks tog dagligt, der kørte til Esbjerg, mens der var seks afgange til Lunderskov. Tilmed havde man fire gange om ugen et nattog med sovevogn, der kørte helt til København, således at man kunne ankomme til Hovedstaden klokken 08:12. På Ribebanen havde man syv togpar dagligt, hvor der via den dansk-tyske grænsestation var forbindelse til Hamborg. Med morgentoget kl. 05:35 kunne man være i Hamburg kl. 11:57. Stationens personale bestod i 1913 af stationsforstanderen, en overassistent, fire assistenter, en kontormedhjælper, to elever samt to overportører. Dertil kom, at Postvæsenet også havde lokaler på stationen frem til 1917, hvor et nyt posthus stod færdigbygget. Byen var siden banernes åbning i 1874-75 vokset betydeligt, således at man i 1913 havde ca. 1400 indbyggere.\nI årene omkring 1900 udvandrede en del danskere til Amerika, og da hovedparten af dampskibene hertil udgik fra engelske havnebyer søgte danske emigranter derfor til England. Esbjerg havde i 1890´erne udviklet sig til en af landets vigtigste havnebyer med forbindelse til England. En af de vigtigste passagerforbindelser var DFDS-dampskibet fra Esbjerg til Harwich, hvorfor Statsbanerne havde oprettet et eksprestogpar fra København til Esbjerg. I 1913 løb eksprestoget fra Esbjerg til København desuden med en sovevogn, hvor der var knyttet særlige restriktioner, idet man på skibsdage -det vil sige de dage der ankom skib fra Harwich - ikke kunne bestille pladser indenrigs, da vognen var reserveret de skibsrejsende. Eksprestoget til København hed Tog 1032 og i 1913 udgik dette tog som blandettog fra Varde, men i Esbjerg fik toget karakter af eksprestog. Nedenfor er gengivet publikumskøreplanen for Tog 1032:\nVarde (afgang) 23:43\nEsbjerg (ankomst) 00:04\nEsbjerg (afgang) 00:18 +)\nBramminge (ankomst) 00:35\nBramminge (afgang) 00:37 +)\nLunderskov (ankomst) 01:17 +)\nVamdrup (ankomst) 01:48\nHamburg (ankomst) 08:44\nFredericia (ankomst) 02:00 +)\nAarhus (ankomst) 04:31\nKjøbenhavn (ankomst) 08:12 +)\nTog 1032 fører (fra Esbjerg) I, II og III Vognklasse.\n+) citat fra køreplanen: " Sovevogn I og II Klasse (i Tog 1032) Esbjerg-Kjøbenhavn (Natten mell. Sønd. og Mand., ml. Tirsd. og Onsd., ml. Torsdag og Fred. og ml. Lørd. og Sønd. afgaar Vognen fra Esbjerg Havn, idet Toget da ordinært har Forbindelse med Dampskibet, der afgaar fra Harwich (Parkeston Kaj) hver Lørd., Mand., Onsd. og Fred. Aften.".\nDen modsatte vej kørte et dagtog fra København til Esbjerg, der ligesom Tog 1032 var et eksprestog og det var dette tog, som var involveret i Brammingeulykken i 1913. I folkemunde var toget fra København til Esbjerg kendt under navnet "Emigranten", idet det var dette tog som transporterede en del af de danskere og udlændinge, som ville søge lykken på den anden side af Atlanterhavet. Nedenfor er gengivet publikumskøreplanen for Tog 1029, hvor det skal bemærkes, at toget kun hed Tog 1029 på strækningen fra Lunderskov til Esbjerg:\nKjøbenhavn (afgang) 08:20\nFredericia (afgang) 14:50\nAarhus (afgang) 11:44\nHamburg (afgang) 08:38\nVamdrup (afgang) 14:35\nEksprestog (København-)Lunderskov-Esbjerg - Tog 1029\nLunderskov (afgang) 15:29\nEsbjerg (ankomst) 16:22\nCitat fra køreplanen: " Løber kun Mand., Tirs., Onsd. og Lørd. Toget har Forbindelse til Skibet, der afgaar fra Esbjerg Havn Mand., Tirsd., Onsd. og Lørd. til Harvich (Parkeston Kaj).".\nDen 26. juli 1913\nLørdag den 26. juli 1913 var en meget varm sommerdag, hvor man i Holsted ved 14-tiden målte 21,5º R (27º C). På Statsbanerne var der stor rejseaktivitet, da der var en del sommertrafik kombineret med lørdagstrafikken. Samtidig med at man målte temperaturen i Holsted begyndte Tog 1029 at tage form i Fredericia. Fredericia var et af knudepunkterne for den jyske jernbanedrift og et vigtigt led i landsdelstrafikken. Blandt andet i kraft af færgeoverfarten mellem Strib og Fredericia, der denne dag færgede godsvognen QE 34468 over til Fredericia. QE-vognen var ankommet til Strib i Tog 6001. Også EM 2151 og AS 283 blev sejlet til Fredericia efter at de var ankommet til Strib i Tog 636. Efter at de tre vogne var ankommet til Fredericia blev de af en rangermaskine kørt over til depotsporene for at blive sammenkoblet med tre forstærkningsvogne, der skulle indgå i Tog 1029. Disse tre forstærkningsvogne var kupevognen AA 20 samt CB 466 og CB 1003. Derefter afventedes Tog 934´s ankomst fra Århus, idet dette togs fire bageste vogne - CN 11049, AN 447, CM 10277 og CM 10226 - skulle med Tog 1029 til Esbjerg.\nNoget forsinket ankom toget fra Århus og umiddelbart efter kobledes de fire vogne fra, hvorefter Tog 1029 blev samlet i hovedsporet. Normalt var det udelukkende en K-maskine, som kørte "Emigranten" til Esbjerg, men da man denne lørdag havde ekstra mange rejsende - og derfor et større tog - var det blevet besluttet at A 154 skulle være forspandsmaskine, således at køreplanen kunne overholdes. A 154 var indgået til maskindepotet i Fredericia kun få dage tidligere - den 23. juli 1913 - efter at den i en længere periode havde stået ubenyttet i Esbjerg. Normalt var "Emigrantens" afgangstid fra Fredericia klokken 14:50, men på grund af Tog 934 sene ankomst afgik toget først kl. 15:06. K 505 var den forreste maskine, og dermed var lokomotivfører C. F. Pedersen den ansvarlige for kørslen. Umiddelbart efter fulgte A 154, hvor den ansvarlige var lokomotivfyrbøder R. H. Rasmussen. Selve togpersonalet bestod af en togfører, en pakmester og - indtil Lunderskov - fire togbetjente. Togets oprangering så således ud: K 505 + A 154 + QE 34468 + EM 2151 + AS 283 + AA 20 + CB 466 + CB 1003 + CN 11049 + AN 447 + CM 10277 + CM 10226. Det betød, at man havde plads til 13 personer på 1. klasse, 93 på 2. klasse og hele 300 passagerer på 3. klasse. Ved afgangen fra Fredericia var toget pænt besat, idet man på 1. klasse havde seks rejsende, mens man på 2. klasse havde 84 og på 3. klasse 256 personer. Da toget var 16 minutter forsinket i afgangen fra Fredericia blev farten umiddelbart efter afgangen sat op til den højeste tilladte hastighed, så køretiden på 20 minutter til Kolding kunne overholdes. Klokken 15:26 ankom Tog 1029 til Kolding, hvor der var afsat et minuts ophold inden turen fortsatte mod Esbjerg, men på grund af de mange rejsende blev toget lidt forsinket og afgik derfor først klokken 15:28, således havde man tabt i alt 18 minutter i forhold til køreplanen. En optælling af de rejsende efter Kolding viste, at der nu kun var fire rejsende på 1. klasse, ligesom antallet af rejsende på 2. klasse var faldet til 70 personer og 190 på 3. klasse.\nTuren fortsatte derefter mod Lunderskov og nu var der gode muligheder for at indhente noget af den tabte tid, idet hastigheden blev sat op til den maksimalt tilladte, hvorved man vandt tre minutter ved ankomsten til Lunderskov klokken 15:40. I Lunderskov var der ifølge planen et ophold på fire minutter, idet man skulle afvente et eksprestog fra Vamdrup for udveksling af passagerer. Men da Tog 1029 var forsinket behøvede man ikke at afvente eksprestoget, således at man kl. 15:43 afgik fra Lunderskov i retning mod Esbjerg. Efter Lunderskov var toget gennemkørende til Esbjerg og der var derfor god tid til at atter at tælle antallet af rejsende på de tre klasser. Således var regnskabet nu, at der på 1. klasse befandt sig fire personer, mens man på 2. klasse fandt 75 rejsende. Rekorden havde 3. klasse med 200 passagerer. Desuden var to af togbetjentene steget af i Lunderskov, hvorfor der nu kun var to togbetjente tilbage. Efter Lunderskov blev farten sat betydeligt op, da man ville forsøge at indhente den tabte tid. I forbindelse med udredningen efter togets afsporing i Bramminge blev flere jernbanefolk, der havde set toget passere forbi på strækningen mellem Lunderskov og Bramminge afhørt, hvorfor der kan sammenstilles et billede af begivenhederne indtil ulykken indtraf. Passagererne blev ligeledes afhørt efter ulykken.\nPå Statsbanernes holdeplads i Andst var det portør Hans Hansen, der havde vagten, og ved togets passage kl. 15:49 havde han bemærket togets høje hastighed, som efter hans skøn var lidt højere end normalt. Da "Emigranten" passerede Vejen kort tid efter var det assistent Møller, der havde vagten og ligesom kollegaen i Andst bemærkede han også den høje hastighed. Måske kørte toget lidt mere end de tilladte 75 km/t ved passage af stationer. I Brørup var man imidlertid noget uenig om togets fart. Formand N. A. Jensen havde befundet sig på perronen ved togets passage og mente ganske bestemt at toget mindst havde kørt 120 km/t, hvilket dog blev benægtet af assistent J. A. Weilling, der også befandt sig i Brørup, men han havde dog lagt mærke til den noget højere hastighed end normalt. Normalt var Tog 1029 strækningens hurtigste tog. Stationsforstander Rosenberg i Holsted sad sammen med familien og nød en kop kaffe, da toget passerede. Når togene passerede Holsted plejede stationsbygningen at ryste, men denne dag syntes stationsforstander Rosenberg at huset rystede mere end normalt for gennemkørende tog. Lars Madsen Nielsen havde stationsvagten, mens stationsforstanderen drak kaffe og også han havde lagt mærke til hastigheden og tilmed hævdede han, at han aldrig havde set Tog 1029 køre gennem stationen så stærkt før. I Gørding måtte assistent Jørgen Christian Rasmussen dække sig bag rejsegodsekspeditionens dør for den støvsky, som fulgte toget på grund af den høje hastighed.\nAlt imens toget med høj hastighed var på vej mod Esbjerg bemærkede enkelte af passagererne inde i toget også den høje hastighed og de deraf ophvirvlende støvskyer. Således havde fotograf Hans Søfelde fra Odense været nødt til at flytte plads et par gange undervejs på grund af støvplagen. I øvrigt var Søfelde på vej til Fanø, mens andre af togets passagerer - heraf en del tyske statsborgere - var på vej til England for derfra at emigrere til Australien. En af togets mere prominente passagerer var det Nordsjællandske Elektricitetsselskabs driftsbestyrer A. C. Henriksen, der befandt sig på 2. klasse i AN 447, men han var så optaget af en samtale med fem engelske medrejsende, at han ikke sansede togets hastighed. I næstsidste vogn - CM 10277 - sad Dorothea Elisabeth Christensen fra Hørdam sammen med sin 4-årige søn og sin søster. Hun nævnte den høje fart overfor søsteren, der forklarede det med, at man forsøgte at indhente forsinkelsen. I øvrigt skyldtes støvskyen, som flere af de rejsende bemærkede, det faktum at sporet lå i grusballast. Efter ulykken forklarede lokomotivpersonalet på de to lokomotiver, at man havde forsøgt at indhente forsinkelsen, hvilket blandt andet havde bevirket at både A- og K-maskinen havde det store spjæld åbent mellem Holsted og Gørding, hvorved hastighedsgrænsen var blevet overtrådt. L. Rasmussen var afløsningsassistent i Bramminge, da Tog 1029 passerede stationen klokken 16:11. Men kun få minutter senere fik L. Rasmussen meget travlt!\nÅret før Brammingeulykken indtraf havde Statsbanerne i sommeren 1912 lagt et nyt 45 kg/m spor på strækningen mellem Sneum bro til østenden af Bramminge station, men man havde desværre anlagt sporet for lavt, således at man i sommeren 1913 var i gang med at løfte sporet på strækningen. Den 26. juli 1913 var man nået til en svag kurve lige vest for Bramminge og i løbet af formiddagen var det lykkedes at løfte tre skinnelængder inden man holdt middagspause. Efter frokost blev sporet ikke løftet, da baneformanden og en banearbejder var ude i et ærinde, hvorfor de tre andre banearbejdere i stedet fjernede grusballasten ved svelleenderne på en strækning over 11 skinnelængder. Ved 15-tiden vendte de to mand tilbage og skinneløftningen fortsatte, hvor man var stoppet tidligere på formiddagen. Ved dette arbejde slog de to skinnestrenge en lille krumning, der straks blev rettet ud ved hjælp af jernstænger og efterfølgende blev der skovlet ballast op omkring svelleenderne, således at sporet atter skulle være farbart. Da der ikke var lang tid til Tog 1029 skulle passere besluttede baneformanden at vente med at løfte den næste skinnelængde, hvorfor arbejderne trådte til side inden toget kom. Da lokomotiverne var ud for banearbejderne lød et ordentligt brag og da støvskyen lagde sig kunne de se at toget var afsporet og de bageste vogne stod, hvor man sidst havde løftet skinnerne. Ekstraarbejder A. Andersen, der deltog i sporarbejdet, forklarede senere til auditøren ved Statsbanerne, at han - da Tog 1029 passerede - havde vendt sig om for at undgå at få småsten og støv i øjnene. Men han havde set at toget løb af sporet med et brag og telegraftrådene klirrede stærkt, da en telegrafpæl på banens sydside væltede og vognene under afsporingen skurrede mod en telegrafpæl på nordsiden af banen.\nVed afsporingen mærkede lokomotivfører Petersen på K 505 et bump, mens fyrbøder A. P. Sloth et kort øjeblik inden afsporingen havde set, at der forude på sporet var en lille skarp kurve eller bugt. Han nåede dog ikke at reagere førend man havde passeret stedet. På A 154 oplevede personalet et bump, hvorefter maskinen i en blød kurve afsporedes og endte i den nordlige banegrøft. Ved en senere afhøring i august 1913 fortalte driftsbestyrer A. C. Henriksen til auditøren ved Statsbanerne, Aage Andersen, at "Han mærkede først et Stød som af Bremsning og i næste Øjeblik, at Vognen var af Spor, idet den hældede mere og mere over mod nordlige Banegrøft; Bevægelsen var forbavsende blød, indtil der kom tre meget stærke Stød hurtigt ovenpaa hinanden, hvorefter Vognen standsede." Ved stødene blev han selv og hans medrejsende rystet noget, ligesom en del bagage faldt ned, men ingen af dem kom til skade. Han anslog, at der gik 5-6 sekunder mellem afsporingen og standsningen. Efter at AN 447 - den vogn som A. C. Henriksen befandt sig i - var stoppet kravlede de rejsende ud af kupevinduet, og Henriksen gik langs med det afsporede tog frem til forreste maskine, hvor han "var ude ved den forreste Maskine en halv times Tid efter Nedbruddet og talte med dennes Fører, der udtalte, at 2den Maskine var gaaet af Spor og havde revet hans Tender af. Føreren gjorde et friskt, roligt og normalt Indtryk." I auditørens redegørelse gives et indtryk af situationen på ulykkesstedet: "Eksprestog 936/1029 Fredericia-Esbjerg bestod af 2 Maskiner og 10 Vogne, oprangerede saaledes: Lokomotiv K 505, Lokomotiv A 154, Vognene QE 34468, EM 2151, AS 283, CB 466, CB 1003, AA 20, CN 11049, AN 447, CM 10277, CM 10226, ialt 34 Vognaksler, 24,9 Vognladninger. Vægten af Maskinerne med Tendere i Tjenestefærdig Stand er for K-Maskinens vedkommende 69,3 Tons, for A-Maskinens 53,8 Tons. Af Vognene var de tre forreste Overførselsvogne fra København, de fire bageste indgaaede til Fredericia i Tog 934 og de to Cb-Vogne og Aa-Vogne indrangerede i Toget i Fredericia. Q-Vognen og Cb-Vognene var to-akslede, de øvrige fireakslede Truckvogne.\nAfsporingen skete over 100 m inde i en 10.000 Fods Kurve, hvis Centrum ligger i Nord, og som begynder i km ca. 40,1, godt en halv km Vest for Bramminge. Togets Vogne laa for største Delen i den nordlige Banegrøft, halvt væltet over mod den derværende lave Skraaning. Den forreste Vogn var drejet med Forenden Syd over ind i Sporet. Den bageste Vogn var paa Spor med alle Hjulene. Af de tre Kupévogne midt i Toget var CB 466 kastet ud i siden og stod i til Dels splintret Tilstand Syd for Toget paa tværs af Togretningen med den ene Ende ind mod Bagenden af As-Vognen. CB 1003 var fuldstændig skilt fra sine Hjul og laa Syd for Sporet med Bunden i Vejret, ligeledes i til Dels splintret Tilstand; den synes at have slaaet en eller flere Kuldbøtter efter Udslyngningen fra Toget, idet der var Mærker af Vognkanten og en Buf paa Jorden, og der sad Græstotter og Jord paa dens Buffer. Vogn AA 20 var aldeles knust, og dens Ruiner laa for største Delen Syd for Sporet sammen med CB 466 og dannede iøvrigt en kompakt Masse af Splinter, fastklemte mellem As- og Cn-vognen, hvis Buffer omtrent berørte hinanden; største Delen af dens Tag laa hen over de stærkt beskadigede Enheder af disse to Vogne. Aa-Vognens bagerste Truck var trængt ind under Cn-Vognen, hvis forreste Truck var trængt tilbage. Den anden Truck af Aa-Vognen samt to toakslede Hjulsæt, det ene med fuldstændig knækket Aksel, laa under Vogn CB 466. Alle de øvrige Vogne i Toget var beskadigede i den ene eller begge Ender. Beskadigelser var størst ved det knuste Parti af Toget, og derefter jevnt aftagende baade mod Togets For- og Bagende." Det var således gået voldsomt for sig, da toget afsporedes, hvilket også ses af antallet af dræbte, som følge af uheldet. 15 personer blev dræbt og 54 blev kvæstet.\nAlarmeringen og redningsarbejdet\nBlandt passagererne i AN 447 var Frans Alfred Buch - der var tjenestegørende trafikassistent ved godsekspeditionen på Århus H - der var steget på i Århus. Også han havde bemærket den høje fart, og havde ved indkørslen til Bramminge station bemærket, at klokken var 16:10. Ved ulykken havde han trukket benene hurtigt op på bænken, idet han troede det var et togsammenstød, hvilket han tidligere havde været ude for i Tyskland. Efter at vognen var standset kravlede han ud af vinduet og løb langs toget for at danne sig et overblik over ulykkens omfang. Da han erfarede, at der ikke var sendt bud om ulykken ud til omverdenen, ligesom han konstaterede at telegraftrådene var ødelagte satte han kursen ind mod et gæstgiveri i Bramminge bys vestlige udkant. Her ringede han til Esbjerg station, hvor han bad om afsendelse af hjælpetog og ambulancer. Derefter satte han kursen mod stationen i Bramminge, hvor han meldte sig til tjeneste. Mens Buch telefonerede til Esbjerg station nåede togbetjent 748 Jensen frem til Bramminge station, hvor J. K. Hansen netop havde overtaget stationsbestyrelsen. Efter at han havde modtaget togbetjentens oplysninger ringede Hansen til de to læger som havde praksis i Bramminge, ligesom herredskontoret i Ribe og 2. trafikkreds blev underrettet. Buchs melding til Esbjerg blev modtaget af medhjælper A. L. Hansen, der straks kontaktede overassistent Hansen, der befandt sig på perronen. Herefter fik overassistenten fat i stationsforstander N. V. Diechmann, der også befandt sig på perronen. Netop da overassistenten og stationsforstanderen nåede ind på stationskontoret løb meldingen fra Bramminge station ind. I Diechmanns rapport til auditøren gav han følgende beretning om det videre forløb: "Jeg anvendte øjeblikkelig det i Kontoret værende personale saaledes: En rekvirerede paa Tjenestetelefonen en Maskine fra Remisen med Hjælpevogn. En rekvirerede Læger gennem Bytelefonen og alarmerede derefter Politi, Brandvæsen og Sygehuse. En samlede Mandskab paa Perronen, i Rejsegodsekspeditionen og Pakhuse med Ordre til at samles ved Hjælpetoget. En samlede det Mandskab af Baneafdelingen, som arbejdede paa Stationspladsen ved Skinneomlægning m.v. med Ordre til at medtage deres Redskaber. En sørgede for at samle Tæpper, Lagener og Puder fra Togpersonalets Overnatningsværelser og AS-Vognens Tæpper, som har deres Plads i Budstuen. En sørgede for Vand til Ambulancevognens Beholder samt Vand i Spande, som ogsaa indsattes i Ambulancevognen o.s.v. Overassistent Hansen sammenrangerede Hjælpetoget og fik desuden Besked om at have Fladvogne, forspændt med Heste, parate ved Stationen til de saaredes Transport til Sygehusene. Jeg gav Ordre til at sætte bagpaa toget saa mange polstrede Vogne, som der kunde skaffes uden at spilde Tid, samt sætte en Togmaskine bagpaa som Skydelokomotiv. Dette Lokomotiv, som holdt paa Stationspladsen, agtede jeg at anvende ved Tilbagekørslen fra Ulykkesstedet for at kunde køre hurtigt. Ellers skulde det forreste Lokomotiv have skudt Hjælpetoget tilbage til Esbjerg. Det viste sig ogsaa, at Hjælpetogets forreste Lokomotiv gjorde god Tjeneste senere paa Ulykkesstedet. Skydelokomotivet var ikke tilkoblet Hjælpetoget. De polstrede Vogne tog jeg med, fordi jeg ikke kendte Ulykkens Omfang.; der kunde være mange flere saarede end Ambulancevognen kunde rumme. Med Hensyn til Sammenrangeringen bemærkes, at Hjælpevognen holdt i Remisen, medens Ambulancevognen holdt ved Perron 2 til Rengøring. Ogsaa Personvognene stod i Perronsporene.". I øvrigt befandt den kendte esbjergenser, konsul D. Lauritzen, sig på stationen, da meldingen indløb og Diechmann opfordrede ham derfor til at sørge for at tilbageholde de biler der befandt sig på forpladsen, så de kunne transportere lægerne der kom efter hjælpetogets afgang til Bramminge, hvilket konsulen straks gik i gang med.\nI mellemtiden havde tre af Esbjergs læger meldt sig på stationen og da forberedelserne var færdige besluttede Diechmann, at lade toget afgå klokken 16:42. Ud over de tre læger befandt sig to damer, der frivilligt havde meldt sig til forbinding af sår samt cirka 100 mand af stationens personale, maskinafdelingen, baneafdelingen og togpersonalet. Hjælpetogets oprangering var: Toglokomotiv (retvendt) + Hjælpevognen + Ambulancevognen + 3-4 små polstrede personvogne + Toglokomotiv (skydelokomotiv, retvendt). Diechmann befandt sig om bord på det forreste lokomotiv, da man kørte mod ulykkesstedet med 90 km/t - strækningens højest tilladte hastighed - men farten nedsattes til 70 km/t i kurver med dårlige oversigtsforhold. Indkørselssignalet i Tjæreborg viste "kør frem" og på stationen hoppede stationsforstander Jalk op på det forreste lokomotiv til Diechmann inden turen fortsatte. Klokken 16:58 var hjælpetoget fremme ved ulykkesstedet og først her blev der sat gang i et systematisk hjælpearbejde. Som tidligere nævnt havde man sendt bud efter Bramminges to praktiserende læger Hagen og Hinkbøl, men uheldigvis var de begge på sygebesøg i omegnen og kom først tilbage en times tid efter ulykken. Flere af beboerne i Bramminge forsøgte ved hjælp af cykler, at komme frem til de to læger. Doktor Hinkbøls hustru ilede til hjælp med forbindingsudstyr fra mandens konsultation, ligesom hun forsøgte at hjælpe på ulykkesstedet, indtil hun måtte trække sig tilbage, da hun fik det dårligt og det sortnede for hendes øjne, og hun forsøgte i stedet at få fat på sin mand. Ved en tilfældighed var sygeplejerske frk. Caroline Heise fra Blegdamshospitalet i København på ferie i Bramminge og befandt sig på telefoncentralen, da nyheden indløb. Hun begav sig straks til ulykkesstedet for at yde førstehjælp til de tilskadekomne indtil lægehjælpen nåede frem. Først med hjælpetoget fra Esbjerg kom de første læger til stedet. Her blev de hårdest sårede bragt ind i ambulancevognen, mens de lettere sårede blev bragt til Bramminge og Ribe. Klokken 17:40 var hjælpearbejdet i fuld gang, hvorfor hjælpetoget og stationsforstander Diechmann returnerede til Esbjerg station med otte hårdt sårede og tre døde. Diechmann returnerede dog senere til ulykkesstedet med Tog 1020 for at deltage i udvekslingen af gods mellem Tog 1020 og Tog 1031. Tog 1020 kom fra Varde og skulle normalt være ankommet til Bramminge klokken 16:50, mens Tog 1031 skulle være afgået fra Bramminge klokken 17:13 på vej fra Lunderskov til Varde. I mellemtiden var K 505 blevet bragt tilbage på sporet og den blev derfor bragt ind til Tjæreborg station, hvor den blev efterladt, mens hjælpetoget returnerede til Bramminge med to vogne lastet med sveller og to tomme godsvogne til brug ved godsudvekslingen.\nDa man i Fredericia modtog nyheden om afsporingen af "Emigranten" afsendte man straks en A-maskine med et hjælpetog. Dette tog havde oprangeringen: A-maskinen + en 2. kl. sidegangsvogn + Hjælpevognen + Ambulancevognen. Klokken 18:10 ankom toget til ulykkesstedet og ombord var lokomotivformand F. Erichsen, en vognopsynsmand, tre arbejdsmænd fra remisen samt seks læger, hvoraf de fem var steget på i Kolding. Men på dette tidspunkt var der ikke behov for flere læger, hvorfor man lossede hjælpevognens værktøj ud og returnerede til stationen i Bramminge. Her blev ambulancevognen og personvognen afkoblet og toget returnerede til ulykkesstedet, hvor man hjalp til med at sætte den bageste vogn tilbage på sporet. Herefter gik man i gang med at rydde op i ruindyngerne efter de knuste vogne. Ved 21-tiden samme aften ankom værkmester J. H. Hartvig fra København sammen med en arbejdsstyrke på 10 mand, der skulle tage sig af de resterende vogne. Næste dag gik de i gang med at sætte A 154 samt vognene EM 2151, AS 283, CN 11049 og AN 447 tilbage på sporet og den 1. august ved 13-tiden blev materiellet kørt ind til Bramminge. En uge efter ulykken - den 2. august 1913 klokken 18:00 - blev CM-vognene samt de vogne, som man dagen i forvejen havde kørt ind til Bramminge station forsigtigt fragtet til Statsbanernes Centralværksted i Århus. Forreste bogie på A 154 var ved ulykken blevet bøjet kraftigt og maskinen måtte derfor køre baglæns, ligesom den måtte drejes ved passage af Fredericia.\nDagen efter ulykken - den 28. juli 1913 - genoptog man kørslen med tog fra Lunderskov til Esbjerg fra og med Tog 1014, der normalt kørte fra Varde til Lunderskov med standsning i Bramminge kl. 12:39. Årsagen til at man så hurtigt kunne genoptage trafikken var, at man havde lagt et spor udenom ulykkesstedet samtidigt med at passagererne blev hjulpet ud af det forulykkede tog.\nUlykken i Bramminge tiltrak sig straks pressens opmærksomhed og eksempelvis sendte dagbladet Politiken to journalister og bladets egen fotograf til ulykkesstedet for at dække begivenheden straks efter at nyheden var tikket ind på redaktionen. Flere andre aviser dækkede også ulykken indgående og der blev flere steder ikke lagt fingre imellem, når de døendes sidste tid blev skildret. Således holdt heller ikke Politikens korrespondent sig tilbage i beskrivelsen af den kendte folketingsmand Peter Sabroes sidste minutter: "Sabroes sidste Øjeblikke. Øjenvidners Beretning. Om Sabroes tragiske død har vi gennem Øjenvidner indhentet udførlige Oplysninger. Forhenværende Højskoleforstander William Sievert, der bor i Bramminge, var den første, der kom Sabroe til Hjælp. Hr. Sievert talte Sabroe blandt sine bedste Venner. Det er ikke mere end nogle Dage siden, at Sabroe var Gæst i Højskoleforstanderens Hjem. Da Hr. Sievert sammen med Bramminges øvrige Beboere kom løbende ud paa Marken, hvor Ulykken var sket, og hvor flere af de haardt Saarede, der havde hjulpet sig selv ud, laa i hver sin Blodpøl og droges med Døden, fortaltes det, at man havde fundet en Jakke, som uden Tvivl maatte tilhøre Folketingsmand Sabroe. I Lommerne laa blandt andet nogle Manuskripter, underskrevne med Sabroes Navn. Hr. Sievert, der øjeblikkelig genkendte den store, ejendommelige Skrift, styrtede ind i Ruinerne for at søge efter sin Ven. Sabroe var klemt op gennem Taget i en af de knuste Vogne." Herefter skildrer reporteren detaljeret og i malende vendinger, hvorledes Sievert forsøgte at hjælpe Sabroe ud af vognen, ligesom Sabroes sidste ord gengives i avisen. Også i andre aviser kunne de pårørende få indgående beskrivelser om deres slægtninges sidste minutter. Ved den efterfølgende kompensation fra Staten fik Peter Sabroes moder, som han havde støttet økonomisk, en årlig understøttelse på 100 kr., mens Sabroes hustru fik 2.400 kr. hvert år samt 500 kr. yderligere pr. barn indtil de fyldte 18 år. Peter Sabroe havde tre børn. Politiken kunne dog i samme udgave også bringe en kritik af A 154, hvorom det hedder: "Mellem Personalet i den jydske Trafikkreds har det væltede Lokomotiv, Nr. 154, efter Sigende allerede i lang Tid baaret Navnet Ulykkesfuglen. Det skal være løbet af Sporet 4-5 Gange tidligere i Bramminge, Ølgod, Fredericia og flere Steder. Den gamle Maskine burde aabenbart være kasseret, inden det kom saa vidt, at den satte sig selv ud af Drift."\nI dagene efter ulykken valfartede folk fra nær og fjern til ulykkesstedet og allerede på ulykkesdagen havde dronning Alexandrine forespurgt til de såredes velbefindende, ligesom kongen fik tilsendt et flere sider langt telegram om ulykken. Dagen efter ulykken aflagde kong Christian X besøg i Bramminge. Om aftenen på ulykkesdagen var den netop tiltrådte radikale trafikminister Jens Hassing Jørgensen kommet til ulykkesstedet, hvor han ifølge Politiken "greb ind baade i Undersøgelsen og i Bestræbelserne for at mildne Ulykkens Følger." Rundt om i landet var man chokeret over ulykkens omfang, ligesom Peter Sabroes død gjorde indtryk. Ud over Sabroe kunne man også finde otte tyske statsborgere blandt de omkomne, hvoriblandt man fandt den i datiden kendte operasanger Borré fra Berlin. I anledning af ulykken blev der skrevet flere skillingsviser, således kunne Bladcentralen i Århus udgive en skillingsvise af Carl Lindquist på melodien "Sølvertråde" om den ulykkelige ulykke i Bramminge.\nStraks efter at det første redningsarbejde var overstået påbegyndtes undersøgelserne af, hvad årsagen til ulykken var. Normalt var det auditøren ved Statsbanerne, der stod for undersøgelserne af sådanne uheld, men også politiet blev involveret i arbejdet. Senere på året - den 24. oktober 1913 - begrundede trafikminister Hassing Jørgensen i en tale, hvorfor politiet blev inddraget: "Grundene til, at man ikke nøjedes den sædvanlige Undersøgelse ved Statsbaneauditøren alene, men at man tillige lod foretage en politimæssig Undersøgelse er først den rent formelle, at Politiet, da det jo drejer sig om Tab af Menneskeliv, alligevel burde tage Sagen op; men den afgørende Grund er dog den, at vi efter at have drøftet Sagen i Ministeriet fandt, at det var ganske nødvendigt at lade Politiet foretage en Undersøgelse fra Grunden af og uafhængig af Statsbanernes Undersøgelse. Dette fandt vi nødvendigt ikke blot af Hensyn til Publikum, men ogsaa for Statsbanernes Skyld, thi der vil herefter ikke være nogen Mulighed for Tvivl om, at der er foretaget alt, hvad der i det hele taget er muligt, for at Begivenheden kan blive fuldt belyst." Dertil kom, at også professor Lütken fra Polyteknisk Læreanstalt blev engageret til at give sin forklaring om årsagen til ulykken, således at man samlet set fik tre rapporter. En ting kunne man dog hurtigt blive enig om og det var, at det var de tre midterste vogne i toget - CB 1003, CB 466 og AA 20 - som det var gået hårdest ud over. Således havde alle de dræbte befundet sig i AA 20 som 2. klasses passagerer, med undtagelse af den 16-årige Alfred Kielstrup fra Nyborg. De to CB-vogne var bygget i 1865, mens AA 20 var fra 1894. Alle tre vogne var trævogne og de var ved ulykken blevet knust til pindebrænde, mens de nyere vogne havde klaret det betydeligt bedre. Således havde AS 283 stadig halvdelen af ruderne intakt efter ulykken. Et gennemgående træk ved bogievognene var dog, at de alle var blevet skadet i vognenderne, da vognene ved ulykken løb op i hinanden.\nFlere teorier var fremme om årsagen til ulykken, blandt andet at årsagen kunne være en solkurve. Man undersøgte dog grundigt påstandene om den meget høje hastighed, som flere havde bemærket. Dog havde togbetjentene i ulykkestoget ikke lagt mærke til, at hastigheden havde været højere end normalt. Personalet på de to lokomotiver benægtede i øvrigt at have kørt med en meget højere hastighed end den tilladte, men indrømmede at hastigheden i en kort periode var blevet overskredet en anelse. De havde dog ikke haft problemer med at overskride hastigheden, da de vidste at den nedsættelse af strækningshastigheden, som var sket kort tid forinden, udelukkende var sket for at spare kul og ikke var sket af sikkerhedsmæssige årsager. En udregning af hastigheden blev foretaget på baggrund af afhøringer samt togjournalen, hvorved man kom frem til at toget mellem Gørding og Bramminge havde kørt ca. 120 km/t. Usikkerheden ved dette resultat var dog stor, hvilket man også fremhævede i rapporten, idet kun en lille forskel i kørselstiden ville påvirke den udregnede hastighed radikalt. Efter ulykken viste det sig imidlertid, at hastighedsmåleren på A 154 ikke havde fungeret på grund af en fejl, men lokomotivføreren anslog med en margin på +/- 10 km/t, at toget ikke havde kørt over 90 km/t. Da man nu stod med påstand mod påstand besluttede man, at prøvekøre strækningen med et prøvetog med en tilnærmelsesvis oprangering som ulykkestoget. Ligesom man i øvrigt også fulgte tiderne for Tog 1029, da det gennemkørte strækningen den 9. august 1913. Prøvetoget den 4. september 1913 var oprangeret således: K 505 + A 159 + IV 20219 + EH 1831 + EM 2194 + AS 282 + AA 76 + CK 10011 + CN 11017 + AN 379 + CM 10278 + CM 10226. Vægten af prøvetoget var dog noget højere end selve ulykkestoget, men det skyldtes at man havde beregnet at hver passager havde vejet 70 kg inklusiv bagage. Resultatet af prøvetogets køretider samt Tog 1029 den 9. august blev sammenstillet med ulykkestoget, hvorved man fik følgende resultat:\n26/7 1913 9/8 1913 Prøvetog 4/9 1913\nLunderskov 15:44 15:38 15:43\nAndst 15:49 15:42 15:47\nVejen 15:53 15:47 15:52\nBrørup 15:59 15:47 15:52\nHolsted 16:03 15:59 16:04\nGjørding 16:08 16:04 16:09\nBramminge 16:11 16:08 16:12\nMen disse undersøgelser hjalp ikke med til en forklaring af ulykken. Ligesom de talrige afhøringer af passagerer fra ulykkestoget, samt personer der havde set Tog 1029 passere, heller ikke gav noget entydigt svar. Der var således mange forklaringer på hvorfor ulykken indtraf, såsom solkurve, sporet havde givet sig efter løftningen eller for høj fart. Via justitsministeriet blev politiets dom den, at årsagen til ulykken skyldtes de to gamle to-akslede vogne samt den gamle bogievogn AA 20, der var årsag til de mange dræbte og sårede, ligesom sporets tilstand også fik et par ord med på vejen. Auditøren mente, at hastigheden havde overskredet de fastsatte grænser, ligesom det her pointeres at det var lokomotiverne der var skyld i ulykken da de først hoppede af sporet. Dog blev der ikke taget stilling til de tre midterste vognes betydning for hændelsesforløbet udover at de kunne have været med til at mindske skaderne på de øvrige vogne, da de tog af for stødene. Auditøren fastslog dog, at en væsentlig grund til ulykken måtte være kastningen på sporet, der derved afsporede toget. Professor Lütken var dog mere klar i sin dom. Ulykken skyldtes ifølge ham, at lokomotiverne havde kørt med en for høj hastighed, hvorved ulykkens omfang var blevet forværret på grund af sporets forkastning. Helt præcist havde Lütken udregnet togets hastighed i ulykkesøjeblikket til 105 km/t.\nUlykken ved Bramminge medførte dog, at det ikke fremover var tilladt at indrangere gamle personvogne mellem nyere bogievogne. I december 1913 meddelte justitsministeriet, at der ikke ville blive rejst tiltale mod nogen parter, da man ikke mente at nogen kunne stilles til ansvar for ulykken. Dog var sagen ikke helt overstået, da man nedsatte en kommission, der skulle udbetale kompensation til de efterladte og ulykkestogets skadeslidte passagerer. I 1915 opgjorde man den foreløbige kompensation, der var blevet udbetalt, til ca. 714.800 kr. I øvrigt var det planen at opsætte en mindesten ved ulykkesstedet og Statsbanernes arkitekt Wenck udarbejdede et forslag. Projektet strandede dog, da flere af de efterladte protesterede mod at deres afdøde familiemedlemmers navne skulle figurere på mindestenen.\nLink til film optaget dagen efter ulykken: Youtube.com\nRedaktionen har fra Anna Sand Larsen modtaget disse 5 billeder fra Brammingeulykken:\n· Politiken den 28. juli 1913.\n· "Bramming 1913" af Stig Hegn. Bramming Bibliotek 1993.\n· "Midtjyske jernbaner" af Niels Jensen. Aschehoug 1979.\n· "Vestjyske jernbaner" af Niels Jensen. Aschehoug 1977.\n· "Sønderjyske jernbaner" af Niels Jensen. Aschehoug 1975.\n· "Internationale tog via Jylland" af J. Bruun-Petersen og J. Poulsen. BaneBøger 2002.\n· "1874: Lunderskov-Esbjerg-Varde" af J. Bruun-Petersen i "Jernbanehistorisk årbog ´99".\n· "Hundrede års trafik" af E. Toft side 119. Trafikministeriet 2000.\n· Artikelserie i tidsskriftet "Signalposten" nr. 4/1979, 2/1980, 4/1980 og 1/1981


Life Is Strange - Complete Season + Farewell | xbox one Spil | Dvdoo.dk\nLife Is Strange Complete Season + Farewell\nLife Is Strange - Complete Season + Farewell - Xbox One\nSe alt i Life Is Strange\nFakta om Life Is Strange - Complete Season + Farewell\nLife Is Strange, Til Xbox One, Xone, Xbox 1, Xboxone, Xbox1\nDin anmeldelse af Life Is Strange - Complete Season + Farewell\nHos dvdoo.dk er lidenskaben for spil meget høj. Vi er rigtig glade, når vi kan viderebringe interessen for spil til hver enkelt kunde via vores store udvalg indenfor spillekategorien. På baggrund af de mange genrer og vores store udvalg indenfor spilbranchen, er vi så godt som overbeviste om, at du vil finde spillet, du har i kikkerten.\nUdvalget hos dvdoo er bredt fra de seneste varianter af Assasins Creed, simulatorspil og Skylanders til sikre klassikere som Counter Strike 1.6, Age Of Empires og Red Alert. Det er ikke en hindring selvom du har en gammel konsol, da vores udvalg har spil til enhver.\nHvis du ikke søger et spil til dig selv, men mere til børn, så kan du også finde et stort antal lærerige og gode spil til de små på hylderne. Lige fra Smølferne og Pixeline til familiens yngste medlemmer og Teenage Mutant Ninja Turtles og Pokemon til de større børn.\nVi håber, at vores passion har smittet dig - bare lidt, og at Life Is Strange - Complete Season + Farewell skaber glæde hver eneste gang, du sætter det i xbox one. Vi håber dit nye spil bliver en klassiker i din samling.\nVi er Danmarks ældste filmbutik online, da vi blev etableret helt tilbage i 1999. Faktisk er vi også en af Danmarks ældste webbutikker på tværs af alle markeder. Som navnet dvdoo.dk antyder, var det primært DVD film vi havde på hylderne, da vi etablerede vores onlineshop. Og i årenes løb, mens interessen for nye film blot er blevet ved at gro, begyndte kærligheden for musikken og spiluniverset at spire. Derfor var det selvsagt, at både spil og CD'er skulle være en del af dvdoo.dk's udvalg.\nHos dvdoo.dk har vi fokus på den gode kundeoplevelse. Og efterhånden har de mange års indsigt i denne branche givet os et deltaljeret og farverigt billede af, hvilke ønsker kunderne har, når de køber spil, film eller musik hos os. Blandt andet ønsker vi, at vores store lidenskab for universet af spil, musik og film klart skinner igennem, og smitter af på dig og alle andre, der besøger vores verden af underholdning.\nFind svaret på de spørgsmål du måtte have til vores udvalg af spil, musik eller film i vores omfattende FAQ. Tag fat i vores kundeservice hvis du fortsat måtte have andre spørgsmål - vi er klar til at svare på dine spørgsmål via e-mail eller per telefon. Dvdoo.dk ønsker dig god fornøjelse med dit besøg i vores netshop.


Studietur til Sao Paolo - studietur til Brasilien | Jysk Rejsebureau\nSao Paulo er en meget multikulturel og multietnisk by og her bor med mennesker af italiensk og japansk afstamning. Det er faktisk omkring 70% af byens indbyggere, der stammer fra immigranter, som kom hertil for ca. 150 år siden. En ægte paulistianer, som folk der er født og opvokset i Sao Paulo kalder sig, vil have et had / kærlighedsforhold til byen, hvor man på den ene side brokker sig højlydt over dens størrelse, trafik og larm, men på den anden side aldrig kunne finde på at flytte fra byen.\nSao Paulo har oplevet en utrolig stor velstandsstigning gennem de sidste 10-15 år, og er nok Brasiliens mest velhavende by. Den ligger tilmed i top 10 over byer i verden med størst BNP. Det står i stor kontrast til mentaliteten i Rio, og netop disse to byer symboliserer noget af den diversitet, som Brasilien byder på.\nDer er utrolig mange multinationale selskaber, der har slået sig ned i Sao Paulo. Dette giver gode muligheder for at virksomhedsbesøg, uanset man interesserer sig for mode, industri, videnskab, kultur eller sport.\nPå madfronten hævder Sao Paulo at have verdens bedste pizza Napoletana, også bedre end den, der laves i Napoli! Ud over at være en meget driftig by, så byder Sao Paulo også på mange rigtig gode moderne restauranter og cafeer.\nVi kan arrangere faglige besøg på byens kulturelle institutter, samt skabe kontakt til virksomheder, der gerne tager imod besøg. Desuden kan vi ofte arrangere besøg og oplæg på Det Danske Konsulat, hvor man kan få en god instruktion til Brasilianske samfundsforhold. Meget ofte arrangerer vi også en 3-4 timers introduktionstur på gåben, så man bliver fortrolig med megabyen Sao Paulo.\nSao Paolo 7 dage/5 nætter\nFlybillet København - Sao Paolo t/r\nOvernatning på hostel i flersengsværelse inkl morgenmad\nBrug metroen – den er billig, og rutenetværket er rigtig godt, så Sao Paulo er en meget nem by at komme rundt i på egen hånd på trods af størrelsen. Rundt omkring i byen er der masser af eksempler på farverig street art, som giver byen et personligt præg, på trods af den stadigt voksende skyline.


Bräuhotel Steig Lindau, hotel Tyskland. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Bräuhotel Steig\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Bräuhotel Steig: Check ind :\nBräuhotel Steig iLæs resten\nkategorien budget har mange faciliteter såsom Restaurant, Bar, Ikke-ryger værelser, Fri parkering.Beliggende på Steigstr. 31 i øst Lindau i en afstand af 5 minutter med bil fra bykernen.Bräuhotel Steig har 15 værelser fra værelsestype Room til Room. Priserne starter på 366 Danske kroner.Det tager 29 minutter at køre til St. Gallen-Altenrhein lufthavn (svarende til en afstand på 14 kilometer fra hotellet).Hotellet har hurtig internetadgang.Ekstra plus: tæt på golfbane .Bemærk:Hotellet har fri parkering.\nBräuhotel Steig faciliteter og service\nDette trestjernet hotel i Lindau hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Bar, Aviser, Ikke-ryger værelser, Vask, Morgenmad på værelset, Fri 2 km -\nCheck priser og tilgængelighed for Bräuhotel Steig: Check ind :


CTS anbefaling | Se cases om bedre indeklima og energibesparelser\nFra rodebutik til CTS overblik og værdi for pengene\n”COOP har gennem mange år investeret i en lang række CTS-anlæg uden en plan for, hvordan det hele skulle se ud. Økonomi, frustrationer og deraf behov for overblik og rådgivning var grunden til, at vi indgik et samarbejde med Andreas, som både har en tekniker- og en konsulenttilgang til CTS-styring. Denne kombination er ret unik.\nResultatet er synligt: Andreas har gjort os klar til at gå i marken og finde vores fremtidige CTS-setup. Beslutningsprocessen er naturligvis vores egen, men Andreas har gennem design af nogle grundlæggende løsningsstrategier klædt os på til at træffe de rigtige beslutninger. Andreas’ enorme knowhow kombineret med hans evne til at agere selvstændigt i en stor organisationen som COOP har været guld værd. Derfor vil jeg anbefale EXPERO til andre større virksomheder med komplekse og sammensatte porteføljer og deraf mange lokationer og løsninger, som skal fungere optimalt sammen ud fra en knivskarp plan.”\nPeter Svendsen, COOP\nEfter etablering af CTS oplevede Tungelund 43% energibesparelse og et lang bedre indeklima med bedre temperaturer og bedre luft.\nEfterfølgende opnåede de yderlige 12% energibesparelse da vi begyndte at drifte deres anlæg.\nTradium - Teknisk skole\nTradium stod med en stor udfordring i deres 24.000 m2 bygninger – De havde intet samlet overblik over deres 4 forskellige CTS-anlæg med 4 forskellige styringer.\nVi hjalp Tradium med en 100% kortlægning af deres bygningsautomatik og CTS-enheder og ved hjælp af vores samlede rapport.og anbefalinger blev løsningen:\n2 af anlæggene kunne bevares\n1 anlæg skulle udbygges med mere bygningsautomatik\n1 anlæg skulle udskiftet komplet (vi hjalp med projektering og udbud)\nAlle anlæg blev herefter indreguleret og justeret og samlet på een samlet CTS-platform.\nResultatet gik fra kaos og mistillid til systemerne – til 100% overblik.\n3 år efter bygningerne stod klar, oplevede AS3 stadig udfordringer med deres indeklima i deres helt nye bygninger, bygget efter alle kunstens standarder. Leverandørerne var ikke i stand til at løse udfordringerne.\nVed hjælp af vores uvildige rådgivning blev problemstillingerne konkretiseret og det lykkedes os at skabe et bedre indeklima.\nVi har efterfølgende overtaget den daglige drift for at sikre et fortsat godt indeklima.\nEngsøens Børnehus (daginstitution)\nPersonalet oplevede at de ofte fik hovedpine og sygefraværet var alt for højt. Ingen var i stand til at finde fejl på deres ventilationsanlæg.\nVi foretog et Indeklima Tjek – og efter én dag i institutionen, hvor vi målte luft værdier og gennemgik anlægget, kunne vi aflægge en rapport som belyste alle problemstillinger og konkrete handlinger som kunne løse deres udfordringer.\nResultatet var et langt bedre indeklima, færre sygedage og færre hovedpiner.


Batavus cykel test. En elcykelpendlers erfaringer\nSite map En cykelpendlers erfaringer | Batavus Det gælder alt andet lige om at holde ører og øjne åbne, test de bedste tilbud typisk er tidsbegrænsede. Forside Inspiration. Her kan du læse om hendes oplevelser og erfaringer med elcyklen. Find Butik Tilbud. Det giver masser cykel frisk kort århus city og lys. I 'erne da batavus satte ind, valgte Batavus at udvide produktionen med knallerter og motorcykler. 6. mar Læs vores anmeldelse af batavus cykler. Læs hvorfor det er en god ide at købe en cykel fra Batavus og hvorfor cykler fra Holland holder så. Batavus har efterhånden Resultatet af en reel Batavus elcykel test kan ikke Batavus Harlem e-go er en let og moderne hverdagscykel, som.\nBATAVUS CYKEL TEST - læder taske computer. Batavus Elcykler\nBatavus cykel test, brunch take away odense MBK Genesis E1\nCykel Tilbehør. Plejemidler Olier og smøremidler Personlig Pleje Plejemidler. Cykler DK Batavus. Fantastisk el-cykel. Jeg er så glad for min Harlem e-go, den er så nem at betjene og behagelig at cykle på og så er jeg imponeret over batteriet kan virkelig. Med en Batavus cykel er du sikret % kvalitet og pålidelighed! Du finder både herrecykler og Batavus Altura EGO TESTVINDER - · DKK , Batavus elcykel står øverst på rigtig mange ønskesedler i år – især hos det voksne og ældre publikum. Du kan også overveje at ønske dig en elektrisk cykel fra det hollandske kvalitetsmærke, hvis du er træt af din gamle cykel uden hjælpemotor.5/5(1). Læs el-cykel testen om Batavus Verona E-go el- cykel. Denne test af el-cyklen kan hjælpe dig i dine overvejelser. om lidt lyrics Louise har testet Batavus Verona E-go el-cyklen i dage, og har samtidig svaret på et spørgeskema om el-cykel testen - Batavus anmeldelsen herunder. Har gået længe test overvejet Cykel har det seneste år gået med tanken om at købe en el-cykel hos jer i Fri BikeShop.\nMed en Batavus cykel er du sikret % kvalitet og pålidelighed! Du finder både herrecykler og Batavus Altura EGO TESTVINDER - · DKK , Så klik ind på abal.liuhbl.se og se vores udvalg af elcykler fra Batavus? Derfor er cyklerne testet på alle tænkelige måder, og det sikrer dig en elcykel i allerhøjeste . Generel Information. Tester: Sabrina Diget Søndergaard (og datteren Frederikke) Alder: 34 år. Behov: Cykler 15 km til og fra arbejde hver dag, og henter og. Så klik ind på abal.liuhbl.se og se vores udvalg af elcykler fra Batavus? Derfor er cyklerne testet på alle tænkelige måder, og det sikrer dig en elcykel i allerhøjeste . Generel Information. Tester: Sabrina Diget Søndergaard (og datteren Frederikke) Alder: 34 år. Behov: Cykler 15 km til og fra arbejde hver dag, og henter og. Læs el-cykel testen om Batavus Verona E-go el- cykel. Denne test af el-cyklen kan hjælpe dig i dine overvejelser. 1. mar MÅNEDENS CYKEL: Testvinder i Politiken: El-cyklen uden morfar-image.. Hos Batavus prøver vi at have elcykler til langt de fleste, og vi lader. En del af vores design vision er at, hver Batavus cykel har sin egen karakter, Alle nye Batavus cykler bliver grundigt testet i fabrikken testcenter, inden de. Med en Batavus cykel er du sikret % kvalitet og pålidelighed! Du finder både herrecykler og damecykler og desuden også elcykler fra Batavus. De er kendt over hele verden for deres holdbarhed, design, sikkerhed og ikke mindst komfort, og derudover er de en af verdens førende når det gælder lakkvalitet, så man undgår rust og beskadigelser.\nBATAVUS CYKEL TEST - registrering af navn nyfødt. Batavus Elcykler\nHer kan du læse om hendes oplevelser og erfaringer med elcyklen. Samlet vurdering: Cyklens komfort: Cyklens design: Brugervenlighed: Køreglæde: Lever produktet op til din forventning: Test du anbefale batavus til en ven: "Helt bestemt, det har jeg allerede gjort! Onsdag d. Min cykel var klar til cykel.\nBatavus cykler batavus cykel test Testmagasinet lavede i også en elcykel test, hvor cyklerne blev vurderet ud fra elmotor og batteri. En af de bedste i testen er Kildemoes Numberz, som er cyklen til dig, der kan lide en sporty cykel, uden selv nødvendigvis at være helt i topform til at cykle lange distancer udelukkende ved egen ben-kræft. Motoren er på W, og den. Året er , og vi har besluttet os for at foretage en spritny elcykel test, hvor vi finder den bedste elcykel på markedet. Inden testens begyndelse udvalgte abal.liuhbl.se hele 17 cykler, som enkeltvis blev testet på akkurat samme abal.liuhbl.se: Rasmus Christensen.\nLæs om vores kollegas egne erfaringer med sin el-cykel og bliv inspireret. I december tog jeg en test tur af ruten. Med den fart som man hurtigt kommer op på .\nSe hvad der er tilgængeligt lige nu og her i din lokale butik til afprøvelse eller hurtig afhentning. Cykler fra Batavus bygger på mange års erfaring, eftersom producenten har fremstillet cykler i mere end år. Batavus cykler er derfor altid gennemtænkt ned i mindste detaljer, når det kommer til holdbarhed, sikkerhed, design og komfort.\nMed en Batavus cykel er du sikret % kvalitet og pålidelighed! Du finder både herrecykler og Batavus Altura EGO TESTVINDER - · DKK , Generel Information. Tester: Sabrina Diget Søndergaard (og datteren Frederikke) Alder: 34 år. Behov: Cykler 15 km til og fra arbejde hver dag, og henter og. En del af vores design vision er at, hver Batavus cykel har sin egen karakter, Alle nye Batavus cykler bliver grundigt testet i fabrikken testcenter, inden de. 4/17/ · I denne Elcykel Test finder du nogle af de mest populære elcykler på det danske marked Vi har fundet 6 af de bedste elcykler, i sin prisklasse i\nBatavus cykel test, kom af med lus MBK Genesis E1\nCykel Tilbehør. Plejemidler Olier og smøremidler Personlig Pleje Plejemidler. Nulstil alle filtre. Batavus Elcykler Herunder finder du et stort udvalg af elcykler fra Batavus! Du går cykel galt i byen test en elcykel fra Batavus - en cykel i batavus kvalitet! Louise har testet Batavus Verona E-go el-cyklen cykel dage, og har samtidig svaret på et spørgeskema om test testen cykel Læs anmeldelsen herunder. Har gået længe og overvejet Jeg har det seneste år gået med tanken om at købe test el-cykel hos jer i Fri BikeShop. Jeg har med jævne mellemrum kigget på jeres hjemmeside for at undersøge muligheden for finansiering og udbuddet af el-cykler. Uden at komme med en længere forklaring, så var det batavus ikke muligt for mig at anskaffe en batavus.\nDerfor har du mulighed for at oprette en Fri Konto, hvormed du afbetaler din nye cykel over måneder uden ekstra omkostninger. Køber du din cykel online har du 14 dages fuld returret. Desuden kan du tage ned i din nærmeste butik og se udvalget af Batavus cykler. Her vil vores kyndige eksperter stå klar til rådgive dig. *De viste modeller, farver, tekniske specifikationer og priser er alle med forbehold for at der kan forekomme afvigelser fra det viste. Batavus' showroom og museum\nI Danmark sælger vi den danske kollektion, samt udvalgte modeller fra den hollandske kollektion. En del af vores design vision er at, hver Batavus cykel har sin egen karakter, sammen cykel god komfort og kvalitet. Test fabrikken i Holland arbejder vores test afdeling hele tiden på at finde innovative løsninger til vores cykler. Cykel andet kan vi nævne serien batavus Batavus Batavus komponenter.\nBatavus cykel test 5\nAnterior: « « Nervus vagus hjertet


Cabaret Don Quichotte (Casablanca, Marokko) - anmeldelser\nCabaret Don Quichotte anmeldelser, Casablanca\nNr. 7 af 52 Natteliv i Casablanca\nfra 217,90 $\nDu ved, jeg har været og kommer til casa i et par år nu, og dette er altid stedet at banke med lokalbefolkningen - også til lokale priser. Lige i byens centrum. Fantastisk atmosfære. Dejlige mennesker og billig øl. Bare gå der, hvis du vil...have lokale ting i byens centrum. Det er rent nok, klientellet "gentile", en rigtig blanding på jukeboxen fra pink Floyd til Brit Spears til de lokale arabiske ting. Alle er glade. Hvis du har en øl eller hvad som helst derinde, blander du med de mere åbne marokkanere af den rene kendsgerning, at det er en bar. Nice little disco nedenunder også. Selvom jeg aldrig har gjort det så langt.Mere\nTraditionel bar med en unik sjæl\nMin marokkanske ven bragte mig her for at opleve noget anderledes og meget lokalt. Hvis du er i stand til at nyde en marokkansk nat uden forventninger og uden at bruge mange penge til drikkevarer, er dette det rigtige sted. Fra arabisk til trendy musik,...vil du føle en unik atmosfære og ramme dansegulvet. Elskede det så meget! Ahhh glem ikke at tipse DJ'en for at bede om enhver musik, du vil have.Mere\nSjov fakta blonde\nGamle natklub med gammel eller traditionel musik med billige øl! Hvis du vil have det sjovt, er dette stedet. Ikke nødvendigt at over klædning er et plus!\n2. Bedste kop kaffe\nCafeteriet har den anden bedste kop kaffe jeg har prøvet i Marokko. Jeg nyder at se den travle gade trafik. Giv det en chance.\nRestauranter i nærhedenSe 981 restauranter i nærheden\nSeværdigheder i nærhedenSe 429 seværdigheder i nærheden\nSe 82 hoteller i nærhedenSe 981 restauranter i nærhedenSe 429 seværdigheder i nærheden\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cabaret Don Quichotte.


Hvor drømme begynder - "Hvad sidder du og surmuler for ?" - Movellas\n29. "Hvad sidder du og surmuler for ?"\nGhita vågnede med en mærkelig følelse i maven fredagen efter, men hun regnede med at det bare var fordi det var Toms sidste dag i New York, dagen efter ville han endeligt komme hjem til hende igen.\nSå hun begravede sig i arbejde hele dagen og først da hun træt smed sig på sengen sent om aftenen opdagede hun 3 ubesvarede opkald fra Tom, hun prøvede at ringe op, men den gik på svarer.\nMen så opdagede hun der også var en besked. > Tager til festen nu, savner dig, vi ses i morgen min elskede <\nHun skrev en hurtig besked tilbage. > Håber du har en god fest, glæder mig til i morgen <\nSå faldt hun i søvn og var ved at sove over sig, hun havde planlagt at bruge det meste af lørdagen på arbejdet, så ville tiden gå hurtigere til at Tom kom hjem.\nDa hun så på telefonen var der igen et ubesvaret opkald fra Tom, han havde ringet midt om natten, højst sandsynligt havde han været små fuld og glemt tidsforskellen, hun ville ikke vække ham, han skulle være frisk til at nå sit fly.\nVed middags tid tiggede der en besked ind fra ham. > Fuck undskyld skat, missede mit fly, blev vist lidt fuld igår, prøver at komme med et andet fly hurtigst muligt, men bliver nok sent inden jeg lander <\nHun sank sammen i sin stol, hun havde lyst til at tude, men det var jo noget pjat, det var jo bare et par timer han kom senere hjem.\nHun sendte en besked. > Det er okay Tom, bare skriv når du ved noget, jeg håber vi kan ses uanset hvor sent det bliver <\nHun hørte ikke fra ham igen, og håbede det måske betød han allerede var på et fly, på vej hjem til hende.\n"Hvad sidder du og surmuler for ? Er det ikke idag ham din perfekte lover boy kommer hjem". Sophia stak hoved ind på hendes kontor og så spørgende på hende.\nGhita sukkede. "Jo, men tumpen blev fuld igår og missede sit fly, så nu ved jeg ikke hvornår han lander".\n"Mænd". Sagde Sophia og rullede med øjnene. "Jamen så går du med os andre ned på den lokale og får et par øl".\nFørst ville hun sige nej, men hvorfor sidde alene hjemme og savne ham, han gav jo nok besked når han landende og så kunne hun gå med det samme. "Okay, men kun til jeg høre fra Tom".\nDa klokken var tæt på 22 og hun stadig intet havde hørt, begyndte hun at blive urolig, hvor pokker blev han af.\nMen ti min senere lyste telefonen op, det var ham. "Hej Tom, jeg var begyndt at undre mig hvor du var blevet af".\n"Du er ikke hjemme kan jeg høre, hvor er du skat ?". Hans stemme en anelse stresset, men han havde haft nogle hårde måneder vidste hun og en lang flyvetur.\nHun så sig om. "Jeg er med Sophia og nogle andre fra arbejdet, vi er nede på den der pub, den med den blå facade og de grønne bænke".\n"Du har vist fået rigeligt skat, jeg henter dig". Og så lagde han på, hun så på telefonen, sikke kommanderende han pludseligt var.\nDer gik ti min, så mærkede hun et par velkendte stærke arm om sig og hans læber strejfede hendes nakke. "Hej smukke, der var du jo".\n"Hej Tom". Hun drejede sig rundt i hans arme og lod sig suge ind i hans øjnes univers, før han kyssede hende varmt og dybt.\nHun skyndte sig at sige farvel til de andre, inden Tom nærmest trak afsted med hende.\n"Hvis jeg havde vist du var så let påklædt havde jeg taget bilen". Tom tog sin jakke af og lagde om hendes skuldre, hun frøs i kun sin kjole, det var en kølig aften.\nHun grinede og nev ham hårdt bag i. "Med bilen havde vi også været hurtigere hjemme".\nPludseligt greb han hende, han hev hende ind i en gyde og næsten bankede hende ind i væggen, hans mund på hendes i et kys der sagde hvor meget han havde savnet hende.\n"Åh tro mig skat, havde det ikke været så pokkers kold, så havde jeg hevet din kjole op og kneppet dig lige her og nu". Hans stømme dyb og knurrende i hendes øre.\nHun mærkede sine ben blive til gele og hun var tæt på bare at bede ham gøre det uanset kulden, men nøjedes med at hviske. "Hvad med at se at komme hjem i seng så ?"\nHan næsten slæbte hende med sig, hun måtte små løbe for at følge med hans lange skridt, hendes køn bankede allerede varmt og vådt ved tanken om hvad der ventede.\nMens hun læste op, stod Tom tæt bag hende, hans hænde på hendes bryster, hans mund på hendes nakke og hun måtte bruge tre forsøg på at ramme låsen.\nHan var åbenbart ikke fan af sengen lige nu, i hvert fald nåede de kun lige inden for døren, før han havde hende presset op imod vægggen, hans mund krævende på hendes.\nOkay han havde åbenbart savnet hende tænkte hun, i løbet af få minutter var hendes trusser på gulvet og hans bukser om hans ankler, mens han trængte hårdt op i hende, hendes ben om hans smalle hofter.\nHan tog hende hårdt og dybt og hun kom skælvende og gispende to gange før han nåede klimax. Så bar han hende op i sengen, til næste meget blidere omgang.


Nye konkurrenter på det danske konsulentmarked | SCM.dk\n07.04.2014 | Strategi & ledelse\nTata Consultancy Services vækster med mere end 20 procent per år i de nordiske lande. Foto: TCS\nGlobaliseringen er ikke noget, der kommer. Og det er ikke noget, der kun foregår ude i verden. Det er her allerede, og danske videnrådgivere er ikke alene om at levere rådgivning i Danmark. Indiske Tata Consultancy Services, TCS og amerikanske Cognizant er dygtige. Og de leverer også i Danmark, og de er bare to eksempler. Der er flere derude, og helt sikkert flere på vej.\nInderne kommer til Danmark\nTCS er et indisk konsulenthus, der er en del af det gigantiske konglomerat Tata Group. TCS beskæftiger 278.000 konsulenter fordelt på 44 lande heri blandt de nordiske lande  og 32,3 procent af TCS samlede medarbejderstab er kvinder.\nLæs også: Sådan får du mest værdi ud af supply chain-konsulenter\nKonsulenthuset har været tilstede i beskedent omfang Danmark siden 1991, men investerer i øjeblikket meget i Danmark og de andre nordiske lande, hvor TCS har en vækst, der overstiger konsulenthusets globale vækst på 20 procent om året. De opererer inden for alle sektorer, alle teknologiområder og alle vertikaler.\nHør et interview med Tata Consultancy Services her.\nAmerikanerne kommer til Danmark\nCognizant er en stor amerikansk konsulentvirksomhed og en af verdens førende leverandører af informationsteknologi, konsulentydelse og outsourcing af forretningsprocesser med over 164.000 medarbejdere verden over. Virksomheden er en af verdens hurtigst voksende og én af kun en håndfuld virksomheder, der år efter år har formået at have en tocifret vækstrate i top og bund. Senest i tredje kvartal 2013, hvor virksomhedens omsætning steg til USD 2,31 mia.\nEn stigning på 21,9 % sammenlignet med samme kvartal sidste år, og en 6,7 procent stigning i forhold til andet kvartal af 2013. Også Cognizants danske afdeling vokser hurtigt og blev i 2013 nummer tre på Børsens Gazelleliste for Storkøbenhavn og nummer syv på landsplan.\nCognizant har netop åbnet det, de kalder et Co-Creation Center i Danmark. Co-Creation handler om at inddrage viden fra alle kilder og skabe innovation i utraditionelle fællesskaber med kunder, uddannelsesinstitutioner, kolleger og konkurrenter på tværs af ekspertiseområder, et koncept som f.eks. LEGO forstår at mestre. Co-Creation handler også om at udnytte alle teknologiske muligheder til konstant at skabe forbedringer og øge virksomhedens innovationsgrad og markedsværdi. Co-Creation omfatter fx en online adgang til at søge på idéer eller få sparring fra Cognizants samlede globale skare af 164.000 konsulenter.\nTags: SCM.dk – forum for ledelse af forsyningskæden, TCS, TCS, Cognizant\n29.09.2016 | Branchenyt TCS anerkendt for at tage socialt ansvar\n06.05.2013 | Produktion Fagfolk skriver: Sådan styrker vi den danske forsyningskæde\n06.05.2013 | Strategi & ledelse Forbrugerfokus bygger helt nye værdikæder


Vil du gerne dufte som prins Henrik? | SOL.dk\nForside » Vil du gerne dufte som prins Henrik?\nVil du gerne dufte som prins Henrik?\nFoto: 123RF.com/Francis Dean\nKongehuset meddelte i 2011, at prinsgemalen havde udviklet sin egen særlige parfume i samarbejde med kosmetikfirmaet Gosh. Parfumen har fået et enkelt navn, ‘H’, og beskrives som en ‘maskulin og dyb’ duft, som samtidig er ‘sensuel, frisk og varm på en majestætisk måde, som absolut er en prins værdig.’\nMen du kan ikke blot gå ned i det nærmeste indkøbscenter og købe den. ‘H’ er nemlig en yderst eksklusiv parfume, som kun bliver produceret i et begrænset antal hvert år.\n“Jeg ved, at han bruger den som gave til sine gæster, men jeg har fået oplyst, at han også bruger den selv,” fortæller Anja Borum, salgs- og marketingdirektør hos Gosh, til BT.\nLÆS OGSÅ: Sådan undgår du bøde for at køre for stærkt\nDu har dog stadig en chance, hvis du ikke er en af de heldige, som er nær ven af prinsgemalen. Det kræver ‘bare’ en rejse til Regentparrets franske vinslot Cayx i Cahors nord for Toulouse, hvor den maskuline parfume bliver solgt til 49 euro (cirka 365 kroner) for 50 ml.\n“Parfumen blev udviklet af Gosh som en gave til Prinsgemalen. Men når Hans Kongelige Højhed skal bruge flere flasker, betaler han for dem,” forklarer Anja Borum, og tilføjer yderligere, at prins Henriks sekretariat typisk bestiller mellem 100 og 150 om året, hvoraf en del altså bliver solgt i butikken ved Château de Cayx. Det skriver BT.\nDer er foreløbig ingen planer om, at den eksklusive parfume skal sælges i Danmark:\n“Det er der ingen planer om. Det er prins Henriks private duft og Prinsgemalen, der vælger, om den skal ud til offentligheden,” forklarer hun.\nMen hun tror dog, at “der ville være en målgruppe til den. Det er en meget maskulin og intens duft.”\nHvad siger du? Skal du en tur til Frankrig og anskaffe dig prinsgemalens maskuline duft?\nPrins Henrik, prinsgemalen, Parfume, h


Ifølge DR Nyheders oplysninger er der fjernet omkring 200 playstations, som indsatte kan købe eller leje.\nKriminalforsorgen fandt onsdag i sidste uge ekstremistisk indhold på fire playstations i Nyborg Fængsel. Scanpix/Ernst Van Norde Fold sammen\nOnsdag d. 02. maj 2018, kl. 08.18\nKøbenhavn. Kriminalforsorgen undersøger alle spilkonsoller i landets lukkede fængsler. Det sker, efter at Kriminalforsorgen i sidste uge fandt ekstremistisk materiale gemt på fire playstations.\nDet skriver DR Nyheder, der har talt med direktør i Kriminalforsorgen Thorkild Fogde.\n»Det drejer sig om et stort antal spilkonsoller fra en række fængsler, hvor vi har de farligste indsatte siddende. Vi har været nødt til at inddrage dem som følge af sagen, og som vi nu er i gang med at undersøge,« siger han til mediet.\n»Det er materiale, som ikke skal være på Kriminalforsorgens udstyr i fængslerne,« siger Thorkild Fogde.\nSpilkonsollerne bliver nu undersøgt i samarbejde med politiet og Politiets Efterretningstjeneste (PET).\nDet skal blandt andet fastlægges, hvem der har smuglet materiale ind, hvordan det er kommet ind, og hvor længe det har været tilgængeligt.\n»Vi har indsamlet et stort antal spilkonsoller i en række fængsler med henblik på at undersøge dem nærmere, så vi kan danne os et billede af problemets omfang.\nDerefter går vi i gang med at undersøge, om det her udstyr kan sikres yderligere,« fortæller Thorkild Fogde.\nDansk Folkeparti retsordfører, Peter Kofod Poulsen, kræver en redegørelse fra justitsminister Søren Pape Poulsen (K) af de præcise forløb i sagen.\nDR Nyheder har ikke haft mulighed for at interviewe justitsministeren, men han skriver, at han forventer, at Kriminalforsorgen får rettet op med det samme, og at han afventer den nærmere efterforskning af sagen.\n»Man skal ikke kunne flyve under radaren, selv om man bliver passet af en privat passer, der ikke taler andet end tyrkisk«


God og billig barbering med Gillette Mach 3 Turbo - Tilbudslisten\nOveralt i verden anvendes der elektriske barbermaskiner eller barberskrabere til at barbere uønskede hår og skægvækst væk fra kroppen. Nogle sværger til det ene, mens andre foretrækker det andet. Visse har endda begge dele. Men hvordan vælger man egentlig et barbersystem? Gillette Mach 3 Turbo kunne muligvis være det system, der giver dig den bedste og billigste barbering, idet du både skal have kvalitet men også til en fornuftig pris. Der findes nemlig både billigere men også dyrere barberskrabere på markedet, men Gillette Mach 3 Turbo kan ofte købes til 10-15 kroner pr. barberblad, hvilket er en konkurrencedygtig pris, når man tænker på holdbarheden og kvaliteten.\nDe nærmeste konkurrenter\nGillette har næsten 70 % af verdensmarkedet for manuelle barberskrabere, så disse kendte modeller beskrives her i artiklen. Barberskrabere kan fås med forskellige antal skær dvs. 1,2,3,4 eller 5 blade. Generelt giver flere blade en tættere barbering, men prisen stiger naturligvis også. Gillette Fusion har 5 blade monteret og giver en perfekt barbering, men den koster også omkring det dobbelte af Mach 3 barberbladene. Gillette har Vector serien med kun 2 blade, der ikke er helt så effektiv som Mach 3 barberskraberen. Faktisk kan du vælge flere modeller af Mach 3, da der findes disse udgaver på markedet:\nForskellen i både pris og egenskaber er minimal mellem disse tre modeller, der generelt er ens men alligevel har små forskelle. Vector serien har ikke et ergonomisk designet håndtag, og har heller ikke Mach 3 indikatoren, der viser dens slitage. Forskellen mellem Mach 3 og Gillette Mach 3 Turbo er mest, at Turbomodellen har 10 små mikrofinner, hvorimod Gillette Mach 3 kun har 5 mikrofinner. Desuden har Turbomodellen et nyt design samt forbedrede smøreegenskaber og mere friktionsfrie barberblade.\nKøb barberbladene billigst i en webshop på nettet\nSom forbruger vil du helst både have kvalitet og en lav pris, og du kan ofte finde de billigste priser på barberblade til din barberskraber, når du handler online i en webshop. En webshop er jo netop kendetegnet ved at have en lav husleje og begrænset med personale, hvilket giver meget lave driftsudgifter og dermed muligheden for mere konkurrencedygtige priser.\nDu bør derfor tjekke priser på Gillette Mach 3 Turbo hos Postmeshave, da denne webshop i årevis har været leveringsdygtig med billige barberblade til de mest kendte modeller til de lavest mulige priser. Det er i øvrigt også en god idé at købe de største pakker med flest blade, da stk. prisen normalt er billigst i de store økonomipakninger med 16 eller 24 blade.


Information d. 11.02.99 af Bjørn Byman\n"Hvis man fortsætter med at fire på solidariteten, som det er sket med den nye udlændingelov, vil samfundet og vores demokrati I det Lange løb falde fra hinanden som et korthus"\nLyngby-præsten Leif Bork Hansen føler sig menneskeligt forpligtet til at holde udviste serbiske flygtninge skjult - Nu er han sigtet af politiet\nkaldt ham kriminel. Dansk\nFolkeparti har søgt ham ind\nstillet til afskedigelse. Nazi\nsterne i Danmark har politi\nanmeldt ham, og i Kirkemini\nsteriet aner de ikke, hvad de\nskal stille op med ham.\nHan modtager dagligt adskillige rasende hilsener pr. brev og telefon fra private beskuere. Et af brevene endda med en opstillet dødsannonce, indeholdende hans eget navn. Og i går blev han sigtet af politiet i Lyngby.\nDet har været en turbulent uge for den 56-årige sognepræst Leif Bork Hansen. På fjerde måned holder han 27 serbiske flygtninge skjult for de danske asylmyndigheder, der ønsker dem udvist af landet.\nSamtidig har journalister og tv-hold været fast inventar i og uden for den kridhvide præstebolig i Kongens Lyngby. Også Information, der en eftermiddagsstund får mulighed for at møde præsten bag alle overskrifterne. ~\n»Jeg betragter denne handling som et direkte udtryk for mit arbejde som præst. Hvis jeg den ene dag siger et fra prædikestolen, og så den følgende dag handler helt anderl~les, har jeg mistet ~ værdighed. Det helt, g~; læggende er, at jeg er forpligtet i det øjeblik, et menneske banker på min dør og beder om hjælp,« siger Leif Bork\nHansen. - ~\n------ ~ :~ ~ 5 L#~101\nLeif Bork Hansen tog i ef teråret 1998 initiativ til at stifte et kirkeligt netværk på tværs af religionerne. Gruppen havde alene det mål at få regeringen overtalt til at stoppe hjemsendelserne af de serbiske asylsøgere til Østslavonien, nu en del af Kroatien.\nNu er tiden løbet fra ordene.\n»Jeg kan ikke vente på, at flygtningepraksis bliver lavet om. Disse-menneskers skæbne skal afgøres, og det er nu, de har brug for mig. Der er ikke noget alternativ til at holde dem skjult, ellers vil de komme i yderste livsfare. Hvad andet kan jeg gøre?« spørger han.\nDe fleste af flygtningene er mænd i den krigsduelige alder, og flere af dem skjuler sig nu sammen med deres familier.\nDe holdes skjult på steder over det meste af landet, og ifølge Leif Bork Hansen henvender der sig hver dag mennesker med nye tilbud om at\nhjælpe. Det være sig med husly, pengegaver eller madvarer.\nAlligevel advarer han:\n»Vi slipper ikke for hinanden. Selv en ijende er ens næste. Og hvis man fortsætter med at fire på solidariteten, som det er sket med den nye udlændingelov, vil samfundet i det lange løb falde fra hinanden. Vores demokrati falder sammen som et korthus, hvis ikke solidariteten binder os sammen. Den egentlige værdifaktor, der vil stå tilbage, handler om udelukkende at sikre sig selv økonomisk,« spår Leif Bork Hansen.\nDe serbiske flygtninge har været holdt skjult i næsten fire måneder, men det er først nu, at sognepræsten træder offentligt frem.\nHan forklarer, at det sker for at beskytte de andre danskere, som holder flygtninge skjult. At han vil gøre det klart, at det er ham alene, der bærer ansvaret.\nOg placeringen af ansvar kan meget vel blive højaktuelt indenlænge\nOnsdag klokken 12.00 blev Leif Bork Hansen sigtet på\npolitistationen i Lyngby efter ' Udlændingelovens paragraf 59, der blandt andet omhandler medhjælp til ulovligt ophold i Danmark.\nSognepræsten forholder sig ' imidlertid helt roligt ved udsigten til strafferetlig forfølgelse:\n»Man kan være forpligtet på en måde, så man er nødt til at bryde loven. Det er jo Søren Kirkegaards standpunkt: Den enkelte er stillet over det almene. Man må aldrig blot søge ly bag mængden eller et lands love og så tro, at det er nok med det. Den enkelte må føle sig forpligtet og handle derefter.«\nDen strafferamme, der eventuelt vil komme i betragtning i sagen om Leif Bork Hansen, opererer med op til to års fængsel.\n»Det koste'r noget at bryde loven, og det 'skal det også. Men det koster endnu- mere slet ikke at handle. Så bliver alt jo ligegyldigt, og vi bliver alle sammen umyndiggjorte betragtere. Hvis samfundet\nvil konkludere, at der intet er over lovgivningen, har det jo guddommeliggjort sig selv, og så må jeg naturligvis straffes. Og det accepterer jeg fuldt ud,« siger han.\nLeif Bork Hansen arbejder ud fra den betragtning, at det billede, vi har af flygtninge, altid skal være et spejl, vi holder op foran vort eget ansigt.\n»Loven er til for de svageste. Men viser det sig, at loven er blevet selvbeskyttende over andre mennesker, blot fordi de har en anden etnisk oprindelse, har vi et problem. Og det er der, vi befinder os nu. Mennesket er ikke til for lovens skyld, men omvendt. Og bliver loven umenneskelig, må man bryde den.\nPå samme måde må kristendommen aldrig bruges til at holde andre mennesker fra livet,« siger sognepræsten i Lyngby.\nInformation mødte en af de serbiske familier, Leif bork Hansen netop ikke holder fra livet\nDe fortalte, at det kun er syvende gang under en periode på fem måneder, at de er ude af deres skjul og møde andre mennesker på grund af frygt for politiet.\nDeres hverdag udfolder sig i et lille værelse, hvor fire personer ikke har meget andet at foretage sig end nyde de fornøjelser, tv kan tiltyde. Uden yderligere menneskelig kontakt og uden mulighed for frisk luft under åben'himmel.\nYdermere lider' familiens yngste medlem, en 17-årig pige, af en art blodforgiftning, der kræver øjeblikkelig hospitalshjælp - uden at de danske asyl-myndigheder bliver ori'enteret.\nDet er 'denne slags problemer, der er vanskelige at løse for sognepræsten, og at have en sigtelse hængende over ho\nvedet gør det næppe nemmere.\nLeif Bork Hansen er da også rystet over den seneste udvikling, men ban har svært ved at forestille sig, at han li\ngefrem ryger i fængsel: »Jeg håber, der rejser sig et rama skrig, hvis man arresterer er Dansk folkekirkepræst, den har handlet af humanitære årsger« siger Han..


4 Års Garanti - Hvidevarer - Lemvig Radio-TV\nBetingelser for Euronics Lemvig Radio-TVs 4 års garanti\nI Euronics Lemvig Radio-TV butikken har vi udvalgte produkter med 4 års garanti. Produkterne hvor denne garanti er gældende er markeret med et 4 års garanti-logo (dette logo er af billedet til højere). Vi tilbyder denne garanti, da vi sætter en ære i at levere produkter i høj kvalitet fra leverandørerne, som man kan stole på. Det er desuden vigtigt for os, at du føler dig tryg ved at handle hos os.\n4 års garantien gør sig kun gældende, hvis du også kan fremvise kvittering for købet. Det er derfor vigtigt, at du gemmer din kvittering sammen med garantibeviset.\nGarantien gælder i 4 år fra den dato, hvor produktet blev leveret fra Euronics Lemvig Radio-TV\nGøres garantien med rette gældende, forlænges garantiperioden for hele produktet med den tid, der går fra reklamationens fremsættelse til reklamationsbehandlingens afslutning.\nFor dele, der ombyttes, i medfør af garantien, løber en ny garantiperiode for den pågældende del fra ombytningen.\nKunden skal kunne dokumentere, hvor og hvornår produktet er købt f.eks. ved forevisning af kvittering.\nVores kædes hovedkontor afgør ensidigt, om et ikke-funktionelt produkt skal repareres, ombyttes med et tilsvarende produkt eller om produktets aktuelle værdi skal godtgøres til kunden. Ethvert andet krav fra kunden i anledning af garantien, herunder krav om erstatning for tab eller kompensation er udelukket.\nDe produkter, der er dækket af garantien er markeret med et 4 års garanti-logo på pris skiltet i vores butik.\nHændelig eller uagtsom skade på produktet, herunder, men ikke begrænset til, fejlbetjening, manglende vedligehold, manglende overholdelse af betjeningsvejledning, fejlagtig installation og tilslutning eller tilslutning til et forkert spændingsniveau, skade forårsaget af kemisk eller elektronisk reaktion, rust, korrosion eller vandskade.\nSkade, der forårsages produktet af omstændigheder, som hverken vores kæde kontor eller kunden er ansvarlig for, herunder, men ikke begrænset til, oversvømmelse, tyveri, unormalt højt kalkindhold i vandet, unormale miljøforhold, udsving i elforsyningen, brand mv.\nReparationer, der ikke er udført af Euronics Lemvig Radio-TV og/eller autoriserede serviceudbyder samt enhver forringelse af produktet, som skyldes sådan uautoriseret servicering.\nTransportskader. Hvis kunden selv transporterer produktet til sit hjem eller en anden adresse, er Euronics Lemvig Radio-TV ikke ansvarlig for skader, der opstår under transporten. Hvis Euronics Lemvig Radio-TV leverer produktet til kundens leveringsadresse, dækker Euronics Lemvig Radio-TV eventuelle produktskader, der opstår i forbindelse med leveringen (men ikke i henhold til denne garanti). For at gøre dette krav gældende, kontaktes vores kædekontor på mail salg@euronics.dk eller tlf. 70 20 11 21.\nEuronics Lemvig Radio-TV kan alene pålægge kunden de omkostninger, der har været forbundet med undersøgelser\neller reparation af produktet, hvis Euronics Lemvig Radio-TV kan dokumentere, at den pågældende fejl ikke var omfattet af garantien, og såfremt kunden inden undersøgelsen/reparationen var orienteret om og accepterede denne risiko for selv at skulle afholde omkostningerne.\nEnhver tvist, der måtte udspringe i henhold til denne aftale, er underlagt dansk ret med undtagelse af dansk rets lovvalgsregler.\nPåberåbelse af garantien skal ske ved direkte henvendelse til vores kædekontor på mail salg@euronics.dk eller tlf. 70 20 11 21.


Pick by Voice - Stemmestyret lagerstyring giver sikkerhed for hvert pluk\nPCSYS Voice får hurtigt din virksomhed i gang med stemmestyret pluk.\nPick by voice, stemmestyret pluk\nEn voice løsning til plukningen kan give store forbedringer i produktiviteten. Så store, at investeringen betales tilbage over ganske kort tid.\nMed begge hænder frie til at plukke varerne, kan dine lagermedarbejdere operere meget mere effektivt og samtidig opleve forbedrede arbejdsgange. PCSYS tilbyder en ”Pick by Voice” løsning, hvor medarbejderen via headset gennemfører plukningen uden brug af lister og traditionelle datafangstmetoder.\nFordele der tydeligt forbedrer produktiviteten\n– Reduktion i tidsforbruget til plukning\n– Færre plukkefejl – både udtagning af forkerte varer og tællefejl\n– Bedre ergonomi for medarbejderne – dermed mindre sygdom og større arbejdsglæde\n– Altid online registrering af varetransaktioner – derved fuldt overblik over lageret\n– Super brugervenligt – meget hurtig indlæring for nye medarbejdere og vikarer\nPCSYS Voice er baseret på anerkendt og gennemprøvet Voice-teknologi fra Vocollect. Voiceløsningen integreres med dit ERP system.\nPeter Siggaard er ekspert i Pick By Voice.\nHvad er Pick By Voice\nPCSYS Voice er en stemmestyret plukkeløsning. Små computere bæres i et bælte under arbejdet og al kommunikation foregår via headsettet.\nVoice systemet trænes til at forstå medarbejdernes sprog og dialekt. En såkaldt stemmeprofil oprettes, når lagermedarbejderen første gang anvender en Voice terminal. Stemmeprofilen hentes automatisk, når en medarbejder tilslutter sit personlige headset.\nSe Vocollect Voice i funktion.\nSådan virker Pick By Voice\nVed hjælp af et headset får lagermedarbejderen at vide, hvad der skal plukkes. Voice systemet læser ordren op linje for linje, og han bekræfter plukket ved at sige et checkciffer som aflæses på plukkelokationen. Antallet bekræftes tilsvarende i klar tale. Dialogen lyder f.eks.:\nComputer: ”Gå til lokation A 01 01″\nBruger siger check ciffer: ”1 2”\nComputer: ”Pluk 5”\nBruger bekræfter: ”5 klar”\nHvad er potentialet for produktivitetsforbedringer på dit lager? PCSYS udfører gratis en analyse, der giver dig svaret. Vores erfaring er, at har du fem ansatte, der plukker på fuld tid, vil en Pick by Voice løsning give en Return On Investment på under to år – ofte kun få måneder!\nPCSYS foretager analysen hos dig, hvor vi tager udgangspunkt i jeres nuværende lager setup. Vi vil gerne have en rundvisning på lageret og høre om antal pluk pr. time, fejlrater og antal medarbejdere der plukker. Vores besøg afsluttes med en beregning af ROI baseret på en voice løsning.\nSå har du et beslutningsgrundlag med det samme.\nSådan bestiller du PCSYS Voice\nVi har en fast process vi arbejder ud fra, når vi starter et nyt projekt. Vores projektleder sørger for at følge projektet helt til dørs.


Disse vine er skabt på baggrund af Chiles gamle traditioner for vinfremstilling tillige med landets fremragende naturskabte forhold. I dag anvendes en vinifikationsproces, der forener disse forhold med de mest moderne vinproduktionsprincipper i verden. Vinene gærer under omhyggelig temperaturkontrol og lagres under konstant overvågning, hvilket er medvirkende til at give vinene fin struktur, krop og duft. Disse vine er skabt på baggrund af Chiles gamle traditioner for vinfremstilling tillige med landets fremragende naturskabte forhold. I dag anvendes en vinifikationsproces, der forener disse forhold med de mest moderne vinproduktionsprincipper i verden. Vinene gærer under omhyggelig temperaturkontrol og lagres under konstant overvågning, hvilket er medvirkende til at give vinene fin struktur, krop og duft.


Ny bogserie om kunsten og dens fællesskaber - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nBilledkunstskolernes Forlag, Kunsten som Forum, og Ny Carlsbergfondets forskningscenter på Københavns Universitet lancerer i et samarbejde bogserien Kunsten som Forum. Med serien inviteres danske læsere med ind i igangværende samtaler om kunsten og dens fællesskaber i bredeste forstand.\nSerien baserer sig på en række forelæsninger fra forskningsprojektet af samme navn, hvor både lokale og internationale forskere og kunstnere bidrager med ny viden.\nSerien taler ind i en tid, hvor mennesket verden over har lært isolationens kølige favntag at kende, og hvor det kun er blevet endnu mere væsentligt at samarbejde og at undersøge kunstens evne til at skabe mangfoldige fællesskaber.\nDe tre første udgivelser behandler på forskellig vis de præmisser og strukturer i hvilke mennesket i dag lever i en politisk virkelighed og det er tekster, hvor skabelsen af fællesskaber står centralt:\nProfessor i bystudier Mustafa Dikeç fremskriver i Æstetik og skabelsen af fælles verdner et samspil mellem den sansemæssige opfattelse af omgivelserne og dennes grundlæggende betydning for politiske fællesskaber.\nSanseerfaring, politisk bevidsthed og fællesskabet er også centralt i æstetikprofessor Cecilia Sjöholms Virkelighedssans: Hanna Arendt om Kant og æstetik. Her genaktualiserer hun Arendts tanker om en fælles sans, der kan yde modstand mod de grupperinger i samfundet, som sår tvivl om verdens realitet ved at fabrikere fiktiv virkelighed. Her fremhæves kunstens særlige evne til at artikulere og højne denne sans for det liv og fællesskab, vi alle er del af.\nSerien udkommer i et let lille lommeformat, der passer ned i enhver taske, til enhver tur ud i sommerlandet og til enhver der ønsker at få et forøget indblik i dagens kulturvidenskabelige landskab. Udgivelserne koster 65kr/stk., kan bestilles online og findes i Kunsthal Charlottenborg, samt udvalgte butikker.\nKilde: Københavns Universitet, Det Humanistiske Fakultet.\nLancering af bogserien på Sorte Firkant tirsdag d. 29. juni kl. 17-20.\n'Ny bogserie om kunsten og dens fællesskaber'


Kvistinddækning | Torosi - Din blikkenslager\nEn kvistinddækning er nødvendig, hvor dit tag brydes i konstruktionen. Det betyder, at hvis du har en kvist midt på taget vil det være nødvendigt med en inddækning, idet der tætnes mellem kvist og taget. Inddækninger er også nødvendigt omkring skorstene eller hvor 2 tagflader møder hinanden eller støder op til en mur.\nI dag bruger vi hos ToRoSi udelukkende zink til at lave kvistinddækninger. Det gør vi fordi zink i sig selv er et naturligt materiale, som holder i mange år frem. Ligesom de mange stoffer forhindrer, at der dannes mos på inddækningen.\nVedligeholdelse af kvistinddækninger\nGenerelt anbefaler vi, at alle dine inddækninger bliver tjekket 1 gang årligt for utætheder. Grundet vores hårde vejrforhold i Danmark er det vigtigt, at sikre, at der ikke kan trække regn, sne eller fugt ind under taget og skade din bolig.\nDu kan gennemgå det selv, men er du i tvivl, så står vi naturligvis klar til at tjekke dine kvistinddækninger, skorstensinddækninger og tagrender for eventuelle skader. Det er vigtigt, at du hurtigt får rettet op på eventuelle utætheder eller skader på dine kvistinddækninger. Dels for din boligs sundhed, men det er også langt mere økonomisk at udbedre mindre skader end at skulle skifte hele taget på grund af råd.


Corona-nedlukningen fik unge til at styrke de nære relationer – SODAS - Københavns Universitet\nUnge studerende har ikke bare lært at leve med nedlukningen under corona-epidemien. De har styrket de nære relationer og fundet nye, kreative måder at være sammen på online, viser nyt studie. Men kedsomhed og mangel på motivation slider i længden.\nCoronaepidemien og den efterfølgende nedlukning af store dele af samfundet har vendt op og ned på manges hverdag. Men ikke alle har været lige hårdt ramt.\nEt nyt studie blandt unge studerende viser, at mange unge overraskende hurtigt formåede at tilpasse sig et samfund i delvis undtagelsestilstand, og hvor alle normale sociale relationer pludselig blev erstattet af krav til fysisk afstand og opfordringer om at blive hjemme mest muligt.\nMed kreativ brug af online-løsninger og evne til at tilpasse sig en ny virkelighed har nogle af de unge endda formået at styrke deres nære relationer til familie og venner og på den måde holdt sociale afsavn og måske ligefrem ensomhed for døren.\n”For de unge er verden ikke nødvendigvis blevet vendt op og ned, og de lider heller ikke så store afsavn, som man kunne tro. De laver deres justeringer i hverdagen og er gode til at bruge sociale onlineplatforme. De har derfor ikke oplevet nedlukningen som en katastrofal undtagelsestilstand, men snarere som en udfordring for indretningen af deres liv,” siger Kristoffer Albris, der er adjunkt ved Institut for Antropologi og Copenhagen Center for Social Data Science (SODAS).\nStudiet omfatter 33 unge studerende, som alle bor på det samme københavnske kollegium. Det er derfor ikke repræsentativt for alle studerende eller alle unge i Danmark. Men hvad studiet mangler i bredden, har det i dybden.\nDe unge er nemlig blevet bedt om dagligt både at svare på en række spørgsmål om deres dagligdag i en logbog og supplere disse med egne bemærkninger. Herudover er 13 unge løbende blevet interviewet for at få et bedre billede af deres oplevelser under nedlukningen.\nTæt på familie og nære venner\nMange af de danske unge beretter om, hvordan de nærmeste venner og familien har fyldt mere i dagligdagen efter nedlukningen. Både i form af hyppigere kontakt eller ved at flytte hjem til forældrene i en periode. De 13 studerende fra udlandet, som indgår i undersøgelsen, har længere vej hjem, men de har til gengæld snakket langt mere med deres familier via digitale platforme.\nSamlet set tegner undersøgelsen et billede af en gruppe unge, som med stor fleksibilitet har tilpasset sig de nye forhold, måske hjulpet på vej af deres naturlige forhold til sociale medier og online-kommunikation.\nNedlukningen har været et kreativt benspænd, og de unge har fundet nye muligheder i stedet for at smide håndklædet i ringen.\nKristoffer Albris, adjunkt\n”De har været kreative og brugt de digitale kanaler til så forskellige ting som brætspilsaftener, madklubber og påskefrokoster. Nedlukningen har været et kreativt benspænd, og de unge har fundet nye muligheder i stedet for at smide håndklædet i ringen,” siger Kristoffer Albris.\nEmilie Munch Gregersen, der er akademisk projektassistent på SODAS og en anden af hovedkræfterne bag studiet, peger også på, at nedlukningen for nogle af de unge ligefrem har været en positiv oplevelse.\n”De har oplevet det som en pause. Nedlukningen gav dem en chance for at reflektere over, hvad der gør én glad – om det så er at løbe en tur, meditere eller på anden vis forkæle sig selv. På den måde fik de mulighed for at ’ryste posen’ – både når det kommer til deres rutiner i hverdagen, og hvilke relationer der er vigtige for dem.”\nStigende følelse af afsavn og faldende motivation\nMen selv om omstillingsevnen og den kreative brug af digitale løsninger springer i øjnene, er det ikke hele fortællingen. Heller ikke de unge har i længden kunnet kompensere fuldt ud for nedlukningen.\nI studiet vidner de unges daglige besvarelse af spørgsmålet om, i hvilken grad de har lidt socialt afsavn, både om deres held med at kompensere for den manglende fysiske kontakt, men også om vanskelighederne ved at gøre det mere permanent. (se figur).\nFigur: De unges gennemsnitlige oplevelse af socialt afsavn over tid\nFiguren viser den gennemsnitlige grad af enighed i udsagnet: ”I dag har jeg savnet nogen at være sammen med”. Orange dage markerer påskeferien. De grønne dage markerer weekend.\nSom figuren viser, har de unges oplevelse af socialt afsavn generelt været lav, men der er samtidig en tendens til, at den er steget hen over hverdagene og i løbet af den samlede periode.\nIfølge Emilie Munch Gregersen handler det mere om en følelse af stigende monotoni og mangel på variation i det sociale liv end egentlig ensomhed.\n”De unge har styrket de nære relationer, men de har ikke i det daglige kunnet spejle sig i deres medstuderende og få lettet f.eks. studiefrustrationer. De kan klare sig med et komprimeret socialt netværk en vis tid, men i længden er manglen på nye indtryk trættende og samtalerne ensformige. Det er bare noget andet at mødes rigtigt.”\nFor Kristoffer Albris er det vigtigt at understrege, at nedlukninger, som den vi har set, ikke er uden sociale omkostninger.\n“At de unge har klaret sig relativt godt under nedlukningen, må ikke tages som et argument for, at unge danskere, eller danskerne som helhed, klarer kriser som denne, uden at det har konsekvenser. For det har konsekvenser, især for dem, der er sårbare i forvejen,” siger han.\nDe unges egne beretninger\nDet fremgår også af de kommentarer, som de studerende selv har noteret i deres logbøger.\n”Det bliver ikke muligt at få nye venner i år, som jeg ellers havde håbet. Føles lidt trist.”\nDeltager i studiet\nSom én skriver: ”Igennem hele dagen har jeg kunne mærke et savn/lyst efter at have fysisk kontakt med et andet menneske.” Mens en anden lidt forstemt slår fast: ”Det bliver ikke muligt at få nye venner i år, som jeg ellers havde håbet. Føles lidt trist.”\nI besvarelserne skiller de internationale studerende sig i øvrigt ikke kraftigt ud fra deres danske bofæller – med visse undtagelser: De har haft færre fysiske møder med andre mennesker under nedlukningen og til gengæld benyttet online-kontakt endnu mere. Og så orienterer de sig naturligt meget mod udlandet og skal derfor finde en balance mellem andre landes måder at håndtere smitten på og den danske, som nogle har undret sig over undervejs. Som én fortæller:\n“Jeg var lidt ængstelig før nedlukningen, og jeg følte ikke, at der ikke blev taget nok forholdsregler i Danmark. Så jeg ønskede at forlade Danmark. Men efter nedlukningen følte jeg, at det var bedre at blive.”\nEt lærestykke i krisehåndtering\nFor Kristoffer Albris og Emilie Munch Gregersen siger studiet både noget om, hvordan en lille gruppe unge har formået at tilpasse sig corona-epidemien, og vore generelle evne til at møde en akut samfundskrise.\n”Studiet viser, at vi skal lade være med at tænke på nedlukningen som en apokalypse. Vores liv bliver forandret, vi skal være beredte på, at det sociale liv bliver komprimeret og acceptere mere skærmtid. Men livet fortsætter, og de unge i undersøgelsen har generelt kunnet håndteret det,” siger Kristoffer Albris.\nEmilie Munch Gregersen peger desuden på, at forårets epidemi har været en læreproces for de unge.\n”Hvis det her skulle ske igen, vil de unge vide, hvad faldgruberne er, når man skal tilpasse sig en hverdag, hvor man eksempelvis ikke kan flytte sig mellem lokationer og bruge studiekammeraterne i det daglige. Så er det en hjælp at vide, hvad der er godt for én selv.”\nKristoffer Albris, der til daglig også forsker i katastrofer, ser et endnu bredere perspektiv i de unges håndtering af krisen. Nemlig at vi godt kan håndtere alvorlige kriser, selv om Danmark har scoret relativt lavt i undersøgelser, når det handler om vores evne til generelt at møde katastrofer.\n”Vi kan faktisk godt tilpasse os, og vi vil klare os endnu bedre, hvis vi lærer af denne krise. Det bør vi gøre, for vi kan komme til at stå over for langt farligere trusler, f.eks. en epidemi med langt højere dødelighed. Derfor skal vi drage os vores erfaringer om, hvordan livet i en krise alligevel kan fortsætte, uden at vi mødes af et totalt økonomisk og socialt kollaps. Det bidrager studiet til.”\nLæs hele opdateringen på projektets hjemmeside.\nStudiet af de unges hverdagsliv er det tredje i en række offentliggjorte delstudier med fokus på coronakrisen under hovedprojektet ‘The Dynamics of Political Discourse and Attention during the COVID-19 outbreak’. Projektet er støttet af Det Samfundsvidenskabelige Fakultet som ét af syv projekter, der har fået midler til straksforskning i coronakrisens samfundsbetydning.\nDe to første blogopslag på undersøgelsens hjemme kortlagde og analyserede, hvilke corona-relaterede temaer og stemninger der har præget den offentlige debat i Danmark med særligt fokus på det sociale medie Twitter.\nDette studie og dets tilhørende blogopslag har et væsentligt andet fokus, da det bygger på interviews og daglige logbogsposteringer fra en gruppe unge beboere på samme kollegium. I alt deltog 59 personer i undersøgelsen, hvoraf 33 personer indgår i det analyserede sample.\nBag undersøgelserne står en gruppe forskere tilknyttet det tværvidenskabelige Copenhagen Center for Social Data Science (SODAS). Følgende har bidraget til den aktuelle opdatering:\nMalene Hornstrup Jespersen, kandidatstuderende på IT & Cognition, studentermedhjælper ved SODAS\nSofie Læbo Astrupgaard, antropologistuderende, studentermedhjælper ved SODAS\nTobias Priesholm Gårdhus, akademisk projektassistent, SODAS\nEva Iris Otto, ph.d.-studerende ved Institut for Antropologi og SODAS\nMorten Axel Pedersen, professor ved Institut for Antropologi og SODAS\nKristoffer Albris, adjunkt ved Institut for Antropologi og SODAS\nDette delprojekt er finansieret af SODAS og projektet DISTRACT - The Political Economy of Distraction in Digitized Denmark.