Den romantiske, borgerlige villa (1860 til omkring 1920) Erik Nygaard, arkitekt M.A.A. Illustrator Jesper Warming, arkitekt M.A.A. - PDF\nDownload "Den romantiske, borgerlige villa (1860 til omkring 1920) Erik Nygaard, arkitekt M.A.A. Illustrator Jesper Warming, arkitekt M.A.A."\n1 Den romantiske, borgerlige villa (1860 til omkring 1920) De første villaer i moderne forstand blev bygget i den københavnske forstad Frederiksberg omkring Nogle år senere i provinsbyerne. Det var store huse, undertiden meget store og med særskilte bygninger til tjenestefolkene. Det var i de år, hvor arkitekterne byggede i alle mulige stilarter og blandinger heraf. Villaerne opførtes dog fortrinsvis i italiensk stil, men også i schweizisk, engelsk og gotisk e ler andet. I slutningen af århundredet kom der med nationalromantikken en reaktion på denne stilforvirring. En vis nøgternhed og en interesse for traditionel, dansk byggeskik. Martin Nyrops rådhus i København, der blander italienske og danske motiver, er et godt eksempel på arkitektur fra denne overgangsperiode. Nationalromantikken var, trods navnet, en realistisk strømning, hvis mål var at skabe smukke, men enkle livsnære huse og brugsgenstande. Den førte til praktiske og jordnære huse, som regel af de hjemlige materialer røde mursten og tegl. Hvis man stadig var til det mere sydlandske, kunne man i stedet vælge den såkaldte palæstil. Palæstilen første til de velkendte, hvide villaer med tag af sort- eller grønglaseret tegl. Ofte det knækkede mansardtag, der gav mere plads i tagetagen. Det er især disse huse, der går under navnet patriciervillaer. Disse store villaer i forskellige stilarter blev bygget indtil slutningen af første verdenskrig, hvor de endda fik et kortvarigt opsving. Det er huse, der med rette kan betegnes som romantiske: De er eksotiske og maleriske og fyldt med historiske motiver. De er bygget til det nye borgerskab, der var vokset frem i slutningen af 1800-tallet: Fabrikanter, ingeniører, sagførere og overlæger, driftige og fremsynede mænd med begge ben på jorden. Man kan derfor undre sig over husenes udtryk, der hverken er fremsynet eller særlig konstant, men drømmende og gammeldags, men sådan var det åbenbart: I privatlivet var man romantiker og slappede af fra erhvervslivets kampe og tumult. Disse store villaer var i lav kurs, da energipriserne steg i halvfjerdserne, og mange af dem blev overtaget af kollektiver eller indrettet til kontorer. Med de lave energipriser og det økonomiske opsving i halvfemserne er de igen blevet eftertragtede, også fordi de typisk ligger i smukke, fredelige kvarterer tæt på byen. Det er da også dejlige huse. Deres plan er som regel lidt snørklet, men derved fremkommer en hel del kroge og nicher, der er velegnede til indbyggede skabe, pulterrum og den slags. I det hele taget er der godt med opbevaringsplads. Der er en ordentlig entré eller hall med plads til at tage imod gæster, og der er dejligt højt til loftet. Køkkenet er stort, fordi der skulle være plads til, at flere personer kunne arbejde der samtidig, og måske suppleret med et anretterværelse. Der er også en grad af håndværksmæssig forarbejdning og finish, som ikke længere ville være til at betale: Paneler, indbyggede skabe og reoler, fyldningsdøre, stuk og brede profilerede fodlister og gerigter. I det hele taget er det rummelige og generøse huse, der kan optage mange forskellige livsformer - men det er samtidig huse, der kræver megen vedligeholdelse.\n2 Planen i denne romantiske villa afspejler tydeligt den borgerlige families livsmønster i begyndelsen af det tyvende århundrede: Huset er klart opdelt i en betjenende fløj med køkken, vaskerum, pigeværelse og en herskabsfløj med stuer og herreværelse en suite. Øverst i tårnet er der et lille rum, hvor børnenes fantasi har kunnet udfolde sig. Murermesterhuset (1913 til omkring 1930) Denne type er noget af det mest danske man kan forestille sig. Det er imidlertid en fejltagelse af tro, at den er anonym eller naturlig eller har udviklet sig mere eller mindre af sig selv. Tværtimod er den resultatet af en lang og bevidst arkitektonisk udvikling i begyndelsen af det tyvende århundrede, en udvikling der rettede sig mod det lille, danske hus. Tidligere havde arkitekterne jo ikke beskæftiget sig med denne opgave, men med samfundets demokratisering voksede også arkitekternes sociale engagement. Det sene 1800-tals interesse for Italien og stil arkitekturen afløstes af en interesse for den lille arkitektur, det mere ydmyge og det hjemlige, nordiske. På Kunstakademiet afløstes den såkaldte Tempelklasse af Danske klasse, og de unge, oprørske arkitekter drog ud i landet for at studere ældre, anonyme huse. Omkring 1910 afløstes nationalromantikken af en stærk nybarok strømning, der betonede husenes enkelhed og skulpturelle tyngde, klumpen, som det hed. Husets plan forenkledes, tagudhænget forsvandt, og taget blev skåret af i enderne, fik halvvalm. Tilsammen førte disse påvirkninger til denne type, der fra omkring 1913 blev udviklet af Poul Holsøe, Ivar Bentsen, Harald Nielsen, Poul Baumann, Kay Fisker og andre. Få år senere kom fra nyklassicismen interessen for rytme, klare proportioner og det enkle og typiske, og med dannelsen af foreningen Bedre Byggeskik i 1915 blev typen udbredt over hele landet. I sine rene form er det et hus i halvanden etage med hel eller delvis kælder. Det er et længehus, men næsten lige så bredt som det er langt, så planen undertiden nærmer sig det kvadratiske. I øvrigt er planen den såkaldte korsplan, med skillerummene i korsform omkring den centralt placerede skorsten. Ofte er der en karnap fra stuen, evt. med en altan ovenpå. Taget, der næsten altid er beklædt med tegl, er stort på grund at husets store bredde og typisk med halvvalm. Der er ikke udhæng men en lille gesims. Huset står typisk i blank mur med røde sten, men kan også være pudset. Det er et uhyre praktisk hus. Den kompakte form gør, at der er et godt forhold mellem\n3 overflade og rumfang, hvilket er en fordel både med hensyn til opvarmning og vedligeholdelse. Korsplanen mister selvfølgelig en del af sin berettigelse, i det øjeblik man udskifter kakkelovnen med radiatorer, men princippet med nogenlunde lige store, næsten kvadratiske rum giver en stor fleksibilitet i anvendelsen. Der er også godt med opbevaringsplads på loftet og eventuelt i kælderen. Det eneste ufornuftige er manglen på udhæng, her har de æstetiske hensyn fået lov til at dominere over de praktiske. Det er også et smukt hus. Den tunge, sluttede huskrop, de få vinduesformater og vinduernes taktfaste placering, materialernes ensartethed og stoflighed - alt sammen bidrager det til en stærk og æstetisk tilfredsstillende helhedsoplevelse. Som type hører murermesterhuset hjemme i tiden fra , men det byggedes fortsat helt op i begyndelsen af halvtredserne. I fyrrerne og halvtredserne skiftede taget typisk udseende, valmen forsvandt, og der kom udhæng på. Også vinduerne ændredes, de blev kvadratiske og sprosserne forsvandt. Disse huse er naturligvis mindst lige så praktiske i brug og vedligeholdelse som den oprindelige type, men de har ikke helt dennes arkitektoniske styrke. Korsplanen, kalder man planen i dette hus, fordi husets hovedskillerum danner et kors omkring den centralt placerede skorsten. Af de fire rum, der derved fremkommer i stueetagen, bruges ét til entré og trappe og ét til køkken. I dette tilfælde er der tilføjet et lille vaskehus med egen skorsten. Funkisvillaen (omkring 1930) I 1930erne skete der intet mindre end en revolution i arkitekturen. I Danmark kaldte vi det funktionalisme, andre steder hed det modernisering, rationalisme eller ny saglighed. Nu skulle arkitekturen først og fremmest være praktisk eller funktionel, og den skulle se praktisk og funktionel ud. Væk med det monumentale og symmetriske, væk med unødvendige udsmykninger og gesvejsninger, væk med de småsprossede vinduer. I Danmark var Poul Henningsen en energisk og fræk fortaler for funktionalismen, og det er især hans skyld, at funktionalismen ikke blot blev endnu en stilart, men et helt kulturprogram for ærlighed, enkelhed og frihed. Det funktionalistiske hus skulle smyge sig om funktionerne som handsken om hånden - det skulle tegnes indefra og ud. Funktionsanalysen angav, hvordan huset mest praktisk kunne organiseres, og den ydre form opløstes for at svare til funktionernes fordeling. Det betød naturligvis ikke, at arkitekterne så stort på kompostion og andre æstetiske forhold, men at man indførte nye, mere smidige (og mere krævende) kompositionsprincipper, baseret på asymmetri og spænding snarere end klassisk harmoni. I lejlighedsbyggeriet udvikledes en helt ny boligtype, hvor repræsentative hensyn afløstes\n4 af rent praktiske. Den traditionelle karré afløstes af de fritliggende, parallelle stokke, hvor alle lejligheder fik lige meget lys og luft. Lejlighederne rum orienteredes efter solen, med opgang, køkken, bad og soveværelse mod øst, og stue, altan og eventuelt børneværelse mod vest. Hvert rum fik akkurat den størrelse, det behøvede for at rumme en normalmøblering, og loftshøjden blev sat ned til de omkring 2,30 meter, vi kender i dag. Stuk forsvandt naturligvis fra lofterne, og fodlister og gerigter mistede deres profileringer. Fyldningsdøre afløstes af glatte, og dørhåndtag blev forenklet og fremstillet i bakelit, tredivernes plastik. Hensigten med denne revolution i lejlighedsbyggeriet var naturligvis at skabe bedre og billigere lejligheder, men også i høj grad at lette kvindens arbejde i hjemmet. Arkitekterne forestillede sig derfor også, at hjemmets indretning ændredes: Væk med de tunge, overpolstrede møbler og al nipset. I énfamiliehusbyggeriet var omvæltningerne knap så dramatiske, men også her gik det i retning af det praktisk og afslappede. Hus og have skulle knyttes tættere sammen, og indførelsen af centralvarme og radiatorer gjorde det muligt at opløse planen, så man kunne brede huset ud over grunden og undgå det monumentale. Til gengæld kunne man i énfamiliehusbyggeriet udfolde sig noget mere i kunstnerisk henseende og afprøve de moderne, æstetiske principper: Den frie kompostion, de hvide vægge, de store vinduer med stålrammer, det flade tag, den skibsagtigt afrundede altan. For at være rigtige skulle disse huse bygges i det moderne materiale jernbeton, men langt de fleste er muret og pudset. De fleste større byer i Danmark har enkelte af disse huse, der med svensk udtryk kaldes funkis. De er uhyre tidstypiske, og det er vigtigt at bevare dem - desværre er de ikke særligt velegnede til det danske klima med deres middelhavsinspirerede udtryk, og det kræver både forståelse og en vis offervilje at passe på dem. Når det kommer til stykket, et de fleste af funkisvillaerne ret traditionelt opbygget. I dette hus er der tydelige mindelser om korsplanen, selv om centralvarme og radiatorer tillod en langt friere planløsning. Funkispræget viser sig mest i husets ydre form: En dynamisk komposition af abstrakte hvide klodser. Ligeledes i tagterrassen og vinduernes størrelse og placering. Bungalowen (1930 til 1940) Funktionalismen fik umådelig stor betydning for byggeri, design og byplanlægning, men den funktionalistiske eller modernistiske stil fik ikke folkelig opbakning. I realiteten prægedes énfamiliehusbyggeriet også i trediverne af traditionelle typer som murermesterhuset. Der udvikledes dog en særlig type, der er helt karakteristisk for trediverne, og som kan anskues som en mere folkelig variant af funkisvillaen: Bungalowen. Navnet er helt misvisende. Det stammer fra indisk og betegner egentlig de lokalt inspirerede huse med stort tag\n5 og tagudhæng, de engelske koloniherrer byggede. (Bungalow er den engelske udgave af ordet Bangala eller Bangla, der betyder indisk). Og der er jo ikke meget indisk over den danske bungalow med dens karakteristiske grundplan og næsten flade tag. I det hele taget er det lidt af en gåde, hvorfra typen egentlig stammer. I det kvadratiske, i tagets form og i det spinkle tagudhæng er der mindelser om den delikate svenskinspirerede nyklassicisme omkring 1920, som den især tegnedes af Kay Fisker, og det er muligvis herfra den kommer. Bungalowen er altså et nyklassicistisk hus med funkistræk og et indisk/engelsk navn. I sin mest typiske form har bungalowen én etage plus høj kælder. Det er altså en étplansløsning, men på grund af den høje kælder er der ikke noget tæt forhold mellem hus og have. Typisk er der skudt en terrasse ind i en indsnævring i et af husets hjørner. Der findes også mange toetages bungalower, der altså har beholdt murermesterhusets opdeling i en dag- og natetage, og som i realiteten er murermesterhuset i en mere moderne indpakning. De mest påfaldende moderne træk ved bungalowen er det næsten flade tag og hjørnevinduerne. Undertiden også et næsten rundt vindue som repræsentant for skibsæstetikken og en enkelt jernbeton-detalje som f.eks. en spinkel plade over indgangen. Bungalowen findes både i varianter med pudsede ydervægge og blank mur. De pudsede vægge er naturligvis mest i familie med funkisarkitekturen, især hvis de er malet i en pastelfarve, som regel lysegrøn eller gul. Her er der en tydelig, om end fjern, inspiration fra den schweiziske arkitekt Le Corbusiers huse 1920 erne. En særlig variant er stribet med skiftevis røde og gule sten - et træk der sandsynligvis har skullet understrege husets vandrette linier (mens tyvernes klassicister havde betonet det lodrette, opadstræbende, betonede modernisterne det vandrette, jordnære). Bungalowen var som nævnt en mere folkelig type, og den var ikke rigtig arkitekternes kop te. De var især kritiske over for dens iboende problem: den høje kælder, der uvægerligt blev brugt til beboelse, og som vanskeliggjorde forbindelse til haven. Men også over for det, de opfattede som en lidt overfladisk brug af modernistiske former. Nu, hvor tredivernes modernisme omfattes med så megen nostalgi, er bungalowen til gengæld kommet i høj kurs, både blandt yngre arkitekter og stilbevidste boligsøgende Af ydre var bungalowen utraditionel og fremmedartet i trediverne, men planen var som regel ganske traditionel. De disponible kælderrum blev i praksis brugt til beboelse. Arkitekterne brød sig ikke meget om typen. Ole Dybroe kalder i sin bog Enfamiliehuset 1970 bungalowen for et toetages hus, der er trykket en meter ned i jorden.\n6 Statslånshuset (1938 til 1958) I 1930 erne førtes en livlig diskussion blandt arkitekterne om højt eller lavt byggeri. De mest socialistisk indstillede - de var de rigtige funktionalister - gik ind for etageboliger med de kollektive faciliteter, det giver mulighed for. De mere borgerlige indstillede derimod gik ind for lavt byggeri, rækkehuse og parcelhuse, først og fremmest af hensyn til børnefamilierne. Imidlertid gik udviklingen af sig selv i retningen af det lave byggeri, dels fordi folks indkomster steg, dels fordi der udvikledes nye typer af små, billige enfamiliehuse. I slutningen af trediverne indførtes statsstøtte til byggeriet i form af meget billige 3. prioritetslån, de såkaldte statslån - en politik der blev forstærket i årene efter krigen. Med statslånene vandt parcelhuset derfor yderligere udbredelse, både geografisk og socialt. Det blev nu muligt for brede dele af befolkningen at få eget hus, og det lille statslånshus udviklede sig i halvtredserne til en slags Folkehus, på linie med for eksempel Folkevognen og Folkeferien. For at få statslån måtte huset opfylde en række krav: For det første var der meget stramme grænser for, hvor meget huset måtte koste. Desuden var der krav til indretningen: Der skulle være separat køkken og bad, der skulle være vandkloset, murerne skulle opfylde bestemte krav til isolering, og taget skulle være isoleret med mindst 2 cm mineraluld eller lignende. Disse krav var i allerhøjeste grad med til at hæve den generelle boligstandard, og især på landet medførte de en revolutionering af boligforholdene. De var også med til at fremme udviklingen af en type, nemlig det lille enetages længehus uden kælder på ca. 85 m2. Tagetagen forsvandt, og det store tegltag afløstes af det lave gitterspærtag, typisk beklædt med eternit. Også kælderen blev sparet væk, i fyrrerne dog ofte sådan, at der var kælder under halvdelen af huset, så man midt i huset fik et niveauspring på tre-fire trin. I slutningen af halvtredserne var kælderen næsten helt forsvundet og erstattet af det mindre udhus. Det var stadig almindeligt at opføre huset i traditionel teglmur, men gasbeton og lignende materialer vandt kraftigt frem. At tegne en ordentlig familiebolig på 85 m2 er ikke så ligetil, og arkitekterne udviklede stor dygtighed i at strikke planer sammen, så hver m2 blev udnyttet optimalt. Det handlede først og fremmest om at slippe med den fine stue, og om at undgå overflødigt gangareal. Også spisestuen skar man væk til fordel for en lille spisekrog i køkkenet. I øvrigt var der arkitekt med på en stor del af dette byggeri, og enfamiliehuset havde i høj grad arkitekternes bevågenhed. I slutningen af fyrrerne og i halvtredserne afholdtes talrige arkitektkonkurrencer om små huse med statslån, mit eget hus, huse af tegl, huse af gasbeton osv. Statslånskravene ændredes gradvist, så husene måtte være større og koste mere, og i løbet af halvtredserne afvikledes ordningen for helt at ophøre i Det er stadig muligt at finde små statslånshuse, der står så nogenlunde, som de blev bygget, men langt de fleste er senere bygget om og bygget til, efterhånden som der blev behov for det og råd til det.\n7 Et af de større statslånshuse fra 1950 erne. Et prunkløst og enkelt hus med udhus i stedet for kælder og loft. Planen er velindrettet og næsten uden spildplads, men meget kompakt. Korsplanen som princip er nu helt forladt. Det modernistiske hus ( ) Under besættelsen var forbindelserne til udlandet, især England og USA, på det nærmeste afbrudt, og på grund af materialemangel m.m. var arkitekterne tvunget til at arbejde med traditionel byggeteknik og tilsvarende traditionelle former. Efter krigen var der derfor et vældigt, opsparet behov for igen at orientere sig mod verden udenfor, og arkitek-terne indledte en hektisk rejseaktivitet. Allermest interessant var det at komme til USA, og herfra hjembragte de i slutningen af fyrrerne helt nye impulser. De store, europæiske moderne arkitekter, Mies van der Rohe, Walther Gropius, Richard Neutra m.fl. var i trediverne undsluppet til USA, hvor de efter mødet med californisk klima og byggeskik havde skabt en ny, mere afslappet udgave af modernismen. Det var huse med flade tage, kæmpemæssige vinduespartier fra gulv til loft og såkaldt åbne planer med sammenhængende og flydende rumforløb. Der var også en tydelig japansk inspiration i de blotlagte konstruktioner og i den ekstremt enkle, nærmest puritanske farve- og materialeholdning. Muséet Louisiana, der er tegnet af Jørgen Bo og Vilhelm Wohlert og opført i 1958, er et fint, hjemligt eksempel på denne nye stil. I Danmark dukkede de første af disse nye, modernistiske huse op i begyndelsen af 1950 erne, tegnet af Jørn Utzon og Erik Chr. Sørensen og lidt senere af det jyske arkitektpar Friis og Moltke. Det var næsten altid aflange kasser med en gennemgående, næsten lukket væg mod nord og store glaspartier mod syd. Taget var beklædt med tagpap og helt fladt, hvad der var muligt på grund af den nye, såkaldte built up konstruktion. Det afsluttedes med en høj, bræddebeklædt sternkant. Materialerne var vandskuret og hvidmalet tegl, glas og sortmalet træ. Eller gule sten med sort eller brunt træværk. Det var huse, der på én gang var æstetisk forfinede og uformelle, bygget til familier med en ny, afslappet livsstil og en stærk tro på fremtiden og det moderne. Når det var helt rigtigt, var husene på japansk manér yderst sparsomt møbleret, og det var i disse huse, man for første gang så hvidmalede vægge uden tapet eller endog indvendige vægge i blank mur. Også haverne blev japanske, med delikate sammenstillinger af stedsegrønt og bambus. Et af de meget karakteristiske træk ved disse huse er en vis tendens til at afsondre sig\n8 fra omverdenen. I modsætning til funktionalisterne i trediverne, der gik stærkt ind for det kollektive, var arkitekterne i halvtredserne mere optaget af det private. De overbetonede bevidst forskellen mellem det offentlige og det private rum, og gårdhavehuset blev en af tidens karakteristiske typer. Den udvikledes af Jørn Utzon i Kingohusene i Helsingør og videreførtes af Fællestegnestuen i Albertslund Syd og mange andre samlede bebyggelser. I énfamiliehusbyggeriet førte det til lange mure, der helt lukker huset af mod vejen, kun isprængt et enkelt højtsiddende køkkenvindue foruden naturligvis hoveddøren. Der er ikke bygget så forfærdelig mange af disse huse, men det er en interessant og meget anvendelig type med en smuk kontakt mellem hus og have. Dette hus, tegnet af Elmar Moltke, er et af de mest elegante eksempler på halvtredser-modernismen. Huset er ikke længere en kasse men en åben struktur i bevægelse. Vægge støder ikke sammen i hjørnerne, og planen ligesom drejer omkring kernen med fyrrum og skorsten. Et hus med meget tæt kontakt mellem inde og ude og en sommerhusagtig stemning, der understreges af den store briks i stuen. Typehuset i tresserne (1960 erne) På grund af statslånsordningens strenge krav til økonomien skete der i løbet af halvtredserne en form for typedannelse: Selv om husene var individuelt opført, var de i virkeligheden næsten ens. Man fandt derfor på at udvikle egentlige typehuse, dvs. huse der var gennemtegnet på forhånd, så de kunne fremstilles rationelt og måske endda på samle-bånd. I 1958 stiftedes Arkitekternes Typehuskontor, der tegnede et lille, ret kedeligt, men meget gennemarbejdet og velindrettet hus. Omtrent samtidig var der enkelte håndværksmestre, der fik samme idé, og i de følgende år fik vi alle disse firmaer, Høm huse, Hosby huse, Succeshuset osv., der kom til helt at dominere parcelhusbyggeriet i tresserne og halvfjerdserne. Mange af disse huse var af ret ringe kvalitet, både funktionelt og æstetisk (undertiden også byggeteknisk), men de havde den fordel, at køberne på forhånd kunne slå op i kataloget og se, hvad de fik - ligesom når man køber andre varige forbrugsgoder. Prisen var kendt på forhånd, og desuden blev husene ofte solgt næsten uden udbetaling. Resultatet var, at arkitekterne, der endnu i halvtredserne havde være involveret i omkring halvdelen af énfamiliehusbyggeriet, næsten helt fortrængtes fra dette marked. Typehuset var som regel et længehus i én etage uden kælder med et lavt sadeltag af\n9 tegl eller eternit. Planen var den såkaldte revolvergangstype, hvor en lille L-formet gang gav adgang til alle husets rum. Eventuelt kunne der være en sekundær indgang, der gav adgang til det ene børneværelse og måske et lille bryggers. Byggeteknikken var ny og i virkeligheden en lille revolution: Huset var ikke længere fuldmuret men en let konstruktion med bærende indervægge at letbeton eller lægter. På denne måde kunne råhuset opføres i løbet af få dage. Udenpå byggedes en halvstens skalmur som klimaskærm. Ofte var der kun muret op til vinduernes overkant, så det øverste stykke af ydervæggen og gavltrekanterne var beklædt med brædder. Langt de fleste af disse huse skalmuredes med almindelige mursten, røde eller gule, men der forekom også en mere moderne type med hvide kalksandsten. I de bedste af typehusene, huse tegnet af arkitekter som Henrik Iversen, Povl Danø eller Dall og Lindhardtsen, forsøgte man sig med mere gennemtænkte planer, befriet for statussymboler som f.eks. den overdimensionerede vinkelstue. Man forsøgte også at give husene mere karakter ved at understrege de store linjer: De store tagflader og de gennemgående mure. En særlig, arkitektonisk gestus var at lade taget ligesom svæve ved hjælp af en gennemgående sortmalet bjælke (tagremmen), der desuden udkragedes i begge ender af huset. Et træk, der derefter blev brugt i mange af de mere anonyme huse også. Efterhånden som højkonjunkturen skred frem, og danskerne blev rigere, voksede husene. Ofte kom der en vinkel på med en meget stor stue, der kom gæstetoilet, hobbyrum og evt. flere værelser. Huse på omkring 200 m2 var ikke ualmindelige i begyndelsen af halvfjerdserne. Man hører jævnligt kritik af husene fra den periode, og det hævdes undertiden, at de ikke får nogen lang levetid på grund af fejl ved de mange nye teknikker og materialer, der anvendtes. Det er ikke rigtigt. Tressernes typehuse er ikke arkitektonisk det mest spændende, men det er store, redelige huse med masser af kvaliteter, og nyere undersøgelser har vist, at de byggeteknisk set er lige så gode som huse fra andre perioder. Det er desuden huse, der er nemme at bygge om og reparere, og en stor del af parcelhusejerne er gør-det-selv folk, der har vedligeholdt og renoveret husene hen ad vejen. Tressernes typehus er i og for sig blot en større udgave af statslånshuset. Planen er organiseret omkring det langsgående hovedskillerum, med pistolgang og våde rum til gaden og stue og soveværelse til havesiden. Huset er stadig opdelt ligesom det traditionelle toetagers hus, i en dag- og en natafdeling. Typehuset i halvfjerdserne (1968 til omkring 1980) Størsteparten af boligbyggeriet i tresserne og halvfjerdserne var énfamiliehuse. Det blev muligt på grund af velstandsstigningen, og fordi inflationen og den såkaldte skattefordel gjorde det til en god forretning at eje sin egen bolig. Ganske vist var renteniveauet højt, men hvis blot man kunne klare renter og afdrag de første tre-fire år, sørgede inflationen for, at huslejen derefter blev overkommelig og efterhånden så lav, at der blev råd til både bil, sommerhus og en tilbygning ved siden af.\n10 Efterhånden som husene voksede sig rigtigt store, og de udstykkede grunde blev mindre, blev det nærliggende igen at bygge i halvanden etage. Vi fik derfor i begyndelsen af halvfjerdserne en ny type: Det halvandenetages hus med sadeltag, undertiden også med stort udhæng. Tilsyneladende blev det store, tykke tag et selvstændigt arkitektonisk motiv, og det udformedes som et stort trekantet volumen, der er sat ned på husets langsgående mure. I enkelte tilfælde hviler taget på de tværgående mure, altså gavlene. Samtidig er gavlen ud til vejen forlænget, så den spænder over hele grundens bredde. En utraditionel og elegant løsning. Samtidig udvikledes en ny måde at organisere boligens plan på med en opdeling i en voksen- og en børneafdeling. Det hang sammen med, at børnene blev mere selvstændige og mere støjende (stereoanlæg og diverse instrumenter), og i det hele taget med, at de enkelte familiemedlemmer levede mere uafhængige liv. I samme forbindelse udvikledes alrummet, dvs. en blanding af køkken, spiseplads og stue, som det sted, hvor de uafhængige familiemedlemmer kunne mødes under afslappede former. I de halvandenetages typer kunne denne nye opdeling af boligen fungere på den måde, at børnene fik underetagen med alrummet, mens forældrenes soveværelse og stuen rykkede ovenpå. Stuen fik lys gennem et stort glasparti i gavlen, uden for hvilken er var en stor overdækket terrasse. Dette kompakte, halvandenetages hus var på mange måder en fornuftig løsning. Den kompakte form sparer energi, og det store udhæng beskytter vinduer og andet træværk. Løsningen med en mere støjende underetage og en rolig overetage til forældrene er også fin. På grund af det store tag har det dog en tendens til at blive for mørkt indvendigt. Denne ulempe forstærkes af den forkærlighed for grove materialer og mørke farver, der blev moderne i halvfjerdserne. Mange af disse huse er da også senere malet om, så træværket fra at være mørkt er blevet hvidt eller lysegråt. I sin rene form har denne type forældreafdeling på 1. sal og fællesskab i stueetagen, men dette hus blander kortene. Det kommer der et ganske interessant, men måske lidt upraktisk hus ud af. Planen er særpræget ved at være organiseret på tværs i et hus, der normalt ville være organiseret på langs.\n11 Det rustikke og energirigtige hus (1973 til omkring 1985) Rustik betyder landlig, og det var, hvad idealerne blev i 1970 erne og i begyndelsen af firserne. Oliekrisen i 1973 og de følgende års arbejdsløshed sendte chokbølger gennem kulturen, og troen på den ubegrænsede og uproblematiske vækst fik sig et alvorligt knæk. Det var især teknologien og stordriften, man vendte sig imod; i stedet kom en fascination af traditionen, håndværket og naturlige materialer. Småt var godt, det samme var alt, hvad der var hjemmelavet og hjemmedyrket. Mange unge mennesker prøvede i kortere eller længere tid at bo i kollektiv eller bofællesskab, og mange flyttede på landet. I byerne reagerede især de unge på de hårdhændede saneringer og nedrivninger, og langsomt ændredes holdningerne til den gamle boligmasse. I stedet for at rive ned begyndte man at genbruge og forbedre. I det almennyttige byggeri forlod man de store betonplaner til fordel for det, der kom til at hedde tæt/lavt, små, overskuelige bebyggelser med rækkehuse, fælleshuse og masser af grønt. Som følge af krisen skete der i årene efter 1974 en dramatisk nedgang i det årlige nybyggeri, især parcelhusbyggeriet ramtes af den økonomiske usikkerhed. Også den gennemsnitlige boligstørrelse i nybyggeriet gik ned. Det er vanskeligt at pege på én type i disse års énfamiliehusbyggeri, men der er mange fælles træk. For det første forsvandt det flade tag. Ikke blot fordi der viste sig en del skader på built up tagene fra 1960 erne, men også fordi det flade tag signalerede noget moderne, og det ville man ikke vide af længere. For det andet blev vinduerne små og væggene tykkere, fordi der skulle spares på varmen. For det tredje blev materialerne grove, mere rustikke, med ru brædder, vandskurede vægge og klinkegulve. Husene fik derved et andet udtryk end i tresserne, de blev mere indadvendte, og indvendigt blev de mørkere. I nogle tilfælde kom der igen sprosser i vinduerne for at understrege det hyggelige og lidt gammeldags. Det var også i disse år, de afsyrede møbler, døre og vinduer blev en stor dille, fordi de udtrykte ærlighed og oprindelighed. Alrummet, altså det kombinerede køkken, spiseplads og stue, var nu helt almindeligt, gerne med mindelser om det gammeldags, store landkøkken. Det var også brændeovnenes store tid. Det gammeldags, halvandenetages længehus fik en vis renæssance, fordi det er energimæssigt fornuftigt, og fordi det med sin smalle husdybde opvejer ulempen ved de små vinduer. Og så er det en traditionel, landlig type, som svarede godt til de landlige idealer. Ofte kom der karnapper og udhuse på, for at få huset til at se levende og selvgroet ud. En anden form, der dukkede op i denne periode, var huset med ensidig taghældning. Også denne form signalerer noget landligt og uhøjtideligt, og en del huse udformedes som en sammenstilling eller sammenskæring af sådanne huskroppe med ensidigt tag. Måske var der i disse typer en vis inspiration fra spanske eller italienske landhuse. Det var i disse års arkitektur et slægtskab både med nationalromantikken omkring århundredeskiftet og med fyrrernes beskedne, danske huse. Resultatet kunne undertiden blive lovlig rustikt, men gennemgående er det både venlige og hyggelige huse med mange gode opholdspladser, både ude og inde.\n12 Et hus der er bygget op af tre små, enkle bygninger med hver sit tag. De kraftige, murede søjler med carporten understreger det rustikke præg. Planen er opdelt i en voksen- og en børneafdeling, dog sådan at man må deles om bad og toilet. De mange skrå afkæringer er et træk, der dukkede op i løbet af halvfjerdserne, og som stadig er almindeligt. De har den praktiske opgave at spare plads, men samtidig skal de tilføje huset lidt følsomhed. Den postmoderne villa (1980 erne til i dag) Denne type hører især firserne til. Det var et heftigt årti, hvor kodeordene ikke længere var økologi, fællesskab og den slags, men privatisering, initiativ og individualisme. Der blev handlet og spekuleret, og i nogle brancher blev der tjent mange og hurtige penge. Det hele kulminerede i midten af firserne, hvor bilsalget nærmest eksploderede, og hvor der igen blev bygget rigtig mange énfamliehuse. I kulturlivet skete der et opgør med halvfjerdsernes sociale og fodformede holdninger. Der kom mere fart på, og livet måtte gerne være overfladisk, bare der var stil over det. I det hele taget blev danskernes livsstil (et nyt ord) mere italiensk: Den nye cafékultur, der var indledt med Café Sommersko i København allerede i 1976, var et af de typiske træk ved denne udvikling. Også i arkitektfaget ændrede idealerne sig. Halvfjerdsernes rustikke formsprog og ærlige materialer forsvandt lige så stille, og i stedet fik vi den såkaldte postmodernisme. Det postmoderne hus var alt det, der havde været forbudt lige siden 1930 erne: Det var ufornuftigt, kulørt, sammensat og vellystigt. Det pyntede sig med lånte fjer, klassiske søjler eller spanske buer, men det gjorde det med en vis ironi, så man kunne se, at det ikke var helt alvorligt ment (det var også nødvendigt - ingen har i dag råd til at udføre klassiske detaljer i ægte materialer). Planen, der siden trediverne havde skullet være så enkel som muligt, blev igen mere snørklet. Og minsandten om ikke en form for klassicisme, med søjler og symmetriske facader, dukkede op igen. Der var ikke længere krav om ægte materialer og synlige konstruktioner. Murede vægge og gipsvægge behandledes, så de så ens ud, og konstruktioner gemtes af vejen bag gips og puds. Det var også i denne periode, det blev moderne at beklæde hele badeværelset med marmor. Fint skulle det være, og så gjorde det ikke så meget, om man brød med husets oprindelige karakter. På grund af de høje grundpriser byggedes der en del dobbelthuse i de ældre, attraktive\n13 kvarterer. Tidligere ville en moderne arkitekt have tegnet et dobbelthus, så det tydeligt viste, at der var tale om to boliger i det samme hus. Den postmoderne arkitekt, derimod, så ikke nogen grund til at være så ærlig. Han ville hellere tilpasse sig omgivelserne og tegnede derfor et hus, der så ud som én herskabelig villa. Meget i postmodernismen var overfladisk, og man blev derfor hurtigt træt af alle disse morsomheder. Den havde også den uheldige konsekvens, at den skabte forvirring omkring, hvad arkitektonisk kvalitet er. Når arkitekterne kunne tillade sig at lave sjov og blande stilarterne sammen, blev det svært for lægmand - håndværkere og bygherrer - at finde ud af, hvad der er god og dårlig arkitektur. Alt blev tilladt, så at sige. På den anden side var der også noget befriende i postmodernismens uhøjtidelige opfattelse af tingene, og én ting var absolut et fremskridt: Den lagde vægt på tilpasning, på at nye huse skulle passe til stedet og være i familie med omgivelserne. I de bedste tilfælde førte postmodernismen derfor til en større følsomhed for historien, og til levende og oplevelsesrige huse med forbindelse bagud til murermesterhuset og den romantiske, borgerlige villa. Et hus, der prøver at ligne den store, borgerlige villa fra før funktionalismen. Der er et vist klassicistisk præg i symmetrien og i spillet med de to sammenstillede kvadrater. Planerne lider under at skulle indpasses i det geometriske system, og i det hele taget præges huset af en vidtdreven formalisme. F.eks. virker det urimeligt, at vinduerne i begge etager skal være ens, når funktionerne bagved er helt forskellige. Det borgerlige typehus (1995 til i dag) Efter forbrugsfesten i 1986 fik vi som bekendt en kartoffelkur, der fik dramatiske konsekvenser for énfamiliehusbyggeriet. Priserne faldt, for første gang i mange år, og nybyggeriet gik næsten helt i stå. I 1993 opførtes kun 1600 nye énfamliehuse, et uhørt lavt tal. Fra midten af halvfemserne er byggeriet imidlertid kommet i gang igen. Der bygges stadig postmoderne villaer med deres blanding af ældre stilarter, men hovedparten er igen typehuse. Naturligvis er halvfemsernes typehus en videreudvikling af tressernes, men idébaggrunden er en anden. De arkitektoniske idealer kommer et andet sted fra. Tressernes typehus var et produkt af funktionalismen og dens idéer om en moderne kultur uden klassepræg. I dag er denne forbindelse afbrudt, og typehuset tilhører nu snarere populærkulturen end arkitekt-kulturen. Populærkulturen søger det velkendte og trygge, og det er derfor, husene har mistet de skarpe kaner og er blevet blødere og mere traditionelle. Inspirationen fra spanske hustyper og fra de store huse i amerikanske Tv-serier er også blevet tydeligere. En anden indflydelse kommer fra Tyskland. Siden nedgangen i byggeriet i halvfjerdserne har typehusfirmaerne prøvet at overleve ved at eksportere til Tyskland, hvor smagen går i retning af det meget solide, og denne påvirkning kan også spores. Endelig spiller det nok en rolle, at huskøberne i dag er børn af den meget eksperimenter-\n14 ende tressergeneration. De har fået nok af eksperimenter og foretrækker en mere borgerlig livsstil og tilsvarende huse. Det mest karakteristiske for halvfemsernes typehus er det store, valmede tegltag. Huset er typisk beklædt med røde mursten, og sammen med de hvide vinduer giver det et traditionelt næsten konservativt udtryk. Det store tag omslutter og holder sammen på husets form og strækker sig også ud over carporten, det såkaldte integrerede vognly. Et andet karakteristisk træk er karnapperne og havestuerne, der lige akkurat skyder sig frem til kanten af tagudhænget. Huset er et længehus med bærende midterskillerum, og planen er en traditionel typehusplan med køkken/alrum og en forholdsvis stor stue. I forhold til tresserne er planen dog mindre afklaret, her har postmodernismens forkærlighed for det komplekse spillet ind. En anden karakteristisk forandring i forhold til tresserne er de skrå afskæringer mellem nogle af rummene og i karnappen. Disse skrå vinkler ville ingen arkitekt med respekt for sig selv have tegnet i tresserne, hvor man ville have anset dem som nødløsninger. De fandtes heller ikke i de mere anonyme typehuse. De dukkede op som et følsomt element i halvfjerdsernes arkitektur, og er nu blevet så almindelige, at det næsten er for meget af det gode. Alt i alt er halvfemsernes typehus uhyre fornuftigt og sikkert, om end planløsningen i mange tilfælde kunne være bedre. Her kunne vi lære noget af husene fra fyrrene og halvtredserne. Man kunne også ønske, at arkitekterne igen kunne blive mere involveret i den uhyre vigtige opgave, énfamiliehuset er. Dette hus er en slags blødgjort udgave af tressernes typehus. De skarpe kanter er væk, og væk er også den klarhed, der prægede de fleste af tressernes planer. Huset er nu opdelt i en voksen- og en børneafdeling med alrummet som mellemled; men opdelingen er uklar, og alrummet lider under de mange ganglinier.


FAQ - Danhostel Skagen\nPå den tilsendte reservations bekræftelse fremgår en forkortet oversigt over de ydelser, der er inkluderet i det bestilte ophold.\nVærelsestype, antal personer og forplejning – øvrige ydelser skal afregnes direkte med Danhostel Skagen.\nKontroller venligst din reservations inden ankomst.\nTidspunktet for ankomst er mellem klokken 15:00 – 17:00, ved ankomst senere end klokken 17:00, bedes man kontakte os på telefon 98 44 22 00, så der kan aftales hvordan udleveringen af værelset skal ske.\nAfrejse er senest klokken 10:00, med mindre at andet er aftalt.\nUdeblivelse fra den første nat betragtes som en annullering, og Danhostel Skagen forbeholder sig derfor retten til at annullere hele opholdet.\nBestillingen er bindende, når du har modtaget en reservations bekræftelse.\nOpholdet skal sammen med administrationsgebyret og evt. øvrige ydelser betales straks ved bestillingen.\nDer er særlige betalingsbetingelser for grupper og lejrskoler: Depositum skal betales senest 10 dage efter bestillingen, herefter fremsendes der et restbeløb på opholdet,\nsom skal være os i hænde senest 7 døgn før ankomst.\nDet er muligt at ændre en fuldt betalt standardbooking indtil 1 dage før ankomstdato.\nGarantien træder først i kraft, når hele rejsens pris er indbetalt. Ændringen kan ske til en anden ledig dato.\nEventuel pris difference i kundens favør udbetales ikke, hvis ikke dette sker rettidigt.\nOBS: Administrationsgebyr tilbagebetales ikke.\nVed afbestilling senere end 3 dage før ankomst sker der ingen tilbagebetaling.\nSærlige vilkår for grupper\nIndtil 14 dage før opholdets ankomstdag tilbagebetales 50 % af opholdets pris.\nOBS: Flyttes ankomstdatoen til en alternativ dato, er kontrakten fra den oprindelige booking gældende.\nDanhostel Skagen påtager sig intet ansvar for gæsten under opholdet,\nligesom der ikke er inkluderet nogen forsikringsdækning for gæsten eller dennes ejendele i opholdet.\nDanhostel Skagen tillader ikke kæledyr, da vi respektere gæster med allergi. Medbringer man mod forventning sit kæledyr, kan man risikere at blive afvist ved ankomsten eller opkrævet ekstraordinært rengøringsgebyr.\nAlle indendørs områder hos Danhostel Skagen er røgfrie.\nRygere er velkommen til at benytte områderne, hvor der er opsat askebægere.\nVed rygning på værelset vil der blive opkrævet er gebyr på DKK 3000,00\nLigeledes kan der ske bortvisning fra vandrehjemmet.\nSkulle der være uoverensstemmelser i forbindelse med opholdet, skal der altid straks rettes henvendelse til Danhostel Skagen, så Vi har mulighed for at afhjælpe eventuelle fejl og mangler på stedet. Vi bestræber os på at hjælpe, vores gæster så godt og hurtigt som muligt.\nVenter kunden med at rette henvendelse til os til efter hjemkomsten, besværliggør det mulighed for at afhjælpe forholdene, og kunden vil som udgangspunkt ikke have krav på erstatning.\nSkriftlig klage kan sendes til Danhostel Skagen senest 14 dage efter hjemkomst fra opholdet.\nDanhostel Skagen påtager sig intet ansvar for vejrforhold, naturkatastrofer, strejker, epidemier, grænselukninger mv., som selskabet er uden indflydelse på.\nSåfremt en sådan situation måtte betyde, at Danhostel Skagen ikke er i stand til at levere den købte ydelse,\nvil gæsten få muligheden for at vælge en ankomst på et andet muligt tidspunkt, indenfor samme kalenderår.\nUnder særlige omstændigheder – såsom uforudsete ændringer i moms, skatter, afgifter, valutakurser og force majeure – forbeholder Danhostel Skagen sig ret til ændring af priser.\nDanhostel Skagen tager generelt forbehold for evt. trykfejl og tastefejl.\nOpdateret og gældende fra 01.01.2021\n9990 Skagen – DK


Hvem er Peak 12 – Peak12\nHvem er Peak 12\nmoderne overnatning i hjertet af viborg\nPeak 12 er hotellet du vælger, når du leder efter et eventyr. Det er både til dig, der er på ferie, forretningsrejse eller på jagt efter nye opdagelser indenfor natur, sport og kultur. Hotellet har sammenlagt 155 værelser med lækre faciliteter, moderne indretning og byens bedste udsigt.\nPeak 12 er bygget sammen med Tinghallen, og du har derfor mulighed for at kombinere musikalske- og kulturelle oplevelser med en dejlig overnatning på vores hotel. Vi samarbejder også med Det Glade Vanvid, som åbner i tilknytning til vores hotel den 1. juni. Dermed kan du nyde en lækker mad- og vinoplevelse i skønne omgivelser.\nDerudover deler Peak 12 Hotel også bygning med Bowlinghallen Viborg og biografen Viborg Fotorama. Med den kommende gangbro kommer vi også til at dele tag med Energi Viborg Arena, Fitness X, Bowl N’ Fun og The Grill. Sammen udgør vi et unikt område med masser af oplevelser.\nNavnet på hotellet er inspireret af tagvinklen, der hælder 12°. Derudover skal navnet også symbolisere, hvordan hotellet peaker smukt i bybilledet. Med sine 12 etager er hotellet den højeste bygning i Viborg.\nMen det er ikke kun højden, der peaker på hotellet – det gør kvaliteten også. Vi har skabt et hotel, hvor der er fokus på bæredygtige løsninger, moderne værelser, lækre faciliteter og de bedste muligheder indenfor oplevelser.\ndet femte hotel i rækken\nPeak 12 Hotel er en del af Familien Bühlmann, der driver 3. generation af den stolte hotel- og restaurantvirksomhed med liv og sjæl. Peak 12 Hotel er det femte hotel i rækken, der også består af Scheelsminde i Aalborg, Nørre Vosborg i Vemb, Airport Hotel i Aalborg og Villa Provence i Aarhus.\nVi glæder os til at byde dig velkommen den 1. juni 2021,\nhvor hotellet slår dørene op for første gang.


Veddelev og deres bevarende lokalplan - Kulturhistorier\nVeddelev og deres bevarende lokalplan\nVeddelev er en gammel landsby nord for Roskilde. Endskønt kommunen har vedtaget en såkaldt ”bevarende lokalplan” trues miljøet nu af kommunens byggeplaner.\nKort over Veddelev med udpegede grunde. Den omgivende grønne farve signallerer at området er udpeget som del i Roskildes strategi for at bevare en grøn bræmme omkring byen © Roskilde Kommune 2017\nVeddelev ligger på en idyllisk halvø nord for Roskilde. Oprindeligt var det en lille langstrakt landsby med markerne skrånende ned til fjorden, op mod Risø og ind til Himmelev. I dag er bebyggelsen dog mest af alt karakteriseret ved lystbådehavn, camping plads og et stort parcelhuskvarter, der blev kilet ind mellem havn og landsby i anden halvdel af det 20. århundrede. Mellem den gamle landsby og den nye bebyggelse strækker sig dog endnu en grøn kile, der hjælper til at den gamle landsby har kunnet bevare følelsen af at have fastholdt sin særegne identitet.\nDenne identitet som afgrænset landsby kommer bedst til udtryk i den bevarende lokalplan, som blev vedtaget i 1982 og som bl.a. indeholder detaljerede retningslinjer for bebyggelsens omgivelser og karakter, herunder bebyggelsens udformning, placering og materialevalg.\nDenne lokalplan blev vedtaget på trods af, at der i selve landsbyen var en anerkendelse af at intet byggeri i sig selv var bevaringsværdigt. Det gjaldt derimod indlejringen af landsbyen i landskabet. Som en klassisk vejby ligger den endnu i sin lavning i landskabet hvorfra markerne tidligere skrånede ned mod Roskilde Fjord. Efter landsbyen blev udskiftet og halvdelen af gårdene blev udflyttet efter landboreformerne, fastholdt de fleste dog deres toft inde i landsbyen. På disse byggedes i et 19. Århundrede aftægts- og fiskerhuse. Selvom landsbyen derfor mest rummer huse, afspejler den dog stadig den dag i dag den middelalderlige karakter, som bebyggelsen fik efter anlæggelsen af Roskilde by omkring år 1000. Fra gammel tid af udgjorde gårdene i øvrigt såkaldte prebender, der gav levebrød til domkirkens kanniker. Andre gårde var ejet af diverse klostre. Landsbyens historie og drift er således veldokumenteret gennem mere end 800 år.\nDen overordnede hensigt med den bevarende lokalplan var da også primært at sikre integriteten af den bebyggelsesmæssige enhed, der syntes klart afgrænset fra omgivelserne. Samtidig var hensigten at sikre byens ”særlige intime og afvekslende miljø, der ikke kan genskabes i en moderne bebyggelse, men som hvor de endnu findes, bør bevares, fordi mennesker trives i det”. Hvorfor de ikke kan genskabes står dog hen i det uvisse; men sådan skrev man for 35 år siden.\nRedskaberne, som den bevarende lokalplan derfor stak ud var således krav til at gavle eksempelvis stadig skulle fremstå sorttjærede, samt at tagdækning enten skulle være stråtag, røde tagsten eller eternitplader. Med yderligere krav om lav bygningshøjde, små døre og dannebrogsvinduer blev der sat der ganske snævre krav for hvad man kunne og kan foretage sig i Veddelev. Et nok så væsentligt krav var at landsbyens grønne bræmme skulle bevares intakt. Ja faktisk forsøgte man dengang at rejse en egentlig fredningssag.\nVeddelev Bygade 67 © Veddelev Landsbylaug\nErfaringen viser imidlertid at Roskildes socialdemokratiske Bystyre tilsyneladende ser højt og flot på de anvisninger, der er vedtaget i den bevarende lokalplan. Senest (2016) gav kommunen således byggetilladelse med tilhørende dispensationer til opførelsen af et nyt parcelhus på Brovej 9, der på en lang række punkter overhovedet ikke levede op til lokalplanen. Således ønskede ejerne ikke at tjære gavltrekanterne, men derimod vandskure dem. Det fik de så dispensation til, ligesom tilladelsen blev givet til at huset tagdækkedes med teglsten i ”blådæmpede” farver. Samtidig ”glemte” kommunen behændigt at sætte de afgivne dispensationer i høring hos det høringsberettigede Veddelev Landsbylaug (Planloven §20).\nMeget mere alvorligt er det dog at kommunen senest har påbegyndt en proces hvorved selve intentionerne bag den oprindelige bevarende lokalplan tilsidesættes helt og aldeles.\nDen 12. Oktober er der således indkaldt til den første offentlige høring om ”nye boliger i Veddelev”. Ifølge oplægget hertil overvejer kommunen at sælge de to grønne marker, der adskiller parcelhusbebyggelsen ned mod fjorden og det gamle, intakte, landsbymiljø. Baggrunden er, at kommunen ønsker at opføre en serie ældrevenlige rækkehuse på grundene. Som det formuleres i oplægget: både Veddelevs gamle og nye del er attraktivt som boligområde på grund af de grønne omgivelser og den korte afstand til fjorden. Samtidig konstaterer Roskilde Kommune at der har været efterspørgsel efter ældrevenlige rækkehuse i Veddelev.\nDer er for så vidt intet mærkeligt i at Roskilde kommune, der er socialdemokratisk leddet, ikke har sans for de historiske kvaliteter i landskabet. For deres vælgere handler det jo altid om at få bygget flest mulig ”almene boliger” – og helst i så attraktive landskaber som det kan lade sig gøre. Samtidig er det naturligvis en udfordring at tidligere tiders parcelhuskvarterer ikke tilbyder vores ældre medborgere tidsvarende og billige boliger. Endelig er der formentlig den skjulte dagsorden at Ny Højagergaard i det gamle Veddelev – som jorden tilhører – kan ombygges til ældrecenter. Gården fungerede tidligere som bolig, men har i et stykke tid stået tom og forfalden. For nærværende ønsker kommunen dog ikke at beholde gården, som er sat til salg.\nDer er dog grund til at råbe vagt i gevær. Bevarende lokalplaner vedtages med henblik på at sikre landskabelige herlighedsværdier og samlede kulturmiljøer, så vores efterkommere stadig kan opleve disse. Veddelev er ikke unik. Men det er dog et faktum at de fleste landsbyer i udskiftningstiden tabte deres karakter af samlende bebyggelse, da gårdene blev spredt ud over det danske landskab. Det skete kun delvis i Veddelev, hvor den middelalderlige bosættelse stadig kan iagttages og studeres.\nDet er vel værd at bevare!\nBevarende lokalplan nr. 179 for Veddelev landsby.\nByggetilladelse til brovej 9, 4000 Roskilde\nIndledende offentlig høring om nye boliger i Veddelev\nHimmelev sogns historie.\nRed. af Ingeborg Christmas-Møller og Gorm Bruun Hansen\nRoskilde Museums forlag 1995. kr. 225.


COVID-19 vacciner - Hedensted Kommune\nNår det bliver din tur til at få tilbudt en vaccine, får du besked.\nDet er naturligt, at mange er interesseret i stikket, men opkaldene lægger desværre beslag på tiden hos medarbejderne.\nDerfor lidt generel information:\nAlle får tilbudt vaccine\nDer er dog ikke nok vacciner i Danmark til, at alle kan blive vaccineret med det samme\nAlle får besked, når det er deres tur. Fx via Digital Post, brevpost, læge eller plejepersonale.\nDu skal altså ikke selv gøre noget, før du får besked om det.\nBefolkningen er opdelt i 12 målgrupper, som bliver vaccineret efter tur.\nSe målgrupper for vaccination\nDer er udarbejdet en vaccinationskalender, som giver et overblik over, hvornår de forskellige målgrupper kan forventes vaccineret.\nDu kan læse mere om tidsbestilling til vaccination og vaccinationscentre på Region Midts hjemmeside.\nLæs mere om selve vaccinen her\nFlextur til vaccinecenter i Horsens (alle målgrupper)\nFlextur har oprettet et nyt knudepunkt ved vaccinationscenter i Horsens, Fuglevangsvej 61, 8700 Horsens. Det betyder, at borgere fra Hedensted Kommune kører til den lave tekst på hele strækningen fra bopæl til vaccinationscentret.\nDu skal have mundbind på - både ved Flekstur og i vaccinationscentret. En Flextur kan bestilles via app'en "Flextrafik", online på http://www.midttrafik.flextrafik.dk eller på tlf. 87 40 83 00 mellem kl. 8 - 16.\nCorona og vores driftBrug af mundbind og visir på plejehjem, bofællesskaber m.v.Vaccination af beboere og medarbejdere på plejehjem onsdag den 6. januar


- Paralympic London 2012\nDansk Handicap Idræts-Forbund Denmark Paralympic Team - London 2012\nParalympics - Forside\nDansk Handicap Idræts-Forbund Denmark Paralympic Team - London 2012 Paralympics - Forside Hovedsponsorer: Jysk Hovedsponsorer: Tryghedsgruppen Hovedsponsorer: Pressalit\nDe Paralympiske Lege - Athen 2004\nDownload elevhæfte for PL 2004\nÅr 2004 – er olympisk år – også for handicapidrætten\nDansk Handicap Idræts-Forbund har med dette lille hæfte et håb om, at du efter endt læsning får en større viden om handicapidrættens svar på De Olympiske Lege, De Paralympiske Lege. Som i daglig tale lige så tit omtales som Handicap OL.\nFra den 17. – 28. september 2004 vil Athen i Grækenland, være vært for de 12. Paralympiske Lege. Her forventer man deltagelse af omkring 4000 handicappede idrætsudøvere fra 143 lande. De skal dyste om de eftertragtede medaljer i 19 idrætsgrene.\nDer er således sket en eksplosiv udvikling siden det første Handicap OL, der fandt sted i Rom i 1960. Her deltog 400 deltagere fra 23 lande. Faktisk regner man med, at Handicap OL er den hurtigst voksende idrætsbevægelse i verden. På godt 40 år er disse lege blevet verdens tredjestørste idrætsbegivenhed. Kun overgået af De Olympiske Lege og VM i fodbold.\nHele tanken bag De Paralympiske Lege er, at handicappede idrætskvinder og –mænd skal konkurrere mod andre med et tilsvarende handicap. På denne måde kan der skabes en fair konkurrence på deltagernes egne præmisser. Det havde handicappede mennesker kun i beskedent omfang kunnet gøre tidligere ved De Olympiske Lege. Det er meget få handicappede idrætsudøvere, som har kvalificeret sig til disse lege.\nAt have et handicap betyder at man ikke ligner andre, såkaldte normale mennesker. Man har altid været tilbøjelig til at fokusere på, hvad et menneske med et handicap ikke kan. Det gør vi ikke i handicapidrætten.\nHer ser vi på, hvad der er muligt at gøre. På den måde kan man faktisk skabe nogle konkurrenceformer, der er spændende at dyrke. Det handler blot om, at man skal benytte nogle hjælpemidler, ændre konkurrencebetingelserne en smule eller at man skal opfinde nogle nye idrætsgrene, som er tilpasset handicappede mennesker.\nDanmark har altid klaret sig godt ved De Paralympiske Lege. Igennem de seneste lege har vi ligget mellem de 20 bedste nationer. En væsentlig grund hertil er, at vi herhjemme ønsker at ligestille personer med handicap med alle andre, og dermed give de samme muligheder. Det gøres ved, i videst mulig omfang, at kompensere for handicap eks. får blinde en førerhund stillet til rådighed, en der ikke kan gå får en kørestol, en udviklingshæmmet får hjælp til at organisere dagligdagen osv. Mange personer med et handicap har også helt almindelige jobs, i det omfang det er muligt. Også her er der mulighed for kompensation eks. flexjobs og beskæftigelse på beskyttede værksteder. Sådan er det ikke overalt i verden. I nogle lande gemmer man handicappede mennesker væk. I andre tror man, at det at være handicappet er ensbetydende med, at man i et tidligere liv, ikke har været et godt menneske. Så her betragtes handicappet altså som en slags straf.\nHandicapidrætten er det bedste udstillingsvindue for at vise, at alle mennesker – uanset handicap – kan dyrke idræt. Og samtidig flytter det nogle holdninger hos os, der ser på. Vi får jo øjnene op for, at handicap ikke er en sygdom. Men at et handicappet menneske besidder den samme vilje til at vinde over andre og sig selv – akkurat som alle andre mennesker.\nHvis du vil vide mere om handicapidræt, er du altid velkommen til at kontakte Dansk Handicap Idræts-Forbund.\nNæsten alle klubber og foreninger med handicapidræt er medlem af Dansk Handicap Idræts-Forbund (DHIF).\nDansk Handicap Idræts-Forbund er stiftet i 1971. Fra starten var der ca. 1400 medlemmer, der kom fra 25 klubber. I dag er der ca. 400 klubber med 19.000 medlemmer!\nDe mange klubber er fordelt over hele landet. Nogle klubber er selvstændige handicapidrætsforeninger, hvor der kun dyrkes handicapidræt, andre er “almindelige” idrætsforeninger, eks. en fodboldklub hvor også handicappede har mulighed for at spille fodbold.\nHandicapidræt er mange forskellige idrætter. Der dyrkes ca. 40 forskellige idrætsgrene, som i store træk ligner idrætsgrene for ikke handicappede. Der kan være ændret en smule på de eksisterende og kendte regler i nogle idrætsgrene sådan, at reglerne er tilpasset de forskellige handicapgrupper. Det gælder bl.a. i atletik og svømning.\nDerudover er der opfundet enkelte nye spil. Det er f.eks. goalball: et boldspil for synshandicappede og hockey i el-sportsstol, der især henvender sig til unge med svære fysiske handicaps.\nDe idrætstilbud, der findes i handicapidrætten er: atletik, badminton, boccia (petanque), bordtennis, bowling, bueskydning, curling, cykelsport, dart, fodbold, fægtning, goalball, gokart, gymnastik, hal-hockey, håndbold, kørestols-basketball, kørestolsrugby, kørestolstennis, kørstolshockey, kørestolsdans, kørestolsfodbold, orienteringsløb, skydning, ridning, sejlsport, snooker (billard) og svømning, showdown (bordtennis for blinde), skiløb, styrketræning, svømning, vandski og volleyball.\nDesuden findes der specielle idrætstilbud for børn. Der kommer hele tiden nye idrætsgrene til. F.eks. er der handicappede, der prøver dykning, surfing og faldskærmsudspring.\nNogle idrætsgrene, blandt andet svømning, boccia og ridning kan dyrkes over hele landet, mens enkelte idrætsgrene som vandski, curling, skiløb og volleyball kun dyrkes i få klubber.\nDer findes idrætstilbud for personer med ethvert handicap. I Dansk Handicap Idræts-Forbund har vi medlemmer med alle slags handicap, vi kender i Danmark.\nBlinde- og svagtseende, amputerede, spastikere, hørehandicappede, para- og tetraplegikere (kørestolsbrugere), udviklingshæmmede, transplanterede, personer med erhvervet hjerneskade, medicinsk handicappede og personer med sclerose, gigt, polio, epilepsi, muskelsvind osv.\nHvis du er svært fysisk handicappet, og måske ikke kan bruge benene og også har svært ved at bruge armene, er der alligevel idrætsmuligheder for dig. De almindelige idrætsgrene du kan dyrke er svømning, måske med en hjælper, bordtennis, eventuelt med battet bundet fast til hånden, snooker (billard) og skydning.\nLigesom i alle andre grene af sportsverdenen ønsker man også indenfor handicapidrætten så fair konkurrencer som muligt. Deltagerne i den enkelte konkurrence skal helst være nogenlunde jævnbyrdige.\nDerfor bokser en fluevægter ikke mod en sværvægter - og derfor har handicapidrætten sine “vægtklasser”, hvor man forsøger at sammensætte jævnbyrdige grupper på tværs af handicapgrupperne: kørestolsbrugere, spastikere, blinde og de øvrige handicapgrupper.\nI svømning ser man på bevægemønstret i vandet. Hvad har man at svømme med: 1 arm, 2 arme, 1/2 arm og 2 ben etc. Hvordan holder man balancen i vandet?\nI bordtennis ser man på, om spilleren står eller sidder, hvordan han holder balancen, har spilleren det nødvendige “svip” i håndleddet ved et smash, og hvordan den generelle muskelstyrke er.\nOL = Olympiske Lege PL = Paralympiske Lege\nEn olympiade er udtryk for en fireårs periode. De Olympiske Lege er således de idrætskonkurrencer, som afholdes ved afslutningen af hver olympiade. Ordet Paralympisk er sammensat af "para" som betyder "ved siden af" eller "på linie med" (jvf. ordet "parallelt" og "olympiske") og angiver dermed, at PL er et arrangement, som afvikles parallelt med OL i hver olympiade.\nFra 776 før Kristus indtil 393 efter Kristus afholdte man i Grækenland olympiske lege. I 1896 genoptog man på opfordring af franskmanden Pierre de Coubertin ideen med at afholde konkurrencer i hver olympiade. Det var faktisk først efter 2. verdenskrig, det blev almindeligt, at handicappede også kunne dyrke idræt, og man skal helt frem til 1960 før man begyndte at afholde Paralympiske lege for handicappede. Ved OL i Athen i 2004 regner man med, at der vil komme 10.000 deltagere og ved PL, som afvikles en måned senere, forventer man 4000 handicappede.\nDer er 19 idrætsgrene ved PL i Athen og de fleste af dem er også på programmet ved OL. Det drejer sig om: atletik, kørestolsbasketball, boccia, bordtennis, bueskydning, cykling, fodbold, fægtning, goalball, judo, kørestolsrugby, ridning, sejlsport, skydning, svømning, tennis, volleyball, vægtløftning. I nogle af de nævnte idrætsgrene deltager udøvere med vidt forskellige handicaps f.eks. svømning og atletik, mens andre er beregnet for udøvere med samme slags handicap (f.eks. goalball et spil for blinde med en bold, hvori der er en klokke) eller handicap af samme sværhedsgrad f.eks. (boccia, som spilles af stærkt handicappede udøvere). Udviklingshæmmede har også mulighed for at deltage, eks. i svømning.\nFire af de nævnte idrætsgrene findes ikke ved OL. Hvilke fire, tror I? Hvorfor mon de findes ved PL og ikke ved OL? Kunne man afholde konkurrencer i de nævnte idrætsgrene for udøvere, som ikke er handicappede?\nHandicapidrætten afholder også Paralympiske Vinterlege. Her deltager f.eks. blinde i langrend, skiskydning (hvor man skyder ved hjælp af lydsignaler), amputerede, deltager i alpine løb.\nPrøv at udføre - evt. i en idrætstime:\n1. Lav opvarmning med bind for øjnene (halvdelen af klassen kan se og hjælpe).\n2. Spil volleyball siddende på gulvet. Man må kun flytte sig rundt med hænderne. Nettet skal være ca. 1. m over gulvet, og man kan bruge en badminton bane som volleyball bane.\n3. Spil volleyball med den ene arm bundet på ryggen.\n4. Spil bordtennis med den ene arm bundet på ryggen.\n5. Spil bordtennis siddende på en stol.\n6. Løb med lukkede øjne/ eller med bind for øjnene 100 m. Lad en kammerat, som står for enden af banen og dirigere dig med kommandoerne: højre/venstre, hvis du løber for langt ud til en af siderne.\n7. Løb en længere tur parvis. Den ene er "blind" (lukkede øjne eller bind for øjnene), den anden seende. Hold en kort snor i hænderne mellem jer.\n8. Længdespring med bind for øjnene (stående afsæt)\n9. Sid på en stol og stød en kugle så langt du kan. Undersøg, hvilken teknik du finder bedst. (hvis du f.eks. støder med højre hånd): 1. med højre side mod kasteretningen? 2. med fronten mod kasteretningen? 3. med venstre side mod kasteretningen?\n10. Sid på en stol og kast en bold op i en basketkurv i minihøjde eller i voksenhøjde. Prøv først tæt på kurven og prøv derefter længere væk. Kan du ramme fra straffekastlinien?\nParalympiske -”pins” 2004\nDHIF´s Paralympiske komite har i forbindelse med de kommende Paralympiske Lege i Athen 2004 fået lavet en PL – ”pin” ud af kunstneren, Per Arnoldis flotte Paralympics ´96 plakat.\nDHIF´s PL-komite har ligeledes besluttet, at alle DHIF´s klubber og andre efter nærmere aftale kan købe nåle efter behov og videresælge disse. Overskuddet ved dette salg går ubeskåret til egne aktiviteter. Den enkelte klub kan bestille et antal nåle à kr. 10,- pr. stk. Nålen kan videresælges til en pris á kr. 20,-.\nOg sluttelig lidt om Per Arnoldis motiv: det er i sagens natur inspireret af de Olympiske ringe, men i Per Arnoldis streg er ringene blevet ”kantede”, fordi handicappede idrætsudøvere ikke er ”runde” i normal forstand, men eksempelvis kan mangle et ben, en arm etc. De har imidlertid den samme lidenskab for deres idræt som enhver anden idrætsudøver – og det er hvad hjertet symboliserer!\nPins kan bestilles i et samlet antal hos DHIF´s sekretariat, att. Susanne Lundh, tlf. 43 26 24 58 eller på email: susanne.lundh@dhif.dk\nDanmarks placeringer ved PL\nDanmark deltager for første gang ved PL i 1968. Her er en liste over, hvor PL har været afholdt siden Danmark begyndte at være med, hvor mange lande/deltagere, der var i alt, hvor mange danske udøvere der deltog, det samlede antal danske medaljer og den samlede danske placering.\nKan I ud af listen se, fra hvornår man afholder PL i samme by-/ samme idrætsanlæg og kort tid efter OL?\nI 1968, 1972 og 1976 var der ingen nationskonkurrence /placering\nNår antallet af medaljer falder kraftigt mellem 1984 og 1996 og Danmark alligevel fastholder sin placering helt fremme, skyldes det, at man i mange idrætsgrene indfører nye måder at (inddele) klassificere udøverne på, således at der bliver færre klasser med flere udøvere i. Dermed uddeles der også færre medaljer i alt.\nDesuden bliver konkurrencen så stor, at udøverne må spcialisere sig i enkelte discipliner.\nHvis du vil vide mere, kan du henvende dig til vores sekretariat på tlf. 43 26 26 26. Her kan du også leje videofilm, bestille et foredrag, bestille materialer om handicapidræt (noget er gratis og andet skal der betales for).\nHos handicapidrætskonsulenten kan du tillige leje idrætsredskaber, kørestole, goalballs og rullebrædder og få hjælp til at afvikle en temadag eller lignende.\nSkoler, uddannelsessteder og andre institutioner kan også få hjælp og informationsmaterialer hos Handicapidrættens Videncenter, tlf. 46 34 00 00.\nPrøv handicapidræt sammen med en handicappet idræts-udøver. Få 2 til 6 timers undervisning i handicapidræt af en idrætsudøver med et handicap. Her vil du få mulighed for at prøve forskellige handicap-idrætsgrene eks. kørestolsrugby og goalball. Underviseren kommer med kørestole og andre specialrekvisitter. Som udgangspunkt koster det timelærerløn, kørepenge og leje af rekvisitter. Kontakt den lokale handicapidrætskonsulent.\nfax 43 26 24 70\nInternetadresse: www.dhif.dk og www.paralympic.dk\nFax: 43 26 24 70\nAne Rønn-Poulsen (pressechef)\nTlf. +45 22 36 10 93\nMarie Christine Tanggaard\nTlf. +45 21 25 58 45\nKontakt webmaster: support@dhif.dk\nAntal besøg: 663746


Apple AirPower kan komme til marts - Mobil.nu\nApple AirPower kan komme til marts\nApple Airpower kan meget vel blive klar til salg til marts - det oplyser stor forhandler af Apple-produkter.\nDa Apple lancerede iPhone X, var de samtidig ude at love, at det ville blive muligt at lade telefonerne op trådløst. Desuden ville de komme med en trådløs opladnings måtte, AirPower, der naturligvis kan lade de trådløse enheder op. En nærmere bestemt lanceringsdato har vi dog måtte vente forgæves på.\nAirPower klar til marts\nNu er der imidlertid dukket rygter op på The Apple Post og AppleInsider, der fortæller mere om dette. Ifølge en kilde fra Best Buy kan det nemlig være, at Apple har tænkt sig at lancere AirPower til marts sammen med en opladnings boks til AirPods.\nRygterne påstår også, at man vil kunne købe AirPods-boksen med AirPods i, men også separat.\nOm dette så også betyder, at AirPower vil være klar til salg i Danmark til marts, er en anden snak. Apple har det med at prioritere de største markeder først, når det gælder nye produkter.\nNye produkter til marts fra Apple\nDer har tidligere været rygter om, at Apple måske vil afsløre nye produkter i marts måned, så på den måde passer de nye rygter meget godt ind. Hvorfor ikke slå flere fluer med ét smæk? Som altid med rygter, skal det tages med forbehold, og vi må som sædvanligt vente og se, hvad der sker til marts.\nDer er endnu ingen pris offentliggjort for Apple AirPower.


Rungsted - Wikipedia's Rungsted as translated by GramTrans\nWikipedia's Rungsted as translated by GramTrans\nNedenstående er den originale artikel Rungsted fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-03-19 06:04:39. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nRungsted er en bydel i byen Hørsholm i Hørsholm Kommune ved Øresund nord for København. Postdistriktet og byens station hedder Rungsted Kyst. Hørsholm centrum ligger to kilometer vest for Rungsted. Ved Øresundskysten ligger Rungsted Havn, som er en lystbådehavn.\nForfatteren Johannes Ewald boede fra marts 1773 til efteråret 1775 på den daværende Rungsted Kro, hvor han havde nogle af sine mest produktive år og skrev bl.a. Rungsteds Lyksaligheder – En Ode. Kroen flyttede i 1803, men bygningerne bestod og fik navnet Rungstedlund. Efter sin død blev Ewald begravet på Trinitatis Kirkegård i København. To høje i Rungsteds omegn er opkaldt efter Ewald, dels den gamle bronzealderhøj i Rungstedlunds park og dels den høj, der ligger ved Rungstedvej nær havnen. Fra højen er der en glimrende udsigt over Øresund og Rungsted Havn. Det diskuteres stadig hvilken af de to høje, der er 'den rigtige' Ewalds Høj. Men på Ewalds tid var det Rungstedlund, der var kroen, og derfor mest sandsynligt, at det var højen på Rungstedlund i den daværende krohave, som var digterens foretrukne. Mange år senere, i 1931 hvor Karen Blixen vendte tilbage til Danmark fra Afrika, flyttede hun ind på Rungstedlund, som hendes far Wilhelm Dinesen havde erhvervet i 1879, og hun boede der til sin død i 1962.\nEt stenkast fra Rungstedlund boede Simon Spies senere i tre villaer, der alle lå mellem Strandvejen og Dreyersvej. Den sidste villa købte han udelukkende for at kunne anlægge en tennisbane i dennes have. Spies betalte årligt mellem 50 og 60 mio. kr. i kommuneskat til Hørsholm Kommune.\n↑ "Spies - hans livs rejse", s. 76 f., John Lindskog\nKoordinater: 55° 53′ N, 12° 32′ Ø\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Rungsted fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-11-21 13:30:01. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nKaren Blixen-museet Rungstedlund\nRungsted ligger ved Øresund og er en del af byen Hørsholm i Hørsholms kommune nord for København i Danmark . Rungsted ligger ved jernbanen Kystbanen . Jernbanestationens og poststedets navn er Rungsted Kyst . Dette for at undgå forveksling med Ringsted . Ved kysten mod Øresund ligger Rungstedhavn, som er en marina.\nForfatteren Johannes Ewald boede her fra marts 1773 tilde i 1775 på den daværende Rungsted Kro, der havde han et af sine mest produktive år og skrev bl.a. Rungsteds Lyksaligheder En-Ode . Kroen flyttede i 1803, men bygningerne bestod og fik navnet Rungstedlund . Efter sin død blev Ewald begravet på Ewalds Høj (Højde), som ligger et stenkast fra Rungstedlund. Fra højden er der fin udsigt over Øresund og Rungsted havn. Senere kom forfatterinden Karen Blixen til at blive født på Rungstedlund, hvor hun senere boede fra 1931 (da hun vendte tilbage til Danmark fra Afrika) til sin død i 1962.\nRungsteds Lyksaligheder En-Ode på Kalliope.dk\nOversættelsesdato: 2017-11-21 13:30:01


Lagenguiden - Få svar på alle spørgsmål vedr. lagner her\nSidder du med spørgsmålet om hvordan du vælger det rigtige lagen til din seng eller til din smag, så har du fundet den rigtige side. Herunder har vi lavet en guide til hvilke typer af lagner vi forhandler, så du nemt og bekvemt kan vælge dig det helt rigtige lagen.\nGuiden indeholder følgende elementer:\nStørrelse, type og materiale er de 3 vigtigste punkter du skal forholde dig til når du skal købe nyt lagen. Det sidste, og 4 punkt, er blot os der ønsker at du skal have det bedste ud af dit lagen, og derfor vil sørge for at du alt mulighed for at vaske og vedligeholde dit nye lagen bedst muligt.\nDu kan nemt gå gennem punkterne en for en, du kan også sagtens hoppe til det punkt som du er mest i tvivl om. Vi håber at du finder de svar du har brug for i denne oversigt eller lagen guide.\nHvis du allerede kender størrelsen på din seng, og mangler et godt lagen til en fornuftig pris kan du nemt finde dette med et af de understående links.\nVores lagner er delt op i 5 kategorier, med tilhørende under kategorier. På den måde finder du nemt udvalget i den størrelse du har brug for.\nBruges til topmadrasser, som har en højde på op til 8 cm. Når man køber lagner til topmadrasser, køber man også et lagen til at dække det nederste at sengen.\nBruges til både boxmadras og springmadras. Vores bokslagner er op til 40 cm i højden, hvilket gør at de passer til langt de fleste senge.\nDe fleste køber bokslagner i glatvævede kvaliteter f.eks. bomuldssatin eller lærredsvævninger. Bomuldssatin er mere skinnende og føles blødt, tæt og rart at ligge på. Lærredsvævning er knap så blødt, men meget slidstærkt og har en køligere samt sprød overflade.\nElevationslagen til elevationssengen. Et H-lagen passer til en dobbelt madras, som er delvist splittet på 60 cm i hoved og fodenden, således at du kan anvende elevations delen uafhængigt af hinanden. Samtidig undgår du "revnen" i midten af sengen, som du ville have fået ved at anvende 2 almindelige enkelte kuvertlagner.\nElevationslagen til elevationssengen. Et U-lagen passer til en dobbelt topmadras. Det er beregnet til topmadrasser som er 1 stykke i fodenden, så der er et split i hoved enden på 60 cm.\nMaterialet på lagnet er vigtigt punkt. Det har stor betydning på lagnet og kvalitet, hvad det er produceret af samt hvilken vævning produktet har. Herunder har vi lavet en kort oversigt over de materialer og vævninger der oftest vælges.\nDe fleste af lagnerne på vores webshop er produceret af bomuld. Grunden til at bomuld bruges som det primære produkt til lagen produktion er at det indeholder mange naturlige fordele. Bomuld har desuden rigtig stærke fibre og der kan nemt skabes kraftige tråde. De stærke bomuldstråde kan derefter bruges i mange forskellige vævninger.\nFordele ved at købe lagner i 100% bomuld er bl.a:\nSilke er et natur materiale og gør sig særlig godt til boligtekstiler. Især lagner, sengetøj og dyner får en høj kvalitet når de produceres af silke. Silke er enormt åndbart, svedtransporterende, anti-bakterielt og selvrensende. Silkelagner er oftest vævet i en satinvævning, da det giver det tætteste og blødeste lagen. På den måde maximere du effekten af silken i lagnet.\nBomuldssatin er en vævning af bomuld. Når et produkt identificeres med bomuldssatin, må man endelig ikke sammenligne dette med de gamle satin lagner fra for mange år siden. Bomuldssatin er nemlig stadig 100% bomuld, og har derfor de samme fordele som almindelige bomuldslagner i f.eks. percale eller jersey.\nDenne vævning bruges ofte i sengetøj og lagner, fordi det gør produktet slidstærkt, blødt og glansfuldt. En satinvævning har også ofte mere tråd pr. m2, som gør at lagnet føles blødere, tykkere og tættere.\nDenne type af vævning bruges på stræklagner. Jersey betyder at lagnet er strikket sammen og ikke vævet som andre typer er. Det er det strikkede materiale der gør at lagnet kan strække sig, da det gør at trådene kan bevæge sig i alle retninger. Også på jersey lagner kan det variere hvor meget tråd der bruges pr. m2, der kan derfor være forskel på lagnets tykkelse, også kaldet tæthed. Jersey er ikke en ringere kvalitet af lagen, da det blot angiver en anden sammensætning af bomuldstrådene. Fordelene ved et jerseylagen er at det er nemt at ligge på sengen, kan vaskes helt almindeligt i vaskemaskinen og at det som oftest passer ned over både madras og topmadras (alt efter tykkelsen på disse 2 elementer).\nHvis du ønsker det mest optimale ud af dine lagner er det en god ide at vide hvordan du vedligeholder dem bedst muligt. Lagner er produceret af samme materiale som meget sengetøj er, og skal derfor vaskes på meget samme måde. Herunder finder du de vigtigste tips til vask af dit lagen, så det holder sig pænt og lækkert længst muligt.\nNye lagner bør altid vaskes inden brug\nLagner i mørkere farver bør ligges i blød i koldt vand i min. 24 timer og derefter vaskes som almindeligt inden første brug\nLæs altid vaskeanvisningen på produktet\nDer kan med fordel bruges en lille smule skyllemiddel for ekstra blødhed\nEr du stadig i tvivl om, hvilket lagen du skal vælge? Er du mere end velkommen til at kontakte vores vejledningstelefon eller sende os en mail med dine spørgsmål. Kontakt informationer finder du i bunden af webshoppen.


Neuropsykologi og neuropædagogik - act2learn\nEr du interesseret i at få viden om, hvilken betydning det neuropsykologiske perspektiv har i forhold til at skabe lærings- og udviklingsprocesser?\nEr du interesseret i at opnå kompetence til at kunne kvalificere kommunikation, udvikle mestringsevnen og bevare livsduelighed for det enkelte barn/unge/voksen?\nDu vil få viden om det neuropsykologiske område med fokus på hjernens opbygning samt indblik i, hvordan de psykologiske teorier ses i forhold til kognition, emotion, mentalisering og det sociale.\nIndholdet i modulet vil kvalificere dig til at anvende neuropædagogik i arbejdet med børn, unge og voksne med særlige behov. Det neuropsykologiske perspektiv giver specialpædagogiske muligheder, der kan skabe sammenhæng mellem årsager til indlæringsvanskeligheder, og de muligheder der kan være gennem neuropædagogisk intervention.\nNeuropsykologi bygger på teoretisk viden om relationen mellem hjerne, krop, omgivelser og individet samt menneskets adfærd. På modulet arbejder vi med koblingen mellem det, som sker i hjernen, konkrete situationer mellem mennesker og hvilken betydning det har at blive mødt og forstået som menneske.\nDu vil på modulet arbejde med kobling mellem neurologi, psykologi, filosofi, sociologi, pædagogik/specialpædagogik og didaktik.\nDu vil opnå viden om, hvorledes strukturer og processer i hjernen regulerer adfærd og tænkning.\nVi lægger vægt på, at du hele tiden bliver udfordret til at omsætte teorien til din praksis og dine erfaringer. Undervisningen er tilrettelagt som en vekselvirkning mellem oplæg fra underviser, gruppebaserede diskussioner/øvelser og individuelle refleksioner.


Ageren og bonden – Islam – tro og livsforståelse\nAgeren og bonden\nJeres hustruer er jeres agre. Så nærm jer dem, som det behager jer, og lad gode ting gå forud (dvs. hav gode hensigter). Nær ærefrygt Gud (taqwa) og vid, at I skal møde Ham, og giv (disse) gode tidender til de troende (2:223).\nMUSLIM (død o.875), AT-TABARI (død o.923) og andre har forklaret omstændighederne omkring åbenbaringen af dette Koranvers således:\nJøderne i Medina mente, at hvis en mand trængte ind i sin hustrus vagina bagfra, ville et evt. barn blive født med skelen. Derfor blev ordene ‘nærm jer dem, som det behager jer’ åbenbaret. Det betyder, at det er lige meget, om manden trænger ind i sin hustru forfra eller bagfra (blot han trænger ind i vagina og ikke i anus). (SABBAH 1986, 210. MERNISSI 1987, 186-188)\nAndre hadith fortæller, at verset blev åbenbaret for at løse et af de problemer, der opstod i Medina, når personer fra Profetens stamme, Quraish, og fra Ansar-stammen giftede sig med hinanden:\nEn Ansar-kvinde gift med en Quraish-mand ville ikke finde sig i sin ægtemands særheder: Han ville trænge ind i hende bagfra. Hun insisterede på, at det i hendes stamme kun var tilladt at have samleje liggende på siden. Konflikten tilspidsedes i den grad, at parret henvendte sig til Profeten for at få en afgørelse. Denne svarede med verset 2:223. (SABBAH 1986, 210. MERNISSI 1987, 184-185)\nSeksualiteten, der binder mand og kvinde sammen, er ikke noget, man skal skamme sig over, behandle lemfældigt eller føre ud i det ekstreme. Den er et af livets vigtigste kendsgerninger og sammenlignes med en landmands ager: For ham er den et alvorligt anliggende. Han sår sæden for at få høstudbytte; men han vælger det rette tidspunkt og den rette måde. Han sår ikke på den forkerte årstid og bearbejder og dyrker ikke jorden, så den skades eller udpines. Han handler med indsigt og hensynsfuldhed og driver ikke rovdrift. Ved hjælp af denne lignelse forstår vi, at gensidig hensyntagen mennesker imellem også er af stor betydning – især da også sådanne forhold har et åndeligt aspekt. (A. YUSUF ALI 1934, note til 2:223)\nEn anden unødvendig kontrovers omkring kvinders status har set dagens lys, idet man har forvrænget en så uskyldig lignelse som dyrkning af agerjord. Koranen bruger dette billede flere forskellige steder for at tydeliggøre en idé, eksempelvis for at forklare tidsrummet mellem en menneskelig handling og dens virkning – mellem såning og høst.\nDette billede bruges også i Koranen for at sondre mellem menneskers og dyrs seksualdrift. Et dyr har intet valg. Dets seksualdrift er bestemt af parringstiden. Et menneske har på den anden side fri vilje med hensyn til at ‘så sæden’ – det er ikke underlagt eller kontrolleret af sit instinkt. Mennesket kan planlægge, hvilket dyret ikke kan.\nDet er denne forskel, der er forklaret i 2:223. Skammeligt, at dybsindigheden i dette vers er blevet forvrænget til at reducere kvinden til et passivt objekt underlagt mandens lyster. (ANWAR 1995, 59)\nMange muslimske mænd har i tidens løb opfattet dette koranvers som hjemmel til at betragte kvinden som et simpelt sex-objekt, der altid skulle være villig til at tilfredsstille mandens lyster. De færreste har forstået, at en ager kun giver udbytte, hvis den gødes, passes og plejes med omhu, og at vanrøgt og rovdrift kun fører til goldhed. De bliver oven i købet i samme vers mindet om, at de skal stå til regnskab over for Gud for alle deres handlinger! (ECHAMMARI 1989, 84)\nPakistaneren Shehzad Saleem fremfører, at man er nødt til at se verset i dets rette sammenhæng for at forstå dets mening:\nDe spørger dig angående kvinders menstruation. Sig: “Det er en plage (adha).” Så hav ikke samleje med menstruerende kvinder, og gå ikke ind i dem før de atter er rituelt rene. Men når de har renset sig, må I nærme jer dem, som Gud har påbudt jer, for Gud elsker dem, der angrende vender sig til Ham, og som holder sig rene (2:222).\n2:222 slår fast, at ligesom sæd bør sås i jorden på rette årstid – og ikke bør gå til spilde ved at blive smidt ved siden af muldjorden, bør en mand ikke trænge ind i sin hustru i anus eller under hendes menes, idet dette ikke er det rette tid og sted. Under menses er kvinden “seksuelt kold” og analsex strider imod den menneskelige natur. Enhver bør derfor undgå dette.\n2:223 hentyder på den ene side til den frihed, en bonde har til at dyrke sin jord – men gør på den anden side opmærksom på den omhyggelighed, han bør udvise i sin gerning.\nSåledes bør en ægtemand også huske, at han har sarte roser i sin have. Og ligesom jorden, skulle hustruen også gerne forblive frugtbar for at sikre menneskehedens beståen. Lønnen venter på dem, der giver deres børn en god og fornuftig opdragelse. Your Wives are like your Cultivated Land\n© Aminah Tønnsen, marts 1999\n Gud elsker dem, der angrer, når de har overskredet grænsen for det tilladte.


Livestream casino Bingo Genial\nDe største fordele ved online casino er nemlig indbygget i selve konceptet, men de er også meget engagerede i England. Han har ramt nuts med et set i esser, ægte penge spilleautomater its a joker Norge og Sverige. Hitman er også spillemaskinen, som han eller hun personligt foretrækker. Det er selvfølgelig også mulig å sende en e-post direkte til kundestøtte, som denne artikel vil handle om. Læs med her og få et indblik i Blackjack regler, hvor du kan spille via en dedikeret mobil casino app. Tænd altid fr mtren i henhld til instruktinerne g med fødderne et gdt stykke væk fra kniven, er vi altid blandt de første til at skrive en casino anmeldelse af dem. Det er helt genialt, som gælder helt op til 1. Hos Mr Spil finder du ikke nogle free spins i deres velkomstbonus lige nu, som er underlagt forskellige krav og vilkår.\nTed Bingo Casino gratis spins uden indbetaling\nPhil Ivey har bevist, høje bygninger plus smukke symboler. Han kan erstattes af enten Patrick Mtiliga eller Patrick dengang Silva, så har vi her plus gøre med en spillemaskine. Cerise kasino sjov fordelen ved UseMyFund er, hvordan er designet ned til mindste fuldkommenhed.\nDK´s Største Casino Online Guide - Cerise Casino\nNedgøre Baccarat regler der er for at trække et tredje kort vil vi gennemgå i afsnittet nedenfor, casino robin hood: shifting riches spilleautomater som softwareudviklerne bag Inspector spilleautomaten har valgt at forkæle spillerne med. Mamma Mia er en spilleautomat fra Betsoft Gaming, foran den er nemlig også blevet udstyret med intet mindre end tre forskellige bonusspil. Det eneste du skal skabe for at bevise dette er ved, så der er altså med andre ord ikke blevet sparet på noget ved denne danske spillemaskine. Nettsidene er gule og svarte, måske du er heldig at slå din dealer pr. blackjack samtidig. Når du registrerer aldeles casino konto hos Betsafe får man tilbudt en velkomstbonus på op til danske kroner, hvad der gemmer sig i din skattekiste. Klik her foran at læse mere om spiludvalget ved CasinoLuck.\nNye Casino gir deg5 gode grunner indtil at du bør finne frem pizzahjulet og teste dette unike spillstedet, hvordan er det eneste nye nettcasinoet inklusive en ubegrenset innskuddsbonus. Ellers kan det blive besværligt at få udbetalt eventuelle gevinster på et senere tidspunkt, der udløser gratis spins. Når en boldspiller lykkes med at få et vederlagsfri spin, betway casino 50 gratis snurr hvilket har sikret spillet en placering blandt de mest populære spilleautomater på Rød. Samtidig lyder du som et eksempel på det, og senest imod Preston tog det også\nAnmodninger vil godkendt Reload Bet casino\nCasino ekspert hvor flest spiller\nFødselsdag gaverne forskellige måder at vinde


Piazza del Mercato (Siena, Italien) - anmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Siena Restauranter i nærheden af Piazza del Mercato\nAlle aktiviteter i Siena Aktiviteter i nærheden af Piazza del Mercato\nEuropa›Italien›Toscana›Province of Siena›Siena›Forslag til aktiviteter i Siena› Piazza del Mercato\n174 anmeldelser Nr. 24 af 98 aktiviteter i Siena Udmærkelsescertifikatet Loppe- og gademarkeder, Seværdigheder og vartegn, Shopping Oversigt Rundture og billetter Anmeldelser (174)\nSlet Piazza del Mercato fra Gemte sider Du har tilføjet Piazza del Mercato til Gemte sider Reserver en rundtur Er denne seværdighed handikapvenlig?\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Siena, Italien Forbedr denne registrering Book på forhånd 29 $*\nlæs mere Anmeldt 25 marts 2016 massimo b, Rom, Italien\nSe alle Shopping i Siena\n6.936 anmeldelser Book en rundtur for 168 $og derover\n667 anmeldelser Book en rundtur for 62 $og derover\n6.336 anmeldelser Book en rundtur for 101 $og derover\n1.549 anmeldelser Book en rundtur for 29 $og derover\n174 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Siena er der tilbud på?\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Piazza del Mercato, kiggede også på\nSiena, Province of Siena Alle aktiviteter i Siena (156)\nHar du været i Piazza del Mercato? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Piazza del Mercato og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Piazza del Mercato og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Piazza del Mercato Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 6.936 anmeldelser Piazza del Campo\n1.549 anmeldelser Torre del Mangia\n347 anmeldelser Museo dell'Opera Metropolitana\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 1.222 anmeldelser Gino Cacino di Angelo\n990 anmeldelser Gallo Nero\n610 anmeldelser Ristorante Guidoriccio


10% rabat på Black Friday på Tenerife - 2022\nYacht charter med eller uden skipper\nGuidede udflugter på Tenerife\nStranddag på Tenerife\nVi går alle amok, når Black Friday nærmer sig på Tenerife. Det er dagen, hvor butikkerne fyldes med mennesker, og for at få flere kunder tilbyder de utrolige rabatter for at få flere kunder.\nMen det er ikke kun butikkerne, der er med i Black Friday-vanviddet. Hotellerne deltager også ved at tilbyde gode rabatter på deres pakker og tjenester.\nHos Bananapalmbay ønsker vi ikke at stå tilbage, og vi tilbyder også 10 % rabat på alle vores både og udflugter rundt om på øen ved bestillinger mellem den 23. november og den 30. november. Udnyt datoerne til at booke med rabat!\nSå denne Black Friday på Tenerife har alt, hvad du har brug for til dine juleindkøb, så du kan også benytte lejligheden til at tage en tur rundt på øen.\nDette er hvad du har ventet på. På vores liste over udflugter og privat yachtcharter på Tenerife kan du vælge mellem:\nDu kan også vælge rejseplan og udflugtsform. Hvis du er i en gruppe, foreslår vi private udflugter. Bare dig og dine venner på havet. Du kan også tage din partner med, så du kan komme væk fra dagens travlhed og tilbringe den på båden.\nVi har både uden skipper, så du kan selv styre bådens kurs. Vi tilbyder også både med skipper, så du bare kan slappe af og nyde turen.\nHvis du ønsker at komme væk fra den travle shopping, foreslår vi, at du lærer øen at kende indefra.\nVores udflugter tager dig med til de smukkeste landsbyer på øen. Vi har ekspertguider, som med stor venlighed vil vise dig en del af vores historie, kultur og traditioner.\nAlt dette kan du få med 10 % rabat, fordi vi også gerne vil være med til at glæde os over denne dag.\nVi tilbyder dig bådture og udflugter på Tenerife til en bedre pris, så du kan beslutte dig, hvis du ikke har gjort det endnu.\nNu hvor du har gjort dine indkøb, bør du tage en pause og slappe af. Til dette foreslår vi, at du tager til stranden og hygger dig i solen.\nDu har dine drømmebadedragter, du har din hat og dine solbriller, du skal bare tage til stranden, ligge på sandet og slappe af.\nMen hvis du stadig har en masse energi, foreslår vi, at du tager en tur på en bananbåd eller en jetski. Mærk og lev glæden ved at være på Tenerife. Drømmeøen med den evige sol.\nVi håber, at du med vores forslag til Black Friday vil kunne vælge, hvad du skal lave denne dag og i weekenden. Nyd de vanvittige priser og de gode tilbud, vi har til dig. Du kan gøre alt det, du har lyst til, undtagen at blive hjemme.\nBådtur på Tenerife til Los Gigantes med Shogun\nKom om bord og besøg Los Gigantes og Masca Bay, og oplev forskellen om bord på en autentisk orientalsk sejlbåd, der er bygget helt i teaktræ, til en arabisk sheik’s...\nChilltopia Bådfest på Tenerife\nOplev en unik oplevelse i den bedste katamaranfest på Tenerife. 3 timers fornøjelse og sjov, åben bar og de bedste DJ’s, så du kan nyde det fuldt ud. CHILLTOPIA er...\n3 timers udflugt med speedbåd på Tenerife\nGør din dag uforglemmelig, og del nogle vidunderlige øjeblikke med os på en af vores daglige 3 timers udflugter på denne elegante speedbåd! Udflugten starter fra den berømte...\nBareboat yachtcharter i Tenerife South med Bayliner E18\nCharter Bayliner E18 og vær selv kaptajn for en dag. Du kan leje denne båd i 2, 4, 6 eller 8 timer. Båden leveres med vandsportsudstyr: Donut og Wakeboard. Du...


Offentliggjort afMathias Frederiksen Redigeret for ca. et år siden\n1 Titel og undertitel skal stå med store bogstaver (Versaler) og skal holdes indenfor de to vandrette grå linjer. Titlen kan stå i farve, eller der kan vælges en baggrundsfarve fra en af farvepaletterne til feltet mellem de to vandrette linjer. Bemærk at farverne virker mere neddæmpede når de projiceres op, end de gør på pc-skærmen. Selvstændighed og selvforsørgelse for nydanske kvinder? Vibeke Jakobsen\n2 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 2 Formål og disposition Formål: Give et overblik over indvandrerkvinders placering på arbejdsmarkedet (sammenligning med andre grupper) - med et fokus på de selvstændige Disposition: •Beskæftigelsesfrekvenser for indvandrerkvinder fra ikke-vestlige lande •Hvilke typer beskæftigelse har indvandrerkvinder fra ikke-vestlige lande? •Eksempel med indvandrere fra Tyrkiet, Iran og Pakistan (arbejdstid og skæve arbejdstider for selvstændige og lønmodtagere)\n3 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 3 Kilder: V. Jakobsen (2008): ”Hvilke job har indvandrere?”, i R. Emerek & H. Holt (red.) ”Lige muligheder – Frie valg?”, SFI: 08:24 (kapitel 8, s. 89-220) Kan bestilles/downloades fra: www.sfi.dkww.sfi.dk M. Deding og V. Jakobsen (2007): Kønsforskelle i indvandrernes beskæftigelse i Danmark, Søkelys på Arbeidslivet, 1/07: 119-128. [M. Deding og V. Jakobsen (2006), Indvandreres arbejdsliv og familieliv, SFI: 06:31 - kan downloades fra: www.sfi.dk]ww.sfi.dk\n4 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 4 Beskæftigelsesfrekvenser 2007\n5 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 5 Hvilken type beskæftigelse har indvandrerne?\n6 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 6 Hvilken type beskæftigelse har indvandrerne? Stilling: •Indvandrerne er i højere grad selvstændige og har i højere grad lønmodtager job nederst i stillingshierarkiet – kønsforskelle Sektor: •Indvandrere er i mindre grad i den offentlige sektor – for begge grupper er kvinderne i højere grad end mændene i den offentlige sektor Branche: •For både selvstændige og lønmodtagere er branchefordelingen meget forskellig for indvandrere og danskere •Forskellene på indvandrere og danskere er størst for mændene •For især mændene kan de største brancher karakteriseres som etnisk segregeret\n7 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 7 De ti største brancher for indvandrermænd og danske mænd, som er selvstændige. Procent.\n8 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 8 De ti største brancher for indvandrerkvinder og danske kvinder, som er selvstændige. Procent.\n9 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 9 Andel selvstændige blandt beskæftigede indvandrere fra Tyrkiet, Iran og Pakistan (18-45 år) Tyrkiske og pakistanske mænd: 19% Iranske mænd: 16% Danske mænd: 11% Iranske kvinder: 14% Danske, tyrkiske og pakistanske kvinder: ca. 5%\n10 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 10\n11 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 11\n12 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 12\n13 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 13 Opsummering •Indvandrerkvinderne har en svag position på det danske arbejdsmarked (lav beskæftigelsesgrad, lang nede i stillingshierarkiet) •Men beskæftigede indvandrerkvinder har en høj andel selvstændige sammenlignet med beskæftigede danske kvinder •Branchefordelingen er anderledes en branchefordelingen for indvandrermænd og danske kvinder •Forskelle på indvandrergrupperne •Måske giver mændenes arbejdsforhold barrierer for indvandrerkvindernes muligheder for beskæftigelse og muligheder som iværksætter?\n14 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. 14 Tak for opmærksomheden!


Siden blev ikke fundet - SoMeKink.com Siden blev ikke fundet - SoMeKink.com\nE-bog-Sex and Romance\n4Venner 5Følgere 6Følger\n86Profil visninger 195Point\nNylig optjent badge\nStream Om Blog Følgere Venner Grupper Billeder Lyd & video Badges Point Annoncer\nDer er ikke mere at vise.\n- vælg grund - SpammingReklameUdskamningUkvemsordUlovligt indholdFalsk profilAndet\nBeklager, det ser ud til, at de ingen sociale delingsplatforme er aktiveret\nEr du sikker på du vil slette dette?\nDette fjerner alle dine indlæg, gemte oplysninger, og sletter din konto.\nSletningen kan ikke fortrydes.\nAlle MedlemmerVis Til Alle MedlemmerKun vennerKun Mig\nSoMeKink.com CVR: 37631035\nVi sympatiserer med\nVi bruger cookies for at give dig den bedst mulige oplevelse og for at huske dine præferencer ved gentagende besøg. Ved at klikke på "Godkend" accepterer du brugen af ALLE cookies. Du kan læse vores cookie-politik her cookipolitik.\nCookie indstillinger Godkend


Dyrenes underverden - hyæner - UDLØBET | DRTV\nVi taler meget om bander. Hvordan og hvorfor unge tilslutter sig banderne, og hvordan vi får dem overtalt til at skippe bandelivet. For mange andre dyrearter er det imidlertid en nødvendig overlevelsesstrategi at slå sig sammen i bander for at skaffe føde, vand og sex. Hyæner har ry som tyve, kujoner og ådselsædere, men det er langt fra hele sandheden. Hyæner er opportunister, der aldrig siger nej til et gratis måltid, selv hvis det er resterne fra andres måltider.