Om forskellen på dansk og svensk spillestil i spillemandsmusik | Publimus\nFor nogen tid siden modtog jeg en aften en SMS, der lød som følger:\nOg nu til noget helt andet: Hvordan forklarer du forskellen på dansk og svensk spillestil inden for folkemusik? Bedste hilsner fra Claus\nAfsenderen var Claus Jørgensen, som jeg havde lært at kende som lærer i musikteori ved Danske Folkedanseres instruktørkursus på Nørgaards Højskole i Bjerringbro i 1979. Vi var begge nye på kurset – jeg fungerede som holdspillemand – og vi fik mange interessante diskussioner omkring musik i almindelighed og spillemandsmusik i særdeleshed. Med spørgsmålet refererede han til nogle udsagn, jeg havde fremsat om nogle yngre spillemænd, der spillede i ”svensknøglen”, som man sagde i de spillemandskredse hvor jeg færdedes til hverdag.\nDet var jo lidt af en udfordring, så jeg dykkede ned i fortiden for at prøve at indkredse, hvad det egentlig var vi mente dengang. Det vil således være nødvendigt kort at ridse konteksten, hvor udsagnet cirkulerede, op, og derefter forsøge at indkredse hvad denne påståede forskel i spillestil rent faktisk består i. Alle vidste, hvordan dansk spillemandsmusik skulle lyde, og ingen var i tvivl om, hvis nogen spillede musikken med påvirkning fra svensk spille-mandsmusik, men jeg kan ikke erindre, at nogen har forsøgt at definere forskellen nærmere. Opgaven kan nok med nogen rimelighed sammenlignes med at få hold på en vandmand, men jeg vover forsøget. Det skal således understreges, at denne artikel hverken vil gøre krav på et være objektiv eller videnskabelig. Den skal nok nærmere ses som en beskrivelse af et fænomen i en periode, der ligger 40 til 50 år bagude. Og da fænomenet kan ses som et symptom på en bagvedliggende konflikt, vil jeg også komme med et bud på konfliktens kerne.\nDa jeg begyndte at spille spillemandsmusik i 1973, var verden relativt ukompliceret. Dels grundet min egen alder og dels fordi mængden af information, man blev bombarderet med, var mere begrænset. I spillemands-miljøet på den tid, var der derfor ikke megen tvivl om hvordan dansk spillemandsmusik skulle lyde.\nNår jeg taler om spillemandsmiljøet (mit spillemandsmiljø), er det her det københavnsk/sjællandske, således som det er knyttet til og udøvet i folkedanserforeningerne. Instrumentariet var violin, kontrabas, klarinet, fløjte og til nød klaver. Det selvfølgelige regi var Spillemandskredsen.\nDer skelnes her mellem spillemandsmiljøet og folkemusikmiljøet, hvor man spillede ”alt det andet”, det vil sige irsk/skotsk, balkanmusik og visesang for blot at nævne nogle karakteristiske eksempler. De to miljøer havde ikke meget at gøre med hinanden.\nDanske Folkedanseres Spillemandskreds blev stiftet i 1943 på initiativ af Christian Jensen (1902-1988), sønderjysk spillemand og folkeskolelærer, og Svend Jørgensen (1883-1946), spillemand og telegrafbestyrer i Fredericia. Foreningens formål var at virke for spillemandsmusikkens udbredelse og højnelse i Danmark gennem afholdelse af stævner og kurser, udgivelse af musik i form af noder og generelt at samle de spillemænd, der landet over spillede til dans i folkedanserforeningerne, men manglede en organisation til at varetage fælles interesser. Spillemandskredsen var og er en organisation ligestillet med og i tæt samarbejde med Danske Folkedansere, der i 2015 skiftede navn til Folkedans Danmark.\nHver folkedanserforening havde sin spillemand, der forventedes at beherske det samlede repertoire repræsenteret ved egnshæfterne udgivet af Foreningen til Folkedansens Fremme, i daglig tale FFF. Alene mængden af musikmateriale gjorde det nødvendigt med brug af noder, og Spillemandskredsen imødekom behovet i 1963 med udgivelsen af 358 danske folkedansemelodier fulgt op i 1984 med et bind II, så de i alt omfattede 708 almindeligt anvendte melodier til folkedanse. Det er her væsentligt at erindre sig, at melodimaterialet var indsamlet med tilhørende danse fra 1901 og fremefter. De sidste hæfter i den originale følge var Gamle danse fra Bornholm 1971 og Gamle danse fra Hardsyssel 1979. I nyere tid er tilkommet et hæfte Gamle danse fra Avernakø og Korshavn 2001. Alle hæfter er baseret på de originale indsamlinger. Sidstnævnte er så ny, så melodierne ikke er repræsenteret i 358 danske folkedansemelodier I og II.\nI alt 20 hæfter med danse og musik ordnet efter geografi udgør resultatet af en indsats for at redde en kulturarv, som man har anset for værende i fare for at uddø. Denne kulturarv har så skiftet værested fra den lokale kultur i lokalsamfundene til en lidt mere fælles kultur i folkedanseforeningerne. Disse har dog ofte haft deres udspring i hjemstavnsforeningerne, hvilket kan ses af foreningsnavne som Hjemstavnsforeningen, Mønboforeningen og Thyboforeningen i Københavnsområdet. Tilsvarende har folkedanseforeningerne rundt om i landet – hvis de ikke blot hed ”stednavn”s folkedansere – taget navn efter hjemegnen altså Ringkøbingegnens Folkedansere eller Hedeboholdet. Af dette kan udledes, at hjemstavnstilknytningen har været en væsentlig del af identiteten i folkedanseforeningerne.\nHele folkedanseforeningstanken er altså konserverende i den forstand, at stort set alle foreninger i deres formålsparagraf har ordene: ”at bevare og udbrede kendskabet til vore gamle danse”. Man følger med omhu beskrivelsernes trin og koreografi, og somme steder gøres meget ud af at inkorporere beskrivelsernes randbemærkninger omkring de dansenes attituder; så som at herrerne skal føre sig frem og damerne forventes at kokettere, præcis som det er blevet nævnt og noteret ved indsamlingen af dansene. Resten er så op til de enkelte danseres grad af talent og indfølingsevne.\nMusikken til dansene har så hele tiden været tilsvarende konservativ. Man bør dog ikke overse det faktum, at en del af de gamle traditionelle spillemænd, der havde spillet til dansene i deres oprindelige kontekst, tog turen over til de lokale folkedansegrupper og spillede den musik, de havde lært i deres ungdom, men som qua udviklingen var blevet gemt bagest i hukommelsen fortrængt af nyere dansemoder. Folkedanseforeningsmusikken har så med udgangspunkt i indsamlinger og en portion gamle spillemænd forplantet sig ned gennem generationerne, således at da jeg kom ind i miljøet i starten af 1970’erne, herskede der ingen tvivl om, hvordan man spillede til folkedans. Folkedansen oplevede samtidig et opsving, der formentlig var afledt af hippiekulturens søgen efter det enkle og oprindelige samt diskussionerne omkring EF-medlemskabet, som fik mange til at søge tilbage til den gamle danske kultur – der var simpelthen rigtig mange unge mennesker i foreningerne, og langt fra alle havde baggrund i miljøet.\nI dette miljø herskede mesterlæreånden. Kort sagt skulle man som ung, nytilkommen spillemand ikke bryde sig om at bryde konventionerne. Det ville afføde adskillige rynkede øjenbryn plus eventuelle verbale irettesættelser. Det er der sådan set ikke noget nyt i. Allerede Carl Nielsen beskrev noget tilsvarende i Min fynske Barndom (1927):\nDet var netop, da min far trådte ind i dansesalen, at dette storværk fik sin første opførelse. Jeg kunne se på hans ansigt, at det behagede ham ikke; han kom dog nærmere med sin violin under armen og gav sig til at sekundere mig. Men da de havde danset færdig sagde han: ”Du skulle hellere lade være med de kunster, det er ikke til at danse efter.”\nCarl Nielsens far brød sig ikke om, at sønnen havde komponeret en polka med masser af synkoper. På tilsvarende vis blev unge spillemænd i 1970’erne med små tjat og venlige henstillinger banket på plads, hvis de gjorde sig lidt for meget ud til bens. Man skulle aldeles ikke bryde sig om at lyde, som om man havde været til et svensk spelmansstämme og hente inspiration. Der er således tale om, at man i Spillemandskredsen værnede særdeles håndfast om den tradition, der var indsamlet og registreret i perioden ca. 1900-1940, og som man identificerede sig med.\nVed samme tid var der opstået et parallelt spillemandsmiljø i Danmark med udgangspunkt i Folkemusikhuset i Hogager. Filosofien her var nok nærmest, at den spillemandsmusik der blev brugt i folkedanseforeningerne var en slags levendegjort museum, mens den ”ægte” spillemandsmusik var den, der stadig udøvedes rundt omkring i lokalsamfundene. Det kan lyde lidt lovlig firkantet, men fronterne var faktisk trukket ret hårdt op. Jeg var til et fællesmøde/seminar på Ryttergården i Ballerup i første halvdel af 1970’erne, hvor de to grupperinger skulle præsentere deres synspunkter, og diskussionen var til tider ved at udvikle sig til skænderier. Gennem mange år efterfølgende havde de to organisationer Spillemandskredsen og Folkemusikhusringen ganske svært ved at samarbejde, men på mange måder er det vel egentlig dansk foreningsliv i en nøddeskal.\nForskelle på dansk og svensk spillestil\nMen nu over til det egentlige. Hvad er forskellen mellem dansk og svensk spillestil, og hvordan er den opstået? Spillemandsmusik er jo en brugsmusik, hvis primære formål er at levere rytmisk musik til dans og dertil underholdningsmusik til selskabeligt samvær. Dansemusikken har nok været hovedsagen, og underholdningsmusikken kan derfor nok med nogen rimelighed antages at have været præget af det samme rytmiske element. Musikkens danseegnethed er betinget af mikroskopiske forskydninger i vægtningen af slagene bestemt af hvilke dansetrin, der skal udføres.\nDet rytmiske fænomen er i fagsprog benævnt agogik. Dette kan ikke markeres i notationen, men må læres gennem praksis; i reglen under supervision af en erfaren, gerne velanskreven spillemand. De muligheder der findes i notation er simpelthen for grovkornede. Musikken udformes i en vekselvirkning med de dansendes bevægelser på gulvet. Den spillemand der kunne afkode bevægelsen og tilpasse musikken ville få ry som en god dansespillemand. Det har derfor altid været en klar fordel for spillemanden i rimelig grad at beherske dansetrinnene og i øvrigt kende dansene. Det giver derfor mening at se på, hvilke dansetyper, der har været fremherskende i henholdsvis Danmark og Sverige; og måske ikke mindst måden – og stilen – man har ”konserveret”, viderebragt, udviklet og formidlet disse.\nI både Danmark og Sverige består danserepertoiret af pardanse og opstillingsdanse, om end populariteten af typerne er noget forskellig. I danske folkedansekredse fylder opstillingsdansene dvs. kvadriller, to- og treparsdanse, kredse og rækkedanse ret meget i forhold til pardansene, mens det synes, at man i Sverige i højere grad vægter pardansene. Det bør dog nævnes, at i opvisningssammenhæng bruger svenskerne en fordeling meget svarende til den danske. Se f.eks. Skansens Folkdanslags YouTube-kanal, hvor opstillingsdansene fylder en stor del. Det skal ligeledes nævnes, at for opstillingsdansene i begge lande gælder, at der er tale om en bearbejdning af det oprindeligt indsamlede materiale; i Danmark forestået af Foreningen til Folkedansens Fremmes beskrivelseskommission, der arbejdede efter formålet:\nBeskrivelseskommissionens opgave er gennem en fast optegnelsesmåde at bearbejde de mange danse, der strømmede ind i mere eller mindre forståelige nedskrifter.\nHensigten var altså at få gjort beskrivelsen af dansene nogenlunde ensartet uden dog at ændre på det oprindelige forlæg. Denne bestræbelse blev senere foreslået udbygget af Svend Clemmensen i Foreningens til Folkedansens Fremmes 5-årsskrift 1946:\nTiden er snart inde, hvor vi for at raade Bod paa Variationsvirvaret maa søge at finde frem til de Danse, der dækker det største Antal Variationer inden for hver Dans og har den bedst klingende Musik, og saa lade dem staa som Standard for den Type Danse, de repræsenterer.\nDet er i øvrigt en ide, man heldigvis har forladt igen at dømme efter udvalget i Foreningens beskrivelseshæfter. En væsentlig styrke ved det udgivne materiale er netop nærheden til de oprindelige indsamlinger. Ethvert forsøg på at ville standardisere, og dermed ensrette, dansene som de er indsamlet med alle varianter ville blot være en udvanding af et på mange måder enestående kildemateriale. Folkedansebevægelsen i Danmark opererer altså fortsat på basis af et sæt beskrivelser, der ikke skulle afvige meget fra de originale optegnelser og med bibeholdelse af diverse variationer.\nHvad angår de svenske danse er en del antageligt kraftigt tilrettet eller endog koreograferet af professionelle dansere – i øvrigt i fuld overensstemmelse med de svenske studenters folkedanserforening Philochoros’ formål:\n…att odla och förädla dansen samt att åstadkomma ett godt och utbildningen i danskonstens främjande sällskapslif. Genom inövande af värdefulla danser och deras offentliga uppvisande söker hon höja allmänhetens smak i denna riktning.\nNår det kommer til den musikalske fremførelse af opstillingsdansene, er den generelt rimeligt ensartet i Danmark og Sverige forstået på den måde, at der ikke forekommer særtræk i spillestilen. Der spilles meget tro mod nodebilledet uden særlig udsmykning af melodien, rytmen fremstår som det væsentlige, melodien tjener funktionen at være dansemusik. Dette kan nok også tilskrives det faktum, at opstillingsdansene hovedsagelig er dyrket i foreningssammenhæng med deraf følgende binding til foreliggende beskrivelser og tilhørende noder. Se følgende eksempler:\nKadrilj från Oxie härad 1992\nKontrasejre fra Rødding\nDer spilles ganske tro mod noderne og uden særlig brug af forsiringer og personlige tolkninger af nodebilledet. Musikken er 100% fremført som redskab for danserne til realisering af den oplyste dansebeskrivelse. Så det er åbenbart ikke i dette segment, man skal lede efter den store forskel.\nForskelle i rytme\nNår der således åbenbart ikke er den store forskel i måden at spille opstillingsdansene på, må der kigges nøjere på pardansene og det dertil hørende melodimateriale, hvis der skal findes en forskel på dansk og svensk spillestil.\nI det danske folkedanserepertoire udgøres pardansene af et antal standarddanse, rheinlænderpolka, svejtrit, vals, hopsa, mazurka og skottish, suppleret med et antal særskilt beskrevne pardanse, hvor dog næsten alle er standarddanse med forskellige variationer. Rytmisk er det todelt og tredelt takt, sædvanligvis med vægten på 1-slaget, og generelt spilles der lige ud ad landevejen. Her er et par eksempler med Rebildspillemændene:\nVals og hopsa \nOg igen vil man bemærke, at der spilles helt tro mod noderne uanset, der ikke er et nodestativ i synsfeltet.\nI det svenske repertoire har man også polka, vals, hambo og schottish som standarddanse, og ved siden af fylder polskaerne rigtig meget. De forefindes i utallige varianter fra forskellige lokaliteter, og melodimaterialet er righoldigt. Polka, vals og schottis spilles i lighed med opstillingsdansene næsten som i Danmark, mens polska og hambo – der er en polskavariant – skiller sig ud.\nHer vil det måske være på sin plads med et par ord om polskaen og dens position i svensk folkemusik. Når man som udefra kommende lytter til traditionel svensk folkemusik, vil man notere sig, at nærmest ligegyldigt hvilken udgivelse man præsenteres for – det være sig på vinyl, cd eller YouTube – er der polska med. I denne sammenhæng kan vi for eksempel se på en udgivelse med den svenske storspillemand Hjort Anders Olsson. Det er i øvrigt næppe tilfældigt, at albummet er udgivet i 1972. Det må nok ses i sammenhæng med den opblomstrende interesse for folkekulturen i denne periode. Optagelserne er oprindelig lavet som en dokumentation af en ikonisk spillemand, men ikke med henblik på udgivelse. Dobbeltalbummet rummer 33 numre, hvoraf de 15 er polskaer. Når de forskellige kendte spillemænd optræder på spelmansstämmor, spiller de polskaer, og når der spilles buskspil – altså ikke harmonikaer – spilles der i overvejende grad polska. Polskaen ser ud til at være den svenske folkemusikmeloditype par excellence. Polskamelodierne er i tredelt takt og spilles ofte med vægten på 1- og 3-slaget. Det er her interessant, hvad Ole Hjorth skriver om spillemanden Hjort Anders Olssons spillemåde:\nI polskorna stampade Hjort Anders på alla tre fjärdedelarne i takten. Alltså inte som brukligt i åttondelspolskan, t.ex. hambopolskan, på första och tredje taktdelarna.\nHjort Anders Olsson var altså undtagelsen, der bekræfter reglen: Den normale spillemåde var med vægt på 1- og 3-slaget, mens Hjort Anders skilte sig ud ved netop at markere alle tre slag med sin fod.\nDet kan altså være af interesse at se på, hvordan dans og musik passer sammen. I første eksempel danses og spilles der Bodapolska i en tv-udsendelse, antagelig fra først i 1970-erne.\nBodapolska på tv\nMan bemærker spillemændenes taktmarkering med hele kroppen, vægt på 1- og 3-slagene, og dansernes trin når de bevæger sig uden omdansning, også vægten på 1 og 3. Selve omdansningen foregår opret uden de store op/ned bevægelser i kroppen, så her er betoningen af slagene nogenlunde lige. Herudover bør også det relativt høje tempo noteres. Udtrykt i metronomtal ligger det omkring 146-154 slag i minuttet.\nAndet eksempel kommer fra gammeldansen, taget fra en udsendelse i STV 1965\nGammeldans med riksspelman Eric Öst\nDet er riksspelman (så vidt jeg ved Hälsingland) Eric Öst, der er i spidsen for orkestret, hvor man især bemærker bas, trommer og guitar. Rytmesektionen spiller den tredelte takt med markering på 1-slaget efterfulgt af mindre markerede 2- og 3-slag, men hvis man bemærker spillemændenes kropssprog, har de stadig markering på 1 og 3. Musikken er komponeret af Eric Öst, som er kendt for at bringe sin formidable teknik i spil i sine kompositioner. Hvis man ser på danserne, danser størsteparten hambo, men der ses også andre polskavarianter. Hamboen er karakteristisk ved de indledende daltrin, hvor kroppen markerer 1- og 3-slaget med 1 som den klart tungeste markering. I metronomtal ligger tempoet omkring 138-142 slag i minuttet. Dette leder hen til tredje eksempel fra Hälsingehambons finale fra 2017.\nHälsingehambon er en konkurrence i hambo, der med en pause 2012-2014 har været afholdt årligt siden 1965.\nHer gælder de samme iagttagelser som for foregående eksempel, men det er påfaldende, at tempoet er sat betragteligt ned. Det ligger i metronomtal omkring 112-116. Man kan ikke se orkestret, men det bemærkes, at basstemmen sporadisk tilføjer en markering på 3-slaget udover det faste 1-slag. Og i slutningen af klippet opfordres publikum til at støtte danserne, og det bliver effektueret med klap på 1 og 3.\nPolskdansen nyder ikke samme popularitet i Danmark som i Sverige, men har dog været på folkedansernes repertoire. Da jeg begyndte i folkedansen i starten af 1970-erne, var der en klar konsensus om at spille polskdansen, almindeligvis kendt som ”Jysk på næsen”, ”Jysk polonæse” eller ”Flyvgal”, som almindelig tredelt takt med vægten på 1-slaget efterfulgt af 2- og 3-slaget ubetonede, dog ikke som vals. Svensk hambo nød også stor popularitet i folkedansekredse, i hvert fald i København, og spillemåden var meget lig de førnævnte danske polskdanse med 1-laget betonet. Jeg har sågar oplevet, at man har tilpasset tempoet og brugt en valsemelodi til hambo. I spillemændenes nodesamling, ”358”, var medtaget 2, antagelig svenske hambomelodier, så lidt variation kunne man altid bruge. Hamboen som dans var altså velkendt i miljøet, og man havde en klar ide om, hvordan den skulle spilles. Til orientering kan høres ”Hambo fra Kambo” af George Swensson:\n”Hambo fra Kambo”. Man bemærker 3-delingen med vægten på 1-slaget. Sådan spillede man altså hambo på dansk. Så lignede det jo ikke noget, at der pludselig dukkede nogen op og spillede på svensk manér med betoning på 1- og 3-slaget.\nForskelle i forsiringspraksis\nDen anden store forskel på dansk og svensk spillestil finder vi i spørgsmålet om forsiring. I den danske folkedansetradition brugte man ikke mange forsiringer i form af forslag, triller og mordenter. Man spillede lige ud ad landevejen, hvad der stod i noderne. Det bør her indskydes, at de rutinerede, velanskrevne spillemænd i folkedanseforeningerne ikke stod med næsen begravet i nodebøgerne hele tiden. De velrenommerede spillemænd var netop velrenommerede, fordi de altid havde et øje på og kontakt med danserne på gulvet. Noderne var kun med som en forsikring, hvis hukommelsen skulle svigte, eller hvis det var et relativt nyt stykke på repertoiret. I øvrigt formodentlig i god overensstemmelse med de gamle spillemænds tradition. En stor del af det danske melodimateriale er overleveret gennem håndskrevne spillemandsbøger, der antagelig også kun har været anvendt som støtte, da de for en stor dels vedkommende ikke ligefrem er let læste. Hvis der har været en forsiringspraksis i Danmark, er det ikke i spillemandsbøgerne man kan finde den. Spillemændene har antagelig efter evne og teknik iblandt brugt de førnævnte forslag, triller, mordenter og glissandi, men det er jo ikke noget man noterer, det er noget, man gør. Og da man i nyere tid i stigende grad har holdt sig strikt til noderne, er en eventuel praksis gået i glemmebogen. Jeg skylder her at sige, at de ældre spillemænd, jeg har kendt, i hvert fald var meget nodetro. Hvis de brugte en forsiring, var det almindeligvis for at lave en pointe i deres fremførelse af musikken. For eksempel for at understrege, at dette var sidste gennemspilning. Men i alt en meget behersket brug af forsiringer set i forhold til den svenske praksis, hvor stort set alt der kan forsires, bliver det.\nI den svenske tradition, der så vidt jeg ved er langt mere baseret på læring pr. gehør, forholder det sig noget anderledes. Se eksempler med spillemanden Hjort Anders Olsson:\nDer spilles med mange forsiringer; melodierne kan ikke bevæge sig fra en tone til en anden uden der er sat en eller anden krummelure på. Det er her interessant at se spillemandens taktmarkering (2.16); der trampes 3 slag i takten, men med en let markering af 1 og 3 jf. Ole Hjorts ovenfor citerede kommentar.\nI den følgende generation kan findes spillemændende Påhl Olle og Nils Agenmark:\nMan bemærker den rige og gennemarbejdede forsiring og det nøje kalkulerede sammenspil, men man skal nærmest være connaisseur for at udskille rytmen. Fælles for de to klip er også buestrøget. Når først buen er lagt på strengene, løftes den først når melodien er færdig.\nOg som eksempel på noget af det nyeste, kan der peges på dette klip med Mia Marin. Det fremgår ikke af hendes hjemmeside, hvorvidt hun er riksspelman, men hun er, så vidt jeg kan skønne, et typisk eksempel på den moderne professionelle folkemusiker.\nHvad der særligt påkalder sig opmærksomheden i dette sidste klip er, at rytmikken er blevet mere markant, kropssproget er dansant, hvilket sjældent ses blandt ældre spillemænd; de tramper bare takten. Buen løftes iblandt, og den sidste polskamelodi lyder i mine ører langt mere som en norsk melodi (muligvis er hun blevet forført af mulighederne i en femstrenget violin). Fælles for alle tre klip er dog, at musikken fremføres som lytteobjekt uden særlig kobling til dans – og dog var dens oprindelige rolle brugsmusik med et klart defineret formål.\nSå vidt jeg kan erindre, var det nok mest rytmikken og forsiringspraksis, der gav anledning til knubbede ord omkring spillestilen. Og hvor rytmikken primært var iørefaldende i de tredelte danse af polskdanstypen, havde forsiringerne nok en tendens til at snige sig ind i alle mulige andre melodityper. Endelig bør nævnes, at svenskerne ofte dyrker det parvise, ”dybe” sammenspil, hvor spillemændene står over for hinanden og har jævnlig øjenkontakt. I den danske folkedanseverden var opmærksomheden i langt højere grad vendt mod danserne. I tilfælde af større grupperinger var opmærksomheden på forspilleren. I den slags sammenhænge kunne det naturligt nok virke provokerende, hvis nogen pludselig begyndte at vende sig mod hinanden. Selvforståelsen i Spillemandskredsen var jo netop, at man forvaltede og viderebragte en bestemt tradition, og så skulle yngre rebeller ikke komme og introducere fremmedelementer.\nEfter således nogenlunde at have indkredset forskellene i spillestil, kan det være spændende at se på, hvorledes man er havnet der. Efter min opfattelse skal årsagerne til forskellen i spillestil søges i kulturen og dens geografiske forudsætninger. Jeg skal efterfølgende prøve at gøre lidt nærmere rede for hvorledes jeg ser den kulturelle udviklings forskelligheder i Danmark og Sverige. (Grundet nogle kronologiske forskelle i udviklingen vil jeg begynde med Sverige).\nKulturhistoriske forudsætninger, Sverige\n”Danmark er et lidet land” skriver Jeppe Aakjær i ”Se dig ud en sommerdag”, men til gengæld rimeligt homogent. På den anden side af Øresund er geografien anderledes, specielt jo længere nordpå man kommer. Der er simpelthen længere mellem husene. Et godt eksempel er et område som Dalarna på 29.086 km2 med 284.531 indb. (2017). De sydsvenske landskaber er langt tættere befolket – Skåne Län er 11,027 km2 med 1,31 mill. indbyggere (2017) – og historisk set mere knyttet til Danmark/Europa end resten af Sverige. Derfor – og dette er stadig mit personlige gæt – kan man notere sig, at spillestilen i de sydsvenske landskaber ikke er så voldsomt forskellig fra den danske stil. Og det synes også, at når der blandt danske folkemusikere refereres til ”den svenske spillestil”, er det som oftest Dalarne man tænker på.\nMan må antage, at den storbysvenske kultur har været lige så europæisk som den danske, man kan blot se på Bellmanns viser, hvis melodiforlæg i vid udstrækning har baseret sig på samtidig europæisk danse- og populærmusik, men hovedstaden Stockholm ligger nu en gang temmelig langt fra såvel Dalarne som Norrland. Den svenske geografi er præget af store øde områder med fjelde og skove, der naturnødvendigt må have gjort samfærdslen væsentlig mere besværlig end i Danmark. Jeg tror, at den svenske landbefolknings mobilitet har været noget mindre end den danske landbefolknings, og det kan have givet grobund for udviklingen af en spillestil, der har været noget forskellig fra den traditionelle (europæiske?) fremførelsespraksis, der har været gængs i de større byer.\nI forhold til Danmark kom Sverige tidligere i gang med at dyrke folkekulturens udtryk i musik og dans. Dette baserer jeg på, at den danske folkedansebevægelse netop blev startet på initiativ af danske studenter efter et besøg af svenske folkedansere, in casu ”Philochoros - studenternas folkdansförening” (stiftet i Uppsala 1880). Philochoros blev stiftet som en reaktion på industrialiseringens trusler mod den traditionelle folkekultur. Det bør her bemærkes, at det er akademiske kredse, der føler den traditionelle kultur truet. Kulturens arnested, folket, har nærmest været indifferent; de levede jo kulturen til hverdag og har næppe følt sig specielt truede. Og det er tankevækkende, at Philochoros ved stiftelsen anfører formålet: ”förening till danskonstens förädling”. Man ønskede måske nok at bevare de gamle almuedanse, men der var også en bestræbelse på at rette dem til, så de passede ind i et akademisk borgerskabs opfattelse af, hvad der var bevaringsværdigt. Kulturen skulle kort sagt være salonfähig.\nI kølvandet på denne opblomstrende interesse for folkekulturens danse og musik afholdtes 1910 det første ”riksstämma” for spillemænd fra hele Sverige – en del specielt indbudt. Her havde kunstmaleren Anders Zorn designet et erindringsmærke til deltagerne, altså alle fik et! I øvrigt havde Anders Zorn allerede i 1908 arrangeret en spelmannstävling i Mora i Dalarna, hvor Hjort Anders Olsson vandt og dermed placerede sig som en af de bedste svenske spillemænd. Det bør noteres, at det åbenbart var musikken og dens udøvere, der var interessante. Dansene nævnes ikke med et ord. I 1933 genoptog ”Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur” uddelingen, dog nu med den klausul, at modtagerne skulle have gjort sig fortjent til mærket gennem en bedømt ”uppspelning”, hvortil stilledes visse krav:\nFör att få ett märke är det absolut krav att spela enligt äldre svensk tradition, efter en viss spelman eller från en viss del av Sverige. Äldre betyder i detta sammanhang oftast 1800-talet eller tidigt 1900-tal. Enbart teknisk skicklighet på instrumentet ger inget märke. Stort vibrato och andra speciella uttrycksätt som främst förekommer inom klassisk musik ger heller inga pluspoäng.\nEn institution af dette tilsnit er skræddersyet til at dyrke ethvert særtræk i spillestilen og i nyere tid i høj grad også løsrevet fra den oprindelige kontekst – det er jo næppe mange, der nu om dage lever i et landsbysamfund med en klart defineret kultur, som man er opvokset og opdraget med. Nutiden er jo et endeløst bombardement af forskelligartede indtryk. Med Zornmærket opfordrer man altså til dyrkelsen af ”gammel” og til tider meget speciel spillestil hjemmehørende i en kultur, der næppe findes mere. Samtidig kan man notere, at tilknytningen til dans er helt væk – noget der allerede ses som en tendens i de tidligste ”spelmannstävlinger/stämmor” 1908 og 1910. Fokus er flyttet fra musikken som forudsætning for dans til musikken som lytteobjekt med spillemanden i centrum.\nDansemusikken i Sverige – altså den brugsrettede musik – har fulgt to spor (i øvrigt som i Danmark). Folkedansen og gammeldansen. Det svenskerne betegner som gammeldans er i Danmark benævnt ”gammeldaws” og kan generelt siges at referere til de oprindelige almuedanses videreførelse i folkelig tradition. Her er brugsegnetheden i højsædet, og musikken fremføres ofte af større ensembler så som spelmanslag og danseorkestre. Og i disse større grupper er der ikke helt så meget plads til at dyrke detaljerne, men rytmen skal til gengæld være klar og tydelig. Jeg vil her henvise til de tidligere nævnte klip med Boda Spelmanslag og Eric Öst. Begge er taget fra en tv-udsendelse, og det bør bemærkes, at der som oftest med tv er tale om en arrangeret virkelighed. Boda-klippet kan ses som et eksempel på, hvordan man traditionelt har danset og spillet og måske stadig gør det. Qua bunkespillet i spelmanslaget er den ”svenske” spillestil mindre udpræget og må tilskrives dels melodimaterialet – der høres ingen individuel forsiring af melodierne – og dels danserytmikken – hvor ligger betoningen på slagene. Man bemærker, at strøgene er nogenlunde koordinerede, uden man dog kan tale om ensretning. Dette må bunde i en konsensus om rytmik og betoning.\nHvad angår Eric Öst er der jo helt klart tale om et orkester af professionelle musikere med opgaven at spille til dans. Klippet repræsenterer en nutidig (1965) folkelig danseaften i lighed med DR’s ”Gammeldaws dansemusik” fra Radiohusets studie 3, der også blev optaget med dansere i studiet. Slægtskabet med Bror Kalles Kapel er næsten nærmere end med traditionel svensk folkemusik. Da Eric Öst faktisk er rigsspillemand, og har brugt det som afsæt for en professionel karriere som musiker, kan det jo være interessant at høre hvordan han spiller en traditionel polska:\nEric Öst spiller Lif Anders polska.\nHer er den tredelte polskarytme også markant. Alene på grund af tempoet er mængden af forsiringer særdeles begrænset, men der demonstreres overlegen beherskelse af instrumentet. Så meget om svenskerne og deres musik og spillestil.\nKulturhistoriske forudsætninger, Danmark\nDanmark er i henseende til kulturelle påvirkninger tydeligt en del af Europa. Landet er fysisk landfast med kontinentet, og frem til 1864 har hertugdømmerne udgjort en mere tyskpræget overgangszone.\nSiden renæssancen har hovedparten af vores kulturimport, det være sig mode, filosofi, knowhow, madvaner og ikke mindst musik og dans, været hentet sydpå. Jeg skal her blot henvise til Holberg: ”Jean de France” omkring fascinationen af fransk mode og hele den perlerække af ”danske” adelige politikere med gode ”danske” navne som Moltke, Reventlow og Bernstorff, der prægede 1700-tallet. 1700-tallet er kosmopolitisk og opfattelsen af nationen som noget særligt og enestående dansk opstår først i det sene 1700-tal og det tidlige 1800-tal med romantikkens opkomst. Og det er da påfaldende, at Oehlenschläger skriver ”Guldhornene”, der så at sige kickstarter romantikken i Danmark, efter en lang samtale med Heinrich Steffens, en dansk-tysk naturvidenskabsmand og filosof. Ligeledes er den danske romantiske musik præget af navne som Weyse (født i Altona), Kuhlau (født i Uelzen ved Hannover) og Niels W. Gade (pæredansk, men med en karriere som indledningsvis omfattede fire år 1844-48 som dirigent for Gewandhausorkstret i Leipzig). Kort sagt er de kulturelle forbindelser til Tyskland svære at overse.\nMed disse forudsætninger in mente er det ikke så mærkeligt, at en god del af vore folkedanse er importeret eller inspireret sydfra. Jeg vil her blot nævne Beethovens ”Deutsche Tänze” og Mozarts ”Kontradanse” som oplagte eksempler på noget, man kan finde tilsvarende i danske spillemandsbøger.\nOg så kommer vi til pointen: Opførelsespraksis må ad snørklede bagveje samt vonhörensagen have været bekendt. Dette er naturligvis et vovet skud fra hoften, men Danmark er geografisk et temmelig lille land og afstanden mellem land og by har sjældent været uoverkommelig. Eneste undtagelser kan have været isolerede øsamfund såsom Fanø, Manø, Rømø og Læsø, der jo også netop i nyere tid har været fremhævet og grundigt studeret af folkemindeforskere for deres særpræg. Bortset fra disse lokaliteter vil jeg mene, at man har overtaget og assimileret en del af såvel melodimaterialet som spillestilen fra den klassiske kompositionsmusik. Man har kort sagt været med på noderne.\nI Danmark følger genopdagelsen og ”redningen” af de gamle danse med tilhørende musik stort set samme mønster som i Sverige. En kreds af interesserede – heraf en god del akademikere – sætter sig for at redde stumperne af en svindende folkekultur og stifter i første omgang Foreningen til Folkedansens Fremme i 1901. 1929 har bevægelsen bredt sig, så der kan stiftes en landsforening, Danske Folkedansere, og i 1943 stifter spillemændene deres landsforening, Danske Folkedanseres Spillemandskreds, som i 1965 formodentlig efter svensk forbillede indstifter spillemandsmærket:\n… for at opmuntre danske spillemænd til at dygtiggøre sig i udførelsen af gammel dansk spillemandsmusik og stræbe efter en virkelig indlevelse i denne del af vor kulturarv samt medvirke til forøget kendskab og udbredelse heraf, og således være med til at videregive denne til kommende slægter.\nImidlertid var interessen for erhvervelse af mærket ikke just overvældende, så initiativet led en stille strådød over de følgende år. Hvis jeg ikke husker helt galt, var holdningen – hvilket vist er meget dansk – at man ikke på denne måde skulle gøre sig bedre end andre. Men, måske nok så væsentligt, er der tilsyneladende ingen forsøg på at løsrive musikken fra dansen i Danmark.\nFor at vende tilbage til spillemanden og spillemådens udvikling i perioden op til anden verdenskrig, skal det nævnes, at musikken i provinsen i slutningen af 1800-tallet ofte forvaltedes af lokale musikdirektører, som forestod både musikundervisning og musikfremførelse. Her er det interessant at notere sig, at disse ofte skrabede deres orkester sammen af lokale spillemænd, hvormed de fremførte såvel klassisk musik til koncerter som dansemusik til større festligheder. Jeg vil således påstå, at spillemåden er blevet kraftigt påvirket af klassiske idealer for frasering og klang. Ligeledes kan man i danske spillemandsbøger finde en del nyere musik til dansebrug. Under mit arbejde med spillemanden Jens Peter Andersen fra landsbyen Rubjerg i Sønderjylland så jeg således i en af hans spillemandsbøger et par melodier uden yderligere identifikation, som virkede bekendte. Det var to valse fra Emmerich Kálmáns Czardasfyrstinden (1915). Påvirkningen fra den centraleuropæiske kulturkreds var således ganske klar.\nVed siden af folkedansen, som den dyrkedes i folkedanserforeningerne – med det deraf følgende konserverende præg – trivedes gammeldansen i bedste velgående op til omkring midten af 1960’erne. Jeg skal her blot erindre om Danmarks Radios ”Gammeldaws dansemusik” fra Radiohusets studie 3, almindeligvis tirsdag aften. Der var dansere i studiet, og musikken blev varetaget af professionelle musikere så som Henry Hansen, Bror Kalle og Teddy Petersen med orkestre. Der spilledes typisk pardanse som rheinländerpolka, skottish, vals og hambo blandet med tur- og kredsdanse som sekstur og Totur fra Vejle, men det afspejlede antagelig det musikalske repertoire, der blev benyttet rundt om i hele landet. De lokale, ikke nødvendigvis professionelle musikere, altså de moderne spillemænd har dog nok mikset med nyere populærmusik. I folkedanseforeningerne var musikken primært varetaget af amatører, der efter bedste evne spillede til dansen og generelt bestræbte sig på at få musikken til at fungere og lyde så godt som muligt ud fra et ”klassisk” klangideal – som man ”altid” har gjort det i Spillemandskredsens regi. Da jeg begyndte at spille til dans i København og omegn blev det ligefrem brugt – og ikke i nogen venlig mening – om spillemænd der havde været hinsidan, at de spillede i ”svensknøglen”. Idealet var Henry Hansens spillemandskvartet, der spillede Launy Grøndals arrangementer af traditionelle danse.\nKonklusionen må være, at den svenske spillestil som udgangspunkt har haft en geografisk betinget tradition udviklet i relativt isolerede enklaver, som man efterfølgende har dyrket og finpudset, men nu løsrevet fra sit oprindelige miljø. Hovedformålet må siges at være konserverende med vægt på at holde enhver udefra kommende påvirkning på adskillige kilometers afstand. For så vidt der er tale om dansemusik, er en god del af det rytmiske særpræg bestemt af dansens betoninger af takten, hvilket bliver særdeles tydeligt, når man ser på et fænomen som Hälsingehambon. Når man ønsker at bedømme udførelsen af en dans kommer fokus meget hurtigt til at koncentreres om dansernes udførelse af dansens særtræk. Dette må betyde, at danserne bestræber sig på at tydeliggøre disse, hvad der i den sidste ende nærmest fører til en udartning, som dansens oprindelige udøvere i deres oprindelige miljø måske ville have svært ved at genkende. Til gengæld har dansens nutidige dyrkere i høj grad opfyldt Philochoros’ oprindelige formål og forædlet dansekunsten. Musikken er fulgt med og har sat tempoet ned, så man bedre kan accentuere særpræget. Distancen til den traditionelle dans og musik er øget, men i stedet har man skabt en ny tradition.\nI Danmark har man derimod næppe kunnet undgå den udefra kommende påvirkning. Man har taget den til sig og spillet i overensstemmelse med idealerne hentet i den ”klassiske” musik; det være sig såvel fra koncertsalen som fra de højere klassers balsale. Spillemandskredsen og folkedansernes selvopfattelse har helt klart været, at man ved at dyrke repertoiret så renlivet som vel muligt har medvirket til at bevare en kulturarv, hvilket naturligvis har fastfrosset og konserveret dansen og musikken. Samtidig har foreningslivet med alle sine øvrige aspekter skabt en ny tradition. Udøverne har i høj grad vidst, hvad de lavede, og til legestuer (folkedanseballer) og i sene nattetimer til spillemandstræf og stævner har man forholdt sig ganske frit til det traditionelle stof. Det var kort sagt uden for referat, alt det sjove foregik.\nI både Danmark og Sverige er traditionen åbenbart den hellige ko, og man arbejder indædt på at bevare den så rendyrket som vel muligt. Men en tradition er noget man lever i. Den kan meget vel studeres, men hvis man ikke har de samme forudsætninger – altså er flasket op med og indlevet i en given tradition – kan man kun fremføre en imitation. Man kan kort sagt beskrive fænomenet på alle leder og kanter, men man kan ikke være fænomenet.\nHer er der jo en vis ironi i, at da Thorkil Knudsen genopdagede den ”ægte” folkekultur i slutningen af 1960’erne og begyndelsen af 1970’erne, gjorde han jo kun det samme, som de bekymrede akademikere gjorde omkring år 1900. Og nu er der så bygget en hel verden op omkring denne folkekultur med rigsspillemænd og egnsballer, men med fokus flyttet fra helheden dans/musik – som vel må anses for at være central i denne del af folkekulturen – til musikken og i særdeleshed dens udøvere. Altså en professionalisering af musikken, og så må folket jo efter eget skøn tilføje den dans, de nu kan komme i tanke om. Kernen i denne opbygning er folkemusikhusene og traditionsbærerne. Altså dem fra den ”virkelige” verden; ikke et ord om folkedansebevægelsen. Hermed skulle den ”ægte” folkemusik og tilhørende dans være vel konserveret for eftertiden, dog med primært fokus på musikken og dens udøvere. Man bør ikke overse, at man i processen med dens fokus på traditionsbærerne er kommet til at hælde barnet i.e. dansen ud med badevandet. Ved at ignorere folkedansebevægelsen og Spillemandskredsen har man også overset eller ignoreret, at der her er bevaret en god del ældre tradition. Og dette med et tilsvarende konserverende formål.\nDet er så i den sammenhæng en pudsig detalje, at nogle af de spillemænd som i folkemusikhusmiljøet anses for traditionelle: Niels de Fries, Henry Mark, Niels Johnsen og Christian Jensen lagde en stor del af deres aktivitet i Spillemandskredsen og dermed i folkedansebevægelsen. Sidstnævnte var jo ovenikøbet medstifter af organisationen. Og både Niels de Fries og Henry Mark havde erhvervet spillemandsmærket. Som jeg har kendt dem (undtaget Niels Johnsen) var folkedansen det sted, de udfoldede deres talenter.\nFor lige at vende tilbage til den moderne status for folkemusikken, har vi nu fået en uddannelse i folkemusik, og de, der har taget den, fungerer som professionelle folkemusikere, men derved er den traditionelle musik også blevet helt løsrevet fra traditionen og er blevet en genre på linje med så mange andre. Dette understreges også af, at man nu kan blive uddannet folkemusiker, opnå certifikat som rigsspillemand med speciale i en given stil, og så er det daglige arbejde at spille og komponere folkemusik. Det må vel siges at være den endelige professionalisering af genren og dermed den endelige løsrivelse fra folkekulturen. Yderligere gælder det, at den moderne folkemusik på grund af globaliseringen er inspireret fra hele verden – og gør en dyd ud af det – så der efterhånden er opstået en musikgenre, der lyder forbløffende ensartet. Man kan til nød spore et vist anstrøg af nationale særpræg, men uden annoncering er det svært at vide hvem der spiller hvad, og hvor det kommer fra, når man lukker op for radioen og dumper ind i et stykke folkemusik.\nEndelig finder jeg, som del af en uddøende kultur, der vidste, hvad vi lavede og kunne høre forskellen på svensk og dansk, det påfaldende, at folkedansebevægelsen med tilhørende spillemænd i denne sammenhæng tilsyneladende bliver totalt ignoreret af de nuværende trendsættere i folkemusikmiljøet. Som den har eksisteret og levet sit eget liv, bør den rettelig anerkendes som en tradition, der lige så vel som Læsø-traditionen, Fanø-traditionen eller spil efter Evald Thomsen kunne kvalificere til optagelse i traditionens hellige haller.\nAlt imens lever folkekulturen – altså den, der leves blandt folket – sit eget stille liv og udvikles. Nok specielt i provinsen har man masser af spillemænd, dvs. fritidsmusikere, typisk på keyboard med alskens elektronisk grej, der varetager musikken til fester og sammenkomster, men det er en helt anden historie.\nSåledes kom nogle betragtninger omkring forskellen på dansk og svensk spillestil i spillemandsmusik også til at handle om, hvordan man skal forstå et begreb som tradition. Jeg mener dybest set ikke traditioner kan bevares; de kan videreføres – i dette tilfælde ad flere spor hvis væsentligste forskel er det tidsmæssige udgangspunkt; folkedansebevægelsen i 1901 og Folkemusikhusringen med forgreninger fra sidst i 1970’erne. Og disse spor bliver så med tiden til traditioner på egne præmisser og i egen ret. Den folkelige tradition vil fortfarende udvikle sig uden megen sans for alle forsøg på at bevare den.\nDanske Folkedansere er en landsorganisation stiftet i 1929, der samler alle danske folkedanserforeninger i en fælles organisation med formål at fremme den fælles interesse.\nBogen rummer 360 melodier. De to sidste numre er melodier til svensk hambo, antagelig i erkendelse af dansens popularitet i folkedansekredse.\nDen komplette liste over egnshæfter udgivet af Foreningen til Folkedansens Fremme:\nDanske Folkedanse, Beskrivelser I, 1901\nDanske Folkedanse, Beskrivelser II, 1903\nDanske Folkedanse, Beskrivelser III, 1911\nGamle Himmerlands-Danse, 1931\nGamle Salling-Danse, 1932\nGamle sønderjydske Danse, 1933\nGamle Danse fra Vejle Vesteregn, 1934\nGamle Danse fra Møn, 1939\nGamle Danse fra Mors og Thy, 1939\nGamle Danse fra Præstø Amt, 1939\nGamle Danse fra Fyn og Øerne, 1941\nGamle Danse fra Randersegnen, 1943\nGamle Danse fra Sjælland, 1948\nGamle Danse fra Forskellige Egne, 1955\nGamle Danse fra Lolland-Falster, 1960\nGamle Danse fra Vendsyssel og Læsø, 1966\nGamle Danse fra Bornholm, 1971\nGamle Danse fra Hardsyssel, 1979\nGamle Danse fra Avernakø og Korshavn, 2001\nDe tre første udgivelser var ledsaget af musikhæfter med folkedansemelodierne i klaverarrangement ved organist Hammermüller, hæfte I og Sextus Miskow, hæfte II, hæfte III er ikke krediteret. I erkendelse af det indsamlede materiales omfang gik FFF over til at ordne udgivelsen af beskrivelser geografisk. Hæftet Legestuen er en samling af enkle danse, der har været udbredt fællesgods fra hele landet.\nHedeboegnen er defineret som området i trekanten mellem København, Roskilde og Køge.\nCarl Nielsen: Min fynske barndom s. 87 f . Gyldendal, København 1976, fotografisk genoptryk af originalen fra 1927\nForskningsstation under Folkemindesamlingen, etableret 1971. Se nærmere på http://aqz.dk/landsbyenhogager/folkemusik.htm\nHenning Urup: Dans i Danmark, s. 264\nNode til Kadrilj från Oxie Härad http://hem.bredband.net/lindnstefa/kadrilj%20fr%20Oxie%20harad.pdf\nNode til Kontrasejre fra Rødding https://spillefolk.dk/nodesamling/pdf/tu-kontrasejreszznderjylland.pdf.\nFra et kursusi danske danse i Kiel 2006 (og undskyld! Jeg kunne ikke nære mig.)\nNoder til Ålborg polka http://www.viborgspillefolk.dk/noder/noder1/nr05.pdf og Knud Laursens vals https://spillefolk.dk/nodesamling/pdf/va-knudl.pdf\nDobbeltalbum: Hjort Anders, Sonet SLPD-2040, Sverige 1972. Indeholder 33 optagelser med spillemanden Hjort Anders Olsson 27/9 1865 – 28/8 1952. Indspilningerne fandt sted i 1946-47 som dokumentation af spillemanden uden kommercielt sigte.\nBuskspil er betegnelsen for den del af spillemandsstævnet/spelmansstämmen som foregår uden for det officielle program. Spillemændene finder sammen i små grupper og spiller, hvad de nu kan blive enige om. Mange spillemænd kommer primært på grund af buskspillet. De rutinerede fører an, og de mindre rutinerede hænger på, så godt de nu kan.\nHarmonikaerne vil som oftest spille det traditionelle harmonikarepertoire, typisk kompositioner af Jularbo og andre harmonikaikoner. Musikken må i reglen rubriceres som gammeldans.\nOle Hjorth, född 26 juli 1930 i Viksta socken, är en svensk spelman och violinist med Hjort Anders Olsson som läromästare. https://sv.wikipedia.org/wiki/Ole_Hjorth\nAlbumtekst til dobbeltalbummet: Hjort Anders\nOmdansning er når parrene med dansefatning roterer. Med uret betegnes som ret om, og mod uret er avet om. Dansen foregår almindeligvis i valsbane dvs.salen rundt mod uret.\nDaltrin, bruges fortrinsvis i hambo: Parret står med front i danseretningen. Herren har damens venstre hånd i sin højre hånd. Udvendig fod, herrens venstre, damens højre, sættes på 1. slag i gulvet, på 2. og 3. slag svinges indvendig fod, herrens højre, damens venstre, i en blød bue udefter, hvorefter den på næste takts 1. slag sættes i gulvet, mens udvendig fod på 2. og 3. slag svinges ind foran i en blød bue. Herefter et tresteg, herren: venstre, højre, venstre, damen: højre, venstre, højre, hvorefter man er klar til omdansning.\nDansk filmkomponist 1921-1982 https://danskefilm.dk/skuespiller.php?id=4414\nDette gælder for nutiden forstået som de sidste 50 år.\nForeningen til Folkedansens Fremme, stiftet 1901\nOle Hjorth: Noterne til Hjort Anders album.\nSvensk landsforening for folkedans, stiftet 1920, svarende til Folkedans Danmark, tidligere Danske Folkedansere. http://www.ungdomsringen.se/\nhttps://sv.wikipedia.org/wiki/Zornm%C3%A4rket (Ja, ja. Jeg ved det godt: Wikipedia, men det er min vurdering, at denne artikel er ok.)\nBemærk tilskuerne i baggrunden.\nFor forståelsen af dette udsagn lønner det sig i høj grad at se hele udsendelsen fra SVT: https://www.youtube.com/watch?v=QsFpgBNnEhg\nhttp://www.folkwiki.se/Musik/2862 hvis nogen skulle føle trang til at forsøge sig. Og bemærk, at den skulle basere sig på en komposition af Carl Michael Ritter von Esser, hvilket kan forklare, at den til forskel fra størsteparten af traditionelle polskaer bevæger sig op i 3. position på violinen.\nSlesvig, Holsten og Lauenborg. Holsten og Lauenborg var medlemmer af Det Tyske Forbund, hvorfor man kan se området som en glidende overgang fra dansk til tysk.\nDet skal rimeligvis påpeges, at Altona som en by i Holsten dermed faktisk er en del af det daværende Danmark.\nOg påvist af Henning Urup i ”Dans i Danmark”, Danseformerne ca. 1600 til 1950, Københavns Universitet 2007\nDog er disse ikke nødvendigvis skrevet for brug til dans.\nSvend Jørgensen: Om spillemænd og spillemandsmusik, Landsforeningen Danske Folkedansere, 1968\nDe eneste jeg positivt ved har erhvervet mærket, er Henry Mark og Niels de Fries.\nDer kan læses meget mere i: Laur. Hansen: Af den gamle spillemands saga, Dansk Bogsamlingsforlag, Holbæk 1933\nSammenlign evt. denne med Eric Öst\nDet kunne synes, at det moderne samfund med dets fokus på økonomi og indtjeningsmuligheder også har fået et vist overtag i forsøget på at ”redde” folkekulturen. Det er her interessant at se dette referat af en generalforsamling i Folkemusikhusringen 1980: http://www.balladeskolen.dk/tkbio6.htm, hvor spørgsmålet om at sikre et antal traditionsbærere et økonomisk udkomme via ophavsret fylder temmelig meget.\nMan kan i øvrigt spørge: Hvem, og med hvilken baggrund, bedømmer autenticiteten? Rimeligvis burde det jo være de aktuelle traditionsbærere, der vel må anses for de eneste kvalificerede dommere. Nogle af de stillede spørgsmål bør kunne afklares her: https://www.rigsspillemand.dk/\nLaur. Hansen: Af den gamle spillemands saga, Dansk Bogsamlingsforlag, Holbæk 1933\nH. Grüner Nielsen: Vore ældste folkedanse, Langdans og Polskdans. Det Schønbergske Forlag, København 1917\nCarl Nielsen: Min fynske barndom. Gyldendal, København 1976, fotografisk genoptryk af originalen fra 1927\nHenning Urup: Dans i Danmark, Danseformerne ca. 1600 til 1950. Museum Tusculanums Forlag, Københavns Universitet 2007\nOle Hjorth: Albumtekst til dobbeltalbummet: Hjort Anders, Sonet SLPD-2040, Sverige 1972.\nFor forståelsen af de svenske spelmansstämmor er denne dokumentar om Bingsjöstämmans 50 års jubilæum ganske oplysende: https://www.youtube.com/watch?v=Psdx_uCcRKs&ab_channel=Martin\nHans-Arne Niebuhr Hausted, født 1953, cand.mag. i historie fra Syddansk Universitet 2008, specialeafhandling om spillemanden Jens Peter Andersen 1852-1944. Rugbjerg\nFolkedanser fra 1972, autodidakt spillemand på violin fra 1973. Har spillet til folkedans på forskellige foreningshold fra 1974 og været holdspillemand på Danske Folkedanseres instruktørkursus i Bjerringbro 1979-1986, og instruktør på forskellige spillemandskurser op gennem 1980-erne og 1990-erne. Har siddet i bestyrelsen for Danske Folkedanseres Spillemandskreds 1992-2000 og har repræsenteret foreningen ved det nordiske seminar ”Spillemanden før, nu og i fremtiden” i Oslo 1993.


Skattejagt på skolerne - Folkebladet\n2. jul 2019, 08:07 - Sidst redigeret 2. jul 2019, 08:55\nSkattejagt på skolerne\nGLOSTRUP. Glostrup Kommune har flere gratis aktiviteter uden tilmelding i løbet af sommerferien, hvis kedsomheden presser sig på\nHvis børnene i Glostrup begynder at kede sig i løbet af sommeren, er der hjælp at hente i sommeraktiviteterne for børn i Glostrup Kommune. Her er et bredt udbud af aktiviteter, der gennemføres igennem hele sommerferien – og nogle af aktiviteterne er for hele familien.\nEn af dem er ferieviking, der er en slags skattejagt, hvor man skal rundt på de forskellige afdelinger i Glostrup Skole og finde nogle poster med kodeord. Når man har løst opgaverne, skal svaret afleveres på Glostrup Bibliotek, hvor der bliver trukket lod blandt de rigtige besvarelser. Vinderne på hver skoleafdeling får en biograftur med sodavand og popcorn til hele familien i Glostrup Bio, og vinderen i hele kommunen får en tur i Tivoli med familien.\nFerieviking er et samarbejde mellem Glostrup Bibliotek, Glostrup Kommunes Kulturafdeling og kommunens kriminalpræventive koordinator, Lars Jonasson, der fortæller, at idéen med en skattejagt sidste år blev afprøvet med succes i Ishøj.\n– Det tætte samarbejde mellem kommunerne på Vestegnen gør, at vi ofte udveksler idéer og erfaringer, og da jeg hørte om denne tænkte jeg, at den ville være rigtig god at tilbyde i Glostrup Kommune – især da den sigter på, at familierne skal lave noget sammen i lokalområdet, siger Lars Jonasson, der også er kendt af mange som SSP-Jonas, med et afsluttende ønske om en god sommer til alle.\nDer kan findes en oversigt over gratis aktiviteter uden tilmelding på www.sommeriglostrup.dk/gratis-aktiviteter-uden-tilmelding


Legitime dataindtastning job – lydenaffyn.dk\nArbejdspladser er anderledes end forretningsmuligheder hvor lærer du hvordan man starter en bestemt type af virksomhed. Job, der kræver en computer og arbejdspladser, der ikke gør. Job, der kræver tidligere uddannelser og jobs, der ikke gør. Nogle mennesker udføre job, der udelukkende dataindtastning, mens andre, som programmører, måske nødt til at lejlighedsvis indtaste data. Du kan finde talrige telecommuting indtastning af data job tilgængelig som giver mennesker med en glimrende måde at have en fleksibel tidsplan. Typisk, indtastning af data job betale mellem 10-15 amerikanske dollars (USD) per time. Det forudses, at denne metode og andre i sidste ende kan overtage nogle indtastning af data job. Rigtige virksomheder tilbyder at skrive/data entry jobs. De fleste af disse job kræver ikke har omfattende uddannelse eller meget. Denne indtastning af data job tillade dig at være i kontrol med ingen frister at opfylde. Indtastning af data job og skrive job er fantastiske måder du kan tjene penge med din computer hjemmefra. Den bedste del om disse indtastning af data job er, at du ikke behøver at gøre enhver sælger. Mens mange mennesker søger uendelige for at finde de rigtige dataindtastning job, vil de smart iværksættere dokumenteret job ressourcer. Populariteten af indtastning af data job og faktum, at nu alle, der har grundlæggende skrivefærdigheder kan begynde at tjene en del tid eller fuld tid indkomst. Nu kan du byde på dataindtastning online job og tjene gode penge mens du sidder i dit eget hjem. Hvis du er træt af på udkig og søger indtastning af data job, bør så du overveje at oprette dine egne blogs. Ingen tvivl om, at indtastning af data job er så let at gøre, og de er meget lukrative måde at tjene ved at arbejde fra komfort i dit eget hjem. Når du søger efter indtastning af data job, er du mere tilbøjelige til at køre på tværs af svindel end virkelige arbejdspladser. De skal være sikker på at de kan udføre deres jobs med ringe eller ingen kontrol. Det giver os alle et dårligt ry og skærer ned på antallet af job, der annonceres. De er sælger faktiske jobannoncer til Nuværende job lige nu. Hvad sker der, hvis du ikke har noget arbejde hjemme job, jeg kan lide og jeg vil have mine penge tilbage. Mere arbejde virkelige hjemme arbejdspladser med virkelige virksomheder end andre steder på internettet. Ligesom din lokale avis, vil du se en række forskellige typer af job, der er egnet til alle forskellige typer af mennesker. Vi har job, der kræver erfaring og arbejdspladser, der ikke gør. Vi har sådan et kæmpe og forskelligartet udvalg af arbejde i hjemmet job og business muligheder, det ville være meget vanskeligt for en person at være i stand til at finde et arbejde i hjemmet job hvis de er virkelig virkelig ønsker at arbejde hjemme. Vi har haft medlemmer give os feedback at de modtog deres arbejde i hjemmet job i mindre end to uger efter modtagelse af vores oplysninger, og vi har haft andre hvis arbejdspladser søgninger var meget mere skuffende. Der er så mange arbejde hjemme jobs at vælge imellem og de er meget forskellige. Faktisk, der er så mange forskellige typer af job, der vise oplysninger om job kan være lidt overvældende ved første.\nTusinder af virksomheder har brug for folk til at angive forretningsdata. Selskaber, der deltager med disse virksomheder ønsker at blive tilknyttet dem. Internettet er fyldt med “Arbejde i hjemmet” forretningsmuligheder. Din lokale avis er pudset med reklamer for hjemmet forretningsmuligheder. Det er tid til meto finde lykke og finansielle succes gennem et arbejde i hjemmet business. Indgåelse af min forskning har resulteret i min højeste anbefaling for de følgende “Arbejde i hjemmet” forretninger:. Det er en legitim forretningsmodel, som jeg selv bruger. Som med enhver anden virksomhed arena, tager det en masse hårdt arbejde, selvstændig uddannelse og dedikation til at gøre fremskridt. ALDRIG gøre forretninger med en virksomhed, der ikke offentliggør sin egen adresse på deres hjemmeside (så du kan bekræfte det) og accepterer deres egen betaling. Kontroller, at selskabet accepterer kontokort, deres adresse er på deres websted, og at navnet på den virksomhed, der vil blive vist på dit kreditkortudtog er samme selskab du tror, du gør forretninger med. Nogle tilbyde lidt mere end lister over forretningsmuligheder, som vil kræve du til at bruge flere penge. Vi har sådan et kæmpe og forskelligartet udvalg af arbejde i hjemmet job og business muligheder, det ville være meget vanskeligt for en person at være i stand til at finde et arbejde i hjemmet job hvis de er virkelig virkelig ønsker at arbejde hjemme. Vi har medarbejder positioner, uafhængig entreprenør opportunites og hjemme-baseret virksomhed, spændende muligheder. I mere end 11 år i erhvervslivet og servicerer tusindvis af medlemmer, har vi aldrig haft et enkelt uløste forbrugerklage med ethvert selskab, der er opført på vores hjemmeside. Vi også en liste over virkelig spændende hjem baserede virksomheder, som vi mener tilbyder fremragende arbejde i hjemmet muligheder og de fleste af disse hjem virksomheder er meget, meget overkommelige og koster ikke meget at starte. Hvis ikke du er interesseret i at starte et hjem virksomhed, men er uanset hvor overkommelig det kan være, der stadig hundredvis af forhandlere på vores hjemmeside, det ikke vil koste dig en krone at starte. Selvfølgelig, hvis du starter din egen virksomhed og der kan være nogen grænse for beløbet kan du gøre fra hjemmet. Vores produkt og service er ikke anderledes end enhver anden vare eller tjenesteydelse, og som alle andre erhverv, vi nødt til at opkræve for vores produkter og tjenester for at bo i erhvervslivet. Arbejde i hjemmet muligheder og ideer er opført på vores websted samt tips til at undgå hjem business-svindel. Fyldt med små business start up-ideer, velrenommerede arbejde fra hjemmet virksomheder.\nMange af dem tror, at dens alle svig og tjene penge online er et fupnummer. Så hvis det er et fupnummer, så hvordan kan jeg tjene sådan smuk penge fra gør sådanne arbejdspladser på internettet. Udviklingen af online arbejde er stigende og folk er begyndt at beundre den koncept og i dag, en masse mennesker benytter lejligheden til at tjene nogle ekstra penge. Processen med registrering er helt gratis, så du ikke behøver at bekymre dig om at bruge penge på registreringsprocessen. Din konto på en freelancing hjemmeside vil blive krediteret med beløbet, hver gang du optjener penge ved at gøre online arbejde.\nVirksomheder finde ofte behov for specialiserede færdigheder, der kan gøres af en freelancer på kontraktbasis. Virksomheder der ikke offentliggøre deres adresse på deres hjemmeside eller tage ordrer via mail, og som bruger eksterne leverandører såsom Clickbank eller PayPal udelukkende kan gøre det, så de kan skjule deres identiteter og begår forbrydelser uden at blive holdt ansvarlig. Hvis altså ikke løse hjerte, fordi vi tilbyder dig hjem at skrive job, arbejde direkte fra internationale virksomheder.


Tag forbi DK-TEC og find gødningsspreder og rotorklipper til minilæsser - Virksomheden.dk\nHar du brug for en smart og effektiv gødningsspreder, enten til din ATV eller traktor, er DK-TEC det rette sted at kigge. Maskinforhandleren, der f.eks. også tilbyder et bredt udvalg inden for maskineri som rotorklipper til minilæsser og lignende, kombinerer udstyr i høj kvalitet med markedets måske bedste kundeservice, samt et gennemløbende højt kvalitetsniveau. Læs mere om det hele i artiklen herunder.\nBrug en gødningsspreder til traktoren\nEn gødningsspreder til ATV eller traktor er den perfekte måde at gøre spredning af gødning til en nemt klaret affære. Hos DK-TEC finder man lige nu flere velegnede modeller, der holder samme niveau af kvalitet, som man generelt forbinder med maskinforhandleren. Både gødningsspreder til ATV og til traktor er udført i et robust design og robuste materialer. Man kan roligt forvente at kunne bruge den i mange fremtidige sæsoner. Udover gødningsspreder, finder man også en bred vifte af andre typer græsredskaber hos www.dk-tec.dk, f.eks. slagleklipper, rotorklipper, græsriver, balletang, skivehøster og græsopsamlere; ligeledes i fremragende kvalitet og gode design.\nNedkæmp bevoksede områder med rotorklipper til minilæsser\nEr det nærmere diverse typer udstyr til minilæsser du kigger efter, f.eks. rotorklipper til minilæsser, er forhandleren også klar med et godt udvalg lige nu. Her kan du bl.a. finde en smart rotorklipper til minilæsseren. En rotorklipper til minilæsser vil kunne slå store mængder bevoksning på ganske kort tid, og er generelt et særdeles effektivt stykke maskineri, der udvider ens minilæssers anvendelighed gevaldigt. Udover rotorklipper til minilæsser tæller kataloget med minilæsser udstyr også en række andre typer tilbehør til minilæssere, f.eks. rotorharve, kant trimmer, betonblander, jordbor med mere. Besøg eventuelt selv maskinforhandlerens hjemmeside når du har tid, og få et kig på udvalget inden for bl.a. gødningsspreder, rotorklipper til minilæsser og meget mere. Og husk at kundeservice sidder klar til at hjælpe, hvis du har spørgsmål af den ene eller anden art.


Ellen van Dijk fører Healthy Aging Tour på etape 2 sejr, Egan Bernal sigter mod Giro d'Italia podium - VeloNews.com - Swiss Cycles\nEllen van Dijk fører Healthy Aging Tour på etape 2 sejr, Egan Bernal sigter mod Giro d’Italia podium – VeloNews.com\nEllen van Dijk vinder anden etape tidsforsøg på Healthy Aging Tour\nHollandsk rytter Ellen van Dijk (Trek-Segafredo) vandt etape 2-prøve i 2021 Healthy Aging Tour.\nDækning af 14,4 km på en tid på 20:53 slog hun Amy Pieters (SD Worx) og Lisa Brennauer (Ceratizit-WNT) med henholdsvis 26 sekunder og 30 sekunder.\nEtappen blev forsinket i fem timer, da løbets embedsmænd greb starten på grund af ugunstige vejrforhold. Som en sikkerhedsforanstaltning blev ryttere bedt om at medbringe landevejscykler til starthuset ud over deres tidskørecykler.\nVan Dijk fører den generelle klassifikation, der går ind på fredagens sidste fase.\n2021 Healthy Aging Tour etape 2 resultater\n2. Amy Pieters (Team SD Worx) kl. 0:26\n3. Lisa Brennauer (Geratizit-WNT Pro Cycling Team), kl. 0:29\n2021 Healthy Aging Tour generel klassifikation\n2. Amy Pieters (Team SD Worx) kl. 0:23\n3. Lisa Brennauer (Geratizit-WNT Pro Cycling Team), kl. 0:25\nEgan Bernal sigter mod Giro d’Italia-podiet\nEgan Bernal (Ineos Grenadiers) er mere opmuntret til at komme sig efter rygproblemer, der torpederede hans 202o Tour de France efter et stærkt resultat i den tidlige sæson hidtil i 2021. Efter at have ramt tredje kl Strade Bianche, Tour-vinderen i 2019 advarede også om, at et endagsløb er meget anderledes end hvad hans krop vil udholde i løbet af en tre-ugers stor turné.\n”Det bliver en meget lang proces,” fortalte Bernal RTVE. ”Jeg føler stadig lidt smerte under nogle dele af løbet. Lige nu har jeg kun kørt løb på en dag eller fire dage, og det er meget anderledes end en stor tur. Vi bliver nødt til at vente på at se, hvordan ryggen reagerer under giroen.\n”Jeg drømmer om at være på Giro-podiet,” sagde han. ”Jeg vil ikke være i stand til at kontrollere alt, men hvad jeg ønsker er at være konkurrencedygtig, være der, stille op og frem for alt give 100 procent. Jeg vil ikke have frygt, hvis jeg angriber, at det vil gøre ondt, eller hvis jeg gør en indsats, vil det skade min ryg. Hvis min krop lader mig skubbe mig selv, uanset resultatet, ville det være en gevinst for mig, især efter det jeg oplevede sidste år. ”\nASO ændrer den sidste weekend i Paris-Nice\nRace arrangører kl Paris-Nice arbejder på en plan for at ændre stadierne i de sidste to dage i “Race to the Sun” efter en ordre fra lokale myndigheder.\nEmbedsmænd insisterer på, at starten på lørdagens etape såvel som starten og slutningen af søndagens finale, der alle skal holdes i Nice, flyttes ud over det større byområde.\nI løbet af natten havde borgmesteren i Nice bedt løbearrangører om at ændre slutningen af søndagens finale i Paris-Nice.\nChristian Estrosi skitserede sin begrundelse i en række meddelelser på Twitter og appellerede til ASO om ikke at afslutte den sidste etape på sin traditionelle afslutning lige på Promenade des Anglais. Borgmesteren ønsker at åbne strandpromenaden langs den franske riviera for den større offentlige søndag efter en lang periode med sundhedsrestriktioner.\nSidste år blev Paris-Nice afbrudt, og den sidste etape, der starter og slutter på hovedboulevarden langs Nices strand, var fjernet fra løbet.\n– Christian Estrosi (@cestrosi) 10. marts 2021


Hvordan du fjerner Book Marker fra inficerede Windows-computer-system - Fjern malware\nHvordan du fjerner Book Marker fra inficerede Windows-computer-system\nFjern Book Marker Effektivt fra Windows-pc og laptop.\nBook Marker er en ubehagelig adware program, som er i stand til at beskadige hele brugerens PC. Denne adware tjener sig generelt som en gavnlig værktøj lette brugerne en bedre online oplevelse. Men virkeligheden er lige modsat. I faste priser er det katastrofale trussel programmeret til det formål at få ulovlig fortjeneste over internettet via formerings falske og vildledende reklamer overalt. Denne trussel har potentiale til at påvirke alle de mest brugte browsere, herunder Google Chrome, Mozilla Firefox og Internet Explorer. Book Marker invaderer inde i pc'en ved at downloade og installere freeware software, åbne onde vedhæftede e-mail, uforsigtigt at klikke flere annoncer eller falske links, opdatering antivirus programmer på uregelmæssigt, udnytte inficerede USB-drev osv\nBook Marker forårsager talrige problemer inde i pc'en. Denne adware chikanerer brugerne en masse ved konstant at vise påtrængende reklamer på deres enhed skærm. Bortset fra at det med henblik på at åbne en bagdør på systemet ændrer poster i registreringsdatabasen. Det er også re-griber den forudindstillede browsers indstillinger og omdirigerer brugerne til flere phishing domæne. Denne trussel snuser brugerens personlige oplysninger og sender den til online hackere til kommercielle formål. Det fører ofte til systemnedbrud med over udnyttelse af CPU. Denne infektion forårsager også program fejlfunktion og forskellige systemfejl. Således at beskytte de personlige oplysninger fra overtrædelse og til at udføre en effektiv pc drift hurtig opsigelse af bog Marker påkrævet. I betragtning af dette formål anbefales det at bruge "Free Scanner«.\nSådan fjerner Book Marker fra inficerede system Helt\nBook Marker har været betragtet som meget vildledende og irriterende program, der kommer under kategorien af irriterende adware. Denne adware viser masser af irriterende popup-annoncer på hele web browser som yahoo, krom, bing, firefox, kant, opdagelsesrejsende osv ved at tilføje plug-ins og add-ons. Det hemmeligt installeret i målrettet computer uden at bede om brugerens godkendelse ved hjælp af vildledende eller tricky måder, såsom når du henter nogen freeware pakker fra de ikke er tillid steder, åbne vedhæftede filer junk mails, skal du klikke på eventuelle usikre og uønskede links, bruge nogen inficerede medieenheder , klikke på en porno hjemmesider mv og udfører masser af berygtede aktiviteter at gøre brugeren System underlige og træg. Book Marker er specielt designet af cyber skurke med Hovedmotivet til at generere trafik af tvivlsomme hjemmesider og fremme spoored produkter og elementer til at gøre indkomst for ukendt eller tredjepart. Det er i stand til at kaprer din alle personlige og vigtige oplysninger, såsom login detaljer af forskellige steder, password på forskellige steder, betalingskort eller kreditkort detaljer, ATM pin nummer, Kontaktdetaljer, multimedia eller sms’er, videoer, billeder og andre vigtige detaljer ved generere webtrafik, sporing brugers browserhistorik, cookies og online aktiviteter. Det er i stand til at inficere hele browsere til at holde reklamer kontinuerligt. Denne adware kan inviterer flere andre skadelige malware-infektion i det målrettede systemet ved at åbne System bagdøre og injektion andre skadelige koder. Book Marker ser som nyttige og legitime, der lover uskyldige brugere til at øge hastigheden på deres system og Internet hastighed.\nNår Book Marker invaderer ind i dit system med succes, vil det shows eller vise masser af irriterende popup-annoncer såsom tilbud, koder, bannere, i-tekst links, sponsorerede links og forskellige andre online indgribende reklamer. Det foregiver som en bedste sikkerhed bistand og foreslå brugeren til at købe rogues ansøgning, efter stopper funktioner System sikkerhedsværktøjer og software. når de er installeret i systemet, det trænger brugernes poster i registreringsdatabasen for at sikre dens start automatisk sammen med Windows boot op. Motivet af denne adware til at øge trafikken af sponsorerede websteder til at generere provision. Den installerer automatisk forskellige ondsindede programmer i brugerens system og køre sine ondsindede koder til forbruger mere og mere CPU-forbrug og systemressourcer, så det nemt kan sinker dit system og internet ydeevne. Denne adware kan automatisk erstatte hele dit system og browser indstillinger og erstatte din standard søgemaskine. Det kan injicerer forskellige skadelige koder i brugerens system og gøre deres system underlige og træg. Denne adware er i stand til at skabe sikkerhedsmæssige smuthuller, ødelægge brugerens vigtige filer, blok System-programmer etc. Det frigiver brugernes privatliv og sende dem til hackere. Hvis du fik nogen symptomer på Book Marker, bør du fjerne Book Marker fra System hurtigt til sikker System fra yderligere skader.\nStørre Symptomer på Book Marker virus angreb på PC\nBook Marker er en yderst farlig trussel, der genererer forskellige uundgåelige kommercielle annoncer, der kan hæmme normale funktion af pc’en og ændrer internetbrowsere indstillinger. Det lægger sig til web-browsere som Chrome, Firefox, Safari, IE og viser flok popup-annoncer, hver gang du åbner den. Det meste af tiden smitsomme filer af denne trussel skjuler sig i systemets baggrund proces for at dække sin identitet fra admin. Severity niveau af denne orm vil endda forårsage systemnedbrud, fordi det hele tiden henter sine understøttende filer. Denne virus desuden installerer uønsket browser add-ons og plug-ins til din browser. I tilstedeværelse af denne trussel, kan ydelsen på din pc nedbrydes til stor udstrækning. Book Marker kunne sende dig til nogle usikre websteder og reklamer, der ikke synes at være troværdig. Besøger sine omdirigerede steder kunne inficere din pc med skadelige malwares som denne virus i høj grad omdirigerer dig til phishing-websteder. Andre forfærdelige trusler ofte kommer sammen med denne virus. Til at være uset fra sikkerhedsprogrammer, slettes vinduerne elementer i registreringsdatabasen så godt. Desuden vil det registrerer din browserhistorik og overføre de indsamlede data til cyber skurke. Det viser typisk ton upålidelige pop-ups, falske fejlmeddelelser, irriterende annoncer og advarsler. Book Marker uendeligt spreder skadelig kode i webbrowsere, så de blot kan forstyrre brugere online aktivitet med det eneste formål at få kontanter.\nTop Kilder til Book Marker virusangreb\nHvis du ikke er forsigtig nok, mens du bruger din computer så Book Marker kan komme ind og inficere systemet gennem forskellige kilder. Du skal være opmærksom på forskellige indgange virus program, så det kan stoppes og computeren og dens data kan forebygges. Systemet er altid en stor risiko, hvis den er forbundet til internettet, fordi der er mange websteder, der automatisk kan indsætte virus programmet bare på et klik på en knap. Når du downloader nogen ukendt software så det kan indeholde Book Marker sammen med den. Så du skal gennemse websteder, der anses for at være sikker. Der er en enorm misforståelse, at virussen kun kan spredes i online-mode, men sandheden er, selvom du aldrig har brugt internettet på den computer, det kan stadig blive smittet. Kilderne er allerede inficeret computere, USB-drev, der bærer ondsindede programmer som Book Marker. Når du indsætter og overføre data til din sunde pc det vil helt sikkert blive inficeret. Det er nogle af de kendte kilder, der kan injicere virus til din computer, så skal du være opmærksom, mens de udfører enhver form for dataoverførsel, der sker enten i online eller offline tilstand.\nScan din pc fjerner Book Marker\nFjern Book Marker fra Kontrolpanel\nFølg nedenstående trin omhyggeligt for at afinstallere Book Marker fra din Windows-computer-system fuldstændigt.\nSkridt til at fjerne Book Marker fra Windows XP, Vista & 7 Kontrolpanel\nSkridt til at fjerne Book Marker fra Windows 8\nFjern Book Marker fra Windows 10 Kontrolpanel\nKlik på Afinstaller mulighed for at fjerne Book Marker\nManuelt at fjerne Book Marker, og det er værktøjslinjen, eller udvidelser fra browseren\nHvis Book Marker også har inficeret din browser så er du også nødt til at fjerne udvidelser og add-ons fra din inficerede browser.\nEasy Step at fjerne Book Marker fra Google Chrome\nEnkle trin til at fjerne Book Marker fra Internet Explorer\nNemme trin til at fjerne Book Marker fra Mozilla Firefox\nNu skal du bare nødt til at vælge add-on poster relateret til Book Marker\nForebyggelse Tips til Book Marker Virus\nBrugeren kan fjerne det med hjælp fra Book Marker Scanner. Det er en ultimativ løsning, som kan gøre den inficerede computer trussel gratis. Denne scanner er designet med forskud teknologi, der gør det i stand til at påvise alle truslen fra computeren meget let. Det tilbyder heuristiske arbejdsmetoder strategier til sine brugere, og derfor er det betragtes som en mest pålidelige værktøj. Du kan downloade og installere dette værktøj nemt i dit system og gøre det bruger til at fjerne skadelige orme. Den bedste del af denne software er dens brugervenligt interface. Den bruger, der ikke har en god teknisk viden kan også køre dette værktøj i deres system. Det tager meget mindre tid til at færdiggøre truslen scanningsprocessen. Den manuelle proces at fjerne Book Marker fra computer er noget risikabel proces på den anden side er der ingen risiko, hvis du bruger virus scanner værktøj. Det betyder ikke efterlader nogen negativ indvirkning på computerens ydeevne og bruger meget mindre systemet ressource. Denne Book Marker Scanner vil også give sit prøveversion, som kan bruges til at se virusangreb ved at scanne pc’en, og når brugeren får opfyldt og yderligere gå til sin licenserede version for at fjerne alle registrerede trusler. Heuristisk scanning algoritmer af dette værktøj gør det meget magtfulde og dermed blev det i stand til at beskæftige sig med alle de uønskede spørgsmål som pc’ens ydeevne nedbrydning pop-ups, falske alarmer, browser omdirigering osv Eksperterne anbefaler også denne Book Marker Scanner.\nNem guide til at bruge Book Marker Scanner\nDownload og installer Book Marker Scanner ved at følge nogle sine skridt\nRetningslinjer til at tage sig din pc fra Book Marker\nHvordan du fjerner 1-888-307-2735 fra inficerede Windows-computer-system\nHvordan du fjerner cdn.fbsbx.com fra inficerede Windows-computer-system


Når vi leger med fotoskydning - DIT BRAND\nSe lige, hvor lækkert det kan være at være på fotoskydning for et brand.\nVi samarbejder med en rigtig dygtig fashion- og corporate fotograf, Kavin Photo, der ligesom os har hjemme i Århus. De her skydninger, hvor vi er med til at style modellerne, giver os mulighed for at komme ud på nogle super lækre locations engang imellem. Her er der skudt for en af vores kunder gennem længere tid, ALLSIZE COMPANY GROUP, som sælger tøj til mænd i alle størrelser.\nDet fedeste ved brand shoots er, når det ikke alene er arbejde, men når man mærker, at modellen og holdet bag også har det sjovt i processen. Vi tror på, at det er noget, der kan ses, i det endelige resultat 🙂 Hvad synes I?


Magnetize Aluminium » Hvorfor Og Hvordan Gør Du Det? - 2019 | Byggematerialer\nVigtigste ByggematerialerMagnetize aluminium\nDen magnetiske ledningsevne er afgørende for magnetisering\nAluminium magnetiseres ved hjælp af et genereret hvirvelstrøm felt\nAlu anvendes primært, hvor magnetisme er uønsket\nMagnetiseringen af aluminium er kompleks og tilsvarende sjælden\nIgen og igen rejser spørgsmålet om magnetisering af aluminium. Aluminium er trods alt et metal. På den ene side kan aluminium ikke permanent magnetiseres, fordi det er paramagnetisk. På den anden side kan det have magnetiseringsegenskaber på grund af virvelstrømmen i løbet af den aktuelle strømning. Nedenfor har vi givet dig alle de vigtige oplysninger til magnetisering af aluminium.\nHvorvidt stoffer kan magnetiseres afhænger især af magnetisk strømningstæthed, magnetisk ledningsevne. Dette kaldes også permeabilitet. Derefter angiver permeabilitetsnummeret, om et stof er magnetiserbart:\nPermeabilitet > 1: ferromagnetisk (jern)\nDer er undtagelser ved magnetisering af rustfrit stål. Dette afhænger hovedsageligt af den respektive legering.\nSelve aluminiumet kan ikke magnetiseres uafhængigt på grund af dets permeabilitet. Til dette skal et tilsvarende magnetfelt konstant genereres eller være til stede. Eddy strøm, for eksempel, kan magnetisere aluminium. Men hvis strømkilden er slukket, er magnetiseringen af aluminium afsluttet. Denne metode anvendes til affaldsseparation.\nAluminium kan dog være en del af en bestemt legering, der anvendes til permanente magneter. Disse er Alnioco legeringer. Disse består af aluminium, nikkel, kobber, kobolt og jern. Disse legeringer fremstilles ved sintring og specielle støbningsteknikker.\nSnarere anvendes aluminium, hvor magnetisme ikke må forekomme. For eksempel i køretøjskonstruktion. Magnetiseringen af aluminium, såsom virvelstrøm, er også en relativt unik og sjælden form af magnetiserende metal.\nAluminium tilbyder mange andre egenskaber, der gør det alsidigt. Således har lysmetalet en betydelig højere elektrisk ledningsevne. Den termiske ledningsevne er også signifikant højere end for andre metaller. Da aluminium danner et oxidlag, kan aluminium styres ved oxidation.\nI modsætning til andre metaller udgør sværmet af aluminium store vanskeligheder. Oxidlaget fremstiller også en betydeligt større indsats, når det gælder maling af aluminiumsark og aluminium. Dette gør bearbejdning af aluminium krævende.\nVideo Board: The Lenz Effect: Aluminum, Moving Magnets, Electricity, and Magnetism\nRengøring af en mikrofiber sofa er sagt at være ret let: vi har udarbejdet en manual, som vil vise sig effektiv i praksis!\nVæg uden mørtel - hvordan virker det?\nHvordan man bygger en mur uden mørtel, og hvordan man går trin for trin, lær her. Derudover hvilke sten kan du bruge.\nBalkon vindue - omkostninger og priser\nFor omkostningerne ved nye balkonvinduer skal installationsomkostningerne ikke glemmes. Her er et overblik over priser og installationsomkostninger for balkon vindue.\nInstaller en pulje af glasfiber sikkert\nEn pool af glasfiber kan installeres relativt nemt. Når du fylder hulrummet mellem pool og pitvæg, fortæller vores guide dig.\nSå du kan lægge en træterrasse\nLæs her, trin for trin, hvordan du hurtigt og nemt opbygger en solid, årtier lang træterrasse og hvad du har brug for det til.\nBor sandsten med strøm og lav hastighed\nVed bøjning af et rustfrit stålrør arbejder og hvad der bør overvejes, kan du læse i denne artikel i detaljer, herunder en vejledning.


NCC bygger vejtunnel på Færøerne - NCC\nNCC bygger vejtunnel på Færøerne\nma, dec 08, 2003 14:35 CET\nNCC skal bygge endnu en tunnel på Færøerne. Nordoyatunnilin, som ejes af det færøske landsstyre, har givet NCC opgaven med at bygge en vejtunnel mellem to af øerne på Færøerne. Det er et byggeri til i alt 262 millioner kroner, hvoraf NCC bygger for cirka 225 millioner kroner. Den 6,2 km lange undervandstunnel kommer efter en gigantisk indsats under barske forhold til at forbinde Eysturoy og Bordoy. For at for lave tunnelen er det nødvendigt blandt andet at sprænge 420.000 kubikmeter bjerg væk. Arbejdet går i gang snarest og Nordoya-forbindelsen ventes færdig i august 2006.\nNCC skal bygge endnu en tunnel på Færøerne. Nordoyatunnilin, som ejes af det færøske landsstyre, har givet NCC opgaven med at bygge en vejtunnel mellem to af øerne på Færøerne. Det er et byggeri til i alt 262 millioner kroner, hvoraf NCC bygger for cirka 225 millioner kroner. Den 6,2 km lange undervandstunnel kommer efter en gigantisk indsats under barske forhold til at forbinde Eysturoy og Bordoy. For at for lave tunnelen er det nødvendigt blandt andet at sprænge 420.000 kubikmeter bjerg væk. Arbejdet går i gang snarest og Nordoya-forbindelsen ventes færdig i august 2006. Det var også NCC, der byggede Færøernes første vejtunnel, Vagartunnellen, som forbinder øen Vager - hvor landets eneste flyveplads ligger - med hovedstaden Torshavn på øen Streymoy. NCC begyndte arbejdet på Vagartunnellen i foråret 2000 og afsluttede arbejdet i januar i år, næsten et halvt år før tid. NCC sender medarbejdere fra både Danmark og Norge til at deltage i konstruktionen og byggeriet af Nordoya-tunnelen, der bliver til i samarbejde med lokale, færøske entreprenører.


SÅ er spændingen udløst. Der er fundet en vinder af den store "Grøn Bøsse konkurrence"\nJeg ville både have liveblogget på twitter og filmet denne event, men det må blive til næste give away ;-)\nVinderen er Thomas Larsen. Thomas, du gættede på, at der var 5143 kr. i bøsserne og var dermed den, der var tættest på det korrekte beløb, som er\nStort tillykke til dig. Jeg har desværre ikke din adresse, og min luftballon er punkteret, men hvis du sender mig en mail med dine kontaktoplysninger samt adressen til din nærmeste lokale bager, vil jeg sørge for at lægge en bestilling på den flotteste Othellolagkage, som du kan hente kvit og frit.


GDPR – Ontec | +45 70203700\nDen 25. maj 2018 træder EU’s nye persondataforordning og databeskyttelseslov i kraft (også kaldet GDPR). Derfor er vi i Ontec i fuld gang med at gøre systemer og processer klar, så vi og vores kunder også fremover kan leve op til lovgivningen.\nVi håndterer data for alle vores kunder i større eller mindre omfang. Vi har ikke registreret CPR-numre, men eksempelvis jeres medarbejderes telefonnumre og navne. Når I som virksomhed lader Ontec håndtere denne type personoplysninger, er det fra den 25. maj et lovkrav, at der er indgået en databehandleraftale.\nDu kan finde databehandleraftalen som kan underskrives her, og du kan finde en vejledning til dataansvarlige og databehandlere hos bl.a. Datatilsynet.\nI behøver ikke gøre noget, men I er naturligvis velkomne til at stille spørgsmål til os. For enkelte af vores kunder gælder der særlige forhold for vores databehandling, og derfor tager vi i løbet af marts eller april direkte kontakt til disse kunder.\nVærd at vide om Ontec`s behandling af persondatareglerne\nI kan læse mere om, hvordan vi håndterer ansvaret i databehandleraftalen i tillægget til samarbejdsaftalen her, og hvordan vi behandler personoplysninger i quickguiden nedenfor.\nAlle spørgsmål vedrørende databehandleraftalen, den nye persondataforordning og overholdelse af de nye regler kan stiles til info@ontec.dk\nHvilke personoplysninger, vi indsamler, afhænger af jeres kontrakt med Ontec, og hvilke ydelser, I bestiller til jeres virksomhed eller til jeres kunder.\nDisse oplysninger behandler Ontec med det formål, at I kan kommunikere med jeres slutkunder, og for at Ontec kan leve op til de gældende krav i lovgivningen.\nPersonoplysningerne vil som udgangspunkt alene blive behandlet af Ontec. Dog kan disse også blive videregivet til Ontec`s underleverandører. Der kan f.eks. være behov for at give en underleverandør oplysninger om en slutkundes navn og adresse, hvis der skal udføres service eller leverance. Derudover kan personoplysninger blive videregivet til offentlige myndigheder, hvis det er krævet af lovgivningen.\nOntec benytter normalt ikke underleverandører i lande uden for EU/EØS. Men hvis det skulle ske, følger vi EU-kommissionens standardaftaler for overførsel af personoplysninger til ikke-sikre lande uden for EU/EØS. Grundlaget for overførslen kan dog også været et andet, f.eks. EU-U.S. Privacy Shield, hvis der skal overføres oplysninger til underleverandører i USA.\nDet juridiske grundlag for indsamling og behandling af personoplysningerne er jeres kontrakter med Ontec og den gældende lovgivning.\nOntec har fastsat en række sikkerhedskrav til behandling af personoplysninger. Kravene indebærer bl.a., at medarbejdere hos Ontec skal behandle personoplysninger fortroligt, og at it-systemer skal leve op til en række krav, der løbende bliver skærpet i takt med den tekniske udvikling.\nOntec opbevarer kun personoplysningerne, så længe det er nødvendigt for at kunne opfylde de ovenfor anførte formål, herunder formål fastsat i anden lovgivning.