F O R E L S K E L S E - PDF\nF O R E L S K E L S E\nDownload "F O R E L S K E L S E"\n1 F O R E L S K E L S E UNG/2000 nr. 1, side 4-5. TEKST: JAKOB WILLADSEN Udskriv side H v a d s k e r d e r n å r d u b l i v e r f o r e l s k e t? - Det er først, når du oplever forelskelse for første gang, at det virkelig går op for dig, at du rummer så stærke følelser, som kan give så mange reaktioner inde i din krop, svarer børne- og ungepsykologen Søren Friis-Smith på spørgsmålet om, hvad der sker med os, når vi bliver forelsket. Der sker en masse inde i os, som gør, at "hjertet galoperer, det snurrer i både hoved og krop, og man bliver blød i knæene"... når bare vedkommende er i nærheden. Vi vender al vor opmærksomhed helt og fuldt mod denne ene og gør det bedste, vi kan, for at denne skal gengælde vore følelser. Det kan føles som om, man lever i en helt anden verden, hvor man konstant går rundt med et billede af den, man er forelsket i på sin egen indre skærm. Alligevel føles det ikke særligt generende. Selv om man bliver drillet med det, føles det ikke nær så slemt, som hvis man blev drillet med, at man fx er for tyk. Fordi forelskelsen giver et ekstra overskud, og fordi man har så travlt med hele tiden at være optaget af den, man er forelsket i. Hvorfor er det så pragtfuldt at blive forelsket? Ja, hvorfor er sukker sødt? Før chokoladefabrikkerne jagede vi honning, og folk var villige til at kravle højt op i træerne med risiko for at falde ned for at få fat i det søde stads. Med forelskelse er det som med det søde. Vi mennesker har altid haft hang til det, og det er faktisk vældig smart, at vi er sådan indrettet, at vi føler trang til noget, som styrker vores sundhed og forplantning. Kan forelskelsen vare hele livet? Det tror jeg ikke, medmindre den får lov at blive stående som en uforløst eller en uprøvet forelskelse. Hvis en forelskelse ikke bliver gengældt eller udlevet, så kan den i visse tilfælde faktisk godt vare hele livet igennem. Fordi den forelskede måske resten af livet går med et forgyldt glansbillede og dermed aldrig får mulighed for at finde\n2 ud af, at vedkommende nok også havde nogle mindre elskværdige sider. Hvis forelskelsen derimod bliver udlevet, så vil den, uanset hvor skøn den end måtte være, på et eller andet tidspunkt høre op. Den kan så munde ud i en kærligheds-relation, som varer længe - eventuelt hele livet. Eller den kan munde ud i tomhed og intethed, så man går fra hinanden. Hvorfor går forelskelsen over? Som i så mange andre sammenhænge drages vi i første omgang af det ydre. Og så må vi undersøge, om det indre svarer til det ydre, og nogle gange finder vi så ud af, at det gør det og måske endda mere til. Andre gange - måske hyppigere - skuffes vi. Der sker jo ofte det, at når man kommer tættere på den anden person, så viser det sig, at vedkommende indeholder nogle helt andre ting eller mangler nogle af de egenskaber, som man først troede personen havde, da man forelskede sig. Der var måske ikke den genklang eller den fælles interesse eller nysgerrighed på de dele af livet, som man først syntes var pirrende hos den anden. Vi ved jo udmærket godt, at selv den smukkest indpakkede gave i virkeligheden kan vise sig at være en hadegave. Hvor mange gange kan man blive sådan rigtig forelsket? Det tror jeg ikke, man kan sætte tal på. Men det kommer naturligvis også an på, hvordan vi definerer ordet forelskelse. Jo mere eksklusivt vi gør det, jo mere sjældent sker det. Men man skal nok være varsom med at sige, at man kun kan blive forelsket én gang eller at det kun kan ske indtil en vis alder. Mange ældre mennesker taler med en særlig glød om deres første forelskelse, men jeg har også snakket med ældre, der fik slået benene slået væk under sig selv, når de var på den anden side af de 70. Men nogle gange bruges udtrykket forelskelse, hvor andre måske ville have sagt "var fascineret af", "synes var dejlig" eller "var i seng med". Er man altid lige parat til at blive forelsket? Nej, hvis man for eksempel er i en kærligheds-relation i forvejen, så vil man ikke have antennerne ude på samme måde, men det er selvfølgelig et spørgsmål om, hvor tilfreds man er med det forhold, man er i. Der findes dog også mennesker, som ikke kan udholde den spænding, forelskelsen medfører, og som derfor straks lægger bånd\n3 på den og tæmmer den for at få den under kontrol. Kan alle blive forelsket? De fleste mennesker opnår det i løbet af deres unge liv, men det hænder også, at nogle først møder deres store kærlighed, efter de er fyldt 60 år. Selv forklarer de, at det skyldes, at de simpelthen aldrig mødte personen før nu. Men der findes også mennesker, som af forskellige årsager aldrig oplever "kærlighedens kemi". Nogle træder selv et skridt tilbage, da forskellige omstændigheder kan have bragt dem til en sådan grad af selvkontrol, at de simpelthen undlader at udsætte sig selv for så stærke følelser. At forelske sig er jo at vove pelsen uden at have nogen garanti for, at den er gensidig, men den der intet vover, går måske glip af en del af livets glæder. Sig din mening eller fortæl din historie i: Debatten om forelskelse\n4 F O R E L S K E L S E UNG/2000 nr. 1, side 2-3. TEKST: JAKOB WILLADSEN Udskriv side V i l d t f o r e l s k e t i i d o l e r Man kan godt forelske sig i én, der befinder sig på afstand, eller som ikke vil vide af én, eller som man ikke er i stand til at opnå nogen form for kontakt med. Det har den italienske forfatter og professor i sociologi Francesco Alberoni måtte sande efter flere års intense studier. Ligesom så mange andre voksne havde Alberoni ikke tidligere taget idol-forelskelser særlig alvorligt, men blev meget overrasket over resultatet af sin egen undersøgelse. Den byggede på lange samtaler med 160 unge, lige mange af hvert køn fordelt på samme antal 13- årige, 15-årige, 18-årige og 21-årige. Både drenge og piger har idoler, som de beundrer og tiltrækkes af. Men slet ikke i samme grad. Hos drengene var det ikke samme stærke kræfter, der var på spil, og de få drenge, der virkelig var besatte af deres idol, kom som regel ikke sammen med nogen. Hos pigerne derimod eksisterede der ofte to forelskelser side om side i dem - én i den nære dreng af kød og blod og én i det fjerne idol. Og når de 15-årige piger blev spurgt, hvem de ville vælge, hvis de fik muligheden herfor, så var de sjældent i tvivl. Pigerne foretrækker idolet - drengene gør det modsatte Hvis idolet virkelig kom og vinkede dem til sig, ville de styrte ham i møde med åbne arme, parat til alt, fordi disse berømtheder mere end nogen andre svarer til deres sande forventninger, deres egentlige håb og har gjort det, lige siden pigerne var små, viser undersøgelsen. Jo ældre drengene bliver, jo mere daler deres interesse for idolerne. Da de 18-årige drenge blev opfordret til at fortælle, hvad de ville gøre, hvis de skulle vælge mellem en pige fra hverdagen eller et idol, foretrækker de - lige meget om de er forelskede eller ej, eller om den udkårne gengælder deres følelser eller ej - uden tøven den konkrete pige. Selvfølgelig er drengene også betagede af film-divaerne og kvindelige musik-idoler. Nøjagtig som pigerne er betagede af de mandlige idoler.\n5 Men de drømmer ikke om at gifte sig med dem og have dem for sig selv, fordi disse berømtheder ligger uden for deres rækkevidde. De tilhører en anden verden, fordi det er voksne kvinder, der ikke ville drømme om at se til deres side. - Selv når vi fantaserer, vil vi have, at der ligger bare et nogenlunde realistisk håb bag, ellers gider vi ikke beskæftige os med det, siger Alberoni. Og når drenge skal forestille sig, at de møder film-divaen, har de svært ved at føre historien videre. Hvis han havde råd, ville han måske byde hende på en pizza, og hvis hun virkelig skulle sige ja, så ville han ikke ane, hvad han skulle stille op med hende bagefter. Også for piger er det ren og skær fantasi Han kan kun føre fantasien videre ved at drømme sig voksen, rig og ejer af en flot bil. Eller med andre ord forestille sig, at han er en anden end den, han er. Han ved, at kvinder forelsker sig i mænd, der dur til noget og har noget at byde på. Og han ved, at han ikke selv dur til noget endnu. Den mand, han engang vil blive, skal han først opbygge. Det tager tid og derfor melder han pas. At forelske sig i idoler er ikke noget for ham, siger Alberoni. For piger er det noget helt andet, for de er opdraget med, at det er manden/idolet, der tager initiativet. Det hører med til hans kønsrolle, og hun kan derfor drømme sig hen og forestille sig, at hun møder sin flotte helt, og at de forelsker sig vildt og inderligt i hinanden. I Alberonis undersøgelse fortæller et betragteligt antal piger, at de er forelskede i en konkret fyr, og at de elsker ham lidenskabeligt. Men de føler samtidig, at de måske er endnu mere forelsket i det fjerne idol, som de inderst inde drømmer om at røre ved, kysse, blive gift med. Denne kendsgerning er i total modstrid med Alberonis opfattelse af forelskelse, idet han mener, at det ikke er muligt at være forelsket i to på én gang. Han konkluderer herefter, at når det kan lade sig gøre at være forelsket i to samtidig, så er det fordi, at kun den ene forelskelse opleves som virkelig, mens den anden er rettet mod et fjernt idol, som hun formentlig aldrig vil møde. Også for pigen selv er det ren og skær fantasi, for hun ved udmærket, at skulle hun endelig møde ham, så er det langt fra sikkert, at han overhovedet ville se til hendes side. Drengen af kød og blod er langt fra idealet Forelskelsen i idolet kan vare i mange år, selv om den konstant trues\n6 af drengene i klassen eller naboens søn, der kan give hende noget, som idolet ikke kan. Det er vidunderligt at mærke hans arme om sig, herligt at drøne for fuld speed ud af motorvejen, livet er trist, når han ikke er der. Problemet er bare, at drengen af kød og blod langt fra er idealet. Han er altid på nippet til at skuffe, og hun mangler fornemmelsen af at have nået sit livs mål. For der er også et andet virkeligheds-plan i enhver ung piges drøm, siger Alberoni: Evighedens plan. Hendes fyr er en almindelig dødelig, den skønneste af alle dødelige. Men inderst inde længes hun efter noget større. Sig din mening eller fortæl din historie i: Debatten om forelskelse\n7 F O R E L S K E L S E UNG/2001 nr. 4, side 2-3. TEKST: JAKOB WILLADSEN FOTO: MIKKEL ØSTERGAARD Udskriv side H v a d ø j n e n e f o r t æ l l e r Det er noget underligt noget med disse små, livgivende kugler. Gennem dem kan vi vise kærlighed, magt, vrede, fortvivlelse, sorg, bevægethed og mange andre ting. UNG har mødt Marie- Louise Jersin, 2. g, og Sebastian Fenger fra 1. g på Ordrup Gymnasium ved København. Begge er 17 år. Hvad mener de, øjne kan fortælle: - Øjne kan fortælle en del om, hvad det er for en person, man står overfor. Flakker blikket, vil personen enten skjule noget, eller også er vedkommende usikker på sig selv. Øjnene er også utrolig afslørende for, hvordan vedkommende har det med én. For eksempel i klassen fornemmer man hurtigt, hvad de andre synes, om det man lige har sagt. Om de er enige, eller om de synes, at det var helt hen i vejret. Sådan noget er øjne enormt gode til at afsløre, siger Sebastian. Marie-Louise tilføjer, at man ikke må glemme, at ligesom man fornemmer hos nogen, at deres øjne afslører alt, hvad de tænker, så findes der også personer, som har "poker øjne" - hvor øjnene overhovedet ikke afslører, hvad de tænker eller føler. "Hun skal have lukkede øjne, mens vi kysser" - Hvis man kysser en pige, så kan man fornemme på hendes blik, om hun synes, det er fedt eller ej, siger Sebastian. - Det kan godt være, at man kigger hinanden dybt i øjnene før og bagefter, men mens man kysser, foretrækker jeg, at hun lukker øjnene. Det er selvfølgelig ikke sådan, hun skal lukke øjnene bare fordi, at det bør man gøre eller fordi, at det har man set på film eller sådan noget. - Men hvis hun foretrækker at stå og kigge på veninderne ovre bagved, mens hun kysser, så er der nok noget galt. Jeg tror, at oplevelsen er størst, hvis begge parter lukker øjnene, mens de kysser, siger Sebastian. Marie-Louise er enig. Men tilføjer, at det selvfølgelig kommer an på, hvilken type kys, der er tale om. Hvis det er farmor, man kysser, så\n8 skal man nok ikke lukke øjnene, griner hun. - Hvis man er rigtig forelsket, så kan det være fantastisk dejligt bare at sidde og kigge hinanden dybt ind i øjnene. Jeg ved godt, det kan lyde som en kliché, men det er jo sandt. Selvfølgelig ikke hele tiden - øjeblikket skal naturligvis være til det, siger Marie-Louise og tilføjer: - Er man så i et forhold, så synes jeg til gengæld, at det er mindst lige så vigtigt, at parterne kan kigge hinanden i øjnene, når de taler om vigtige ting i forholdet. Jeg ved ikke hvorfor, men jeg tror, at piger er lidt bedre til det end drenge "Øjenkontakt med en fyr i S-toget som uskyldig flirt" - Der er et eller andet særligt over at få øjenkontakt med en fyr, hvis man sidder i S-toget eller et andet uforpligtende sted. Det er som om, at man her tillader sig selv at fastholde blikket længere, end man ville have gjort, hvis man vidste, at man skulle møde personen igen dagen efter. Hvis man så har gloet lidt for længe, så kan man godt tage sig selv i, at nu må man hellere stoppe, for ellers begynder vedkommende måske at tale til én, og det var jo ligesom ikke meningen. For man mente jo ikke noget med det. Det var bare sådan en slags uskyldig flirt. - Jeg ved godt, at der er nogen, som siger, at øjnene er det vigtigste, når man møder en ny person. Men jeg tror nu, at det er en kliché. For det er helheden, man bedømmer ud fra. Det er jo ikke kun øjnene, mener Marie-Louise. - Da jeg mødte min kæreste, startede vi selvfølgelig med at flirte med øjnene, men det var ikke dem, jeg faldt for. Det var mere nogle andre ting hos ham. Det var først senere, at jeg rigtig begyndte at lægge mærke til hans øjne. "På en måde er alle øjne smukke" - Sådan havde jeg det egentlig også. Jeg kan huske, at der gik lang tid, før jeg opdagede, at min kæreste faktisk har nogle utrolig flotte øjne. Det var ikke noget, jeg sådan tænkte over i starten. Men selvfølgelig er det en stor fordel, hvis en pige har flotte og tiltrækkende øjne. Det tror jeg da også, at de selv godt er klar over. Det er vel derfor, at de fremhæver øjnene med make-up, siger Sebastian. - Men selv om drenge ikke fremhæver øjnene, som piger gør, så betyder det da ligeså meget for os, at en dreng har flotte øjne. Jeg tror, at det er lige vigtig for begge køn, siger Marie-Louise og fortsætter: - På en måde, synes jeg, at alle øjne er smukke. Jeg kan i al fald ikke\n9 komme i tanker om nogen, som har decideret grimme øjne. For mig kommer det mere an på, hvordan man bruger øjnene. En person kan have de smukkeste og dybeste brune hunde-øjne, men hvis de ikke fungerer sammen med ansigtets mimik, eller hvis de sender helt andre signaler end kroppen, så synes jeg ikke, at de er smukke. Sig din mening eller fortæl din historie i: Debatten om forelskelse\n10 F O R E L S K E L S E UNG/2000 nr. 2, side TEKST: JAKOB WILLADSEN Udskriv side K y s Alle kysser af og til, og vi har alle forskellige grunde til det - eller slet ingen grund. Bare lyst. Og når alle gør det - så må det jo være en smal sag, ikke? Du spidser læberne, som når du siger "Rooo..", og så tilføjer du et "...bert". Hvis din mund er i kontakt med - eller blot i nærheden af - et par læber, eller et andet godkendt kyssemål, så har du herved udført et kys. Kysset har til alle tider været en fantastisk måde at kommunikere på. Og kys har forskellig betydning, alt efter hvem og hvordan der kysses. Vi ser paven kysse asfalten i forskellige lufthavne, politikere kysse spædbørn, fodboldspillere kysse af glæde eller mormor og morfar kysse, fordi de holder af hinanden. Og så er der kysset, som man simpelthen ikke kan lade være med, fordi han eller hun er så dejlig... De fleste eksperter er enige om, at der ikke findes en egentlig ophavsmand til kysset. Til gengæld ved man, at i Middelalderen blev kysset ikke kun brugt til at hilse på eller vise følelser for hinanden, det var også en måde at fremhæve skellet mellem klasserne i samfundet. Jo lavere en status, desto længere fra ansigtet kyssede man. Havde man samme stand, kyssede man på munden, mens man var henvist til hånden på en højerestående person. De virkelig højtstående personer hilste man ved at kysse deres knæ, og hvis man rangerede meget lavet, måtte man nøjes med at kysse deres fødder. Selve ordet menes at stamme helt tilbage fra de allerførste mennesker. Der gættes på, at det kunne være en efterligning af den lyd, det gav, når to menneske-aber smed deres køller og pressede deres behårede ansigter mod hinanden. Men det store spørgsmål for antropologer og filosoffer handler mere om, hvorfor man begyndte at kysse. Et bud lyder på, at man før i tiden troede på, at vores ånde indeholdt kraft og sjæl. Ved at kysse hinanden indgik man en slags åndelig ægteskab. Det lyder meget romantisk, men teorien har vist flere rødder i poesien end i videnskaben.\n11 Kysset har altid haft mange betydninger alt efter hvilken verdensdel, man befandt sig i. Hos eskimoerne gnider man næserne hårdt mod hinanden uden at bruge læberne eller munden. Elskende par har også pustet på hinandens næser og munde og derefter inhaleret hinandens dufte. I Japan er man endnu mere blufærdig, for her er man ikke så glad for kys, og det skulle være et sjældent syn at se selv en mor og et barn kysse hinanden. Her gælder det altså om at kysse så lidt som mulig - i hvert fald offentligt. Så er der de indfødte på de sydlige Stillehavsøer, som synes, at det enkle mundkys er lidt for kedeligt. En antropolog besøgte øerne i 1929 og beskrev senere deres kys: Når to elskende har fundet sammen, vil de efter den indledende samtale typisk begynde at ordne hinandens hår og rense det for urenheder. Så vil de begynde at gnide næse, akkurat som eskimoerne gør det. Herefter vil de begynde at gnide deres kinder mod hinanden, - men stadig uden at kysse hinanden på munden. Dernæst vil de begynde at sutte på hinandens tunger, hvorefter de begynder at bide i hinandens underlæbe, indtil den begynder at bløde. Men det virkelige klimaks i kysset kommer først, når man griber sin elskedes hår og hiver hårdt i det, hvorefter man bider spidserne af hinandens øjenvipper. I vores vestlige kultur er det næsten som om, vi er født til at kysse - i hvert fald i et eller andet omfang. Vi vokser næsten alle sammen op med kys. Mødre, fædre, tanter, bedsteforældre og mange flere kysser os i et væk igennem vores opvækst. Men naturligvis udføres kysset forskelligt, alt efter om du kysser din bedstemor, eller du kysser én, du elsker med en så brændende lidenskab, at du mest af alt har lyst til at sluge vedkommende i en mundfuld. Filosofen Søren Kierkegaard bidrog til kyssets teori i sin bog "Enten - Eller" fra Her skelner han mellem det symbolske kys og så det kys, derindebærer en følelse. Han beskriver også forskellige lyde, som kysset kan medføre, og han skelner mellem det korte og det lange kys samt mellem det første og alle andre kys. Den amerikanske antropolog Jane Godall har i øvrigt fundet ud af, at chimpanserne, ligesom mennesker, kysser af mange forskellige grunde. Nogle for at vise at de er underdanige eller blot for at hilse på hinanden, men de kysser også, når de er ved at indlede et forhold. Heste gør kur til hinanden ved at presse mulerne sammen under\n12 parringslegen, og hunde kysser med næsen og tungen, når de leger. Der findes endda kyssende fisk. De kan svømme rundt med læberne låst fast til hinanden i timevis. Man skal helt tilbage til 1896 for at finde den første film, der viste et kys. Den hed simpelthen "The kiss" og varede kun i 30 sekunder. Det mest populære filmkys af alle er fra "Lady og Vagabonden" - nemlig den scene hvor de to forelskede hundes snuder møder hinanden, mens de er ved at fortære den samme spaghetti. Sig din mening eller fortæl din historie i: Debatten om forelskelses\n13 F O R E L S K E L S E UNG/2002 nr. 1, side TEKST: JAKOB WILLADSEN Udskriv side M a n b l i v e r l i d t r ø d i k i n d e r n e o g b e g y n d e r m å s k e a t r y s t e.... Hvad er det, som kan få én til at kravle helt op på tåspidserne på en lyserød sky for at skrige ud over den ganske verden, at man er det lykkeligste menneske i hele verden? Noget som måske senere kan få én ned i det dybeste, sorte hul, hvor man føler sig som verdens ulykkeligste menneske? Ja, selvfølgelig - du har gættet det! UNG har talt med fem 9. klasses elever fra Tre Falke Skolen på Frederiksberg. Hvordan opleves det at være forelsket? Fraz: - Man tænker simpelthen på den person hele tiden, og man får en hel speciel dejlig fornemmelse, hver gang man bare ser hende. Camilla og Mads samtidig: - Man får sommerfugle i maven... (alle griner) Camilla fortsætter: - og man føler, at der render hjerter rundt omkring hovedet på én. Man bliver sådan lidt rød i kinderne og begynder måske at ryste, hvis personen kommer for tæt på. Mads: - Hjertet banker hurtigere, og når man kommer tæt på hende, får man sådan lidt kuller i maven og bliver sådan helt... ja, man falder i spåner. Men når man er forelsket, så tror jeg også, at man ofte prøver at spille lidt ekstra smart, og derfor kan man nemt komme til at sige en eller anden total kikset scorereplik. Alexander: - Ja, man kan nemt komme til at gøre noget dumt, når man er nyforelsket. Man gør måske et eller andet smart eller køber et eller andet for at imponere hende, og så kan det gå helt galt. Tanja: - Men det opleves nok forskelligt fra person til person. For mig går der som regel først et stykke tid, inden jeg bliver forelsket, for jeg skal først lige lære personen at kende. Alexander: - Jeg tror heller ikke på den med, at man bliver forelsket fra første øjeblik. Man kan selvfølgelig straks se, om hun ser lækker ud, men man kan jo ikke vide, hvordan hun er. Det kan jo være, hun er en idiot, hvis man først lærer hende at kende. Jeg mener, man kan\n14 jo godt føle noget specielt første gang, man ser hende, og så føle noget helt andet en uge senere. Er der forskel på den måde piger og drenge oplever forelskelse på? Camilla: - Det er helt klart, at drenge skal spille mere smarte, når de er forelskede. De bliver også sådan lidt mere højtråbende. Ja, de GÅR endda anderledes - det er nok fordi de er sådan lidt... som dyr... (alle griner). Tanja: - Drenge bliver også mere grove i deres udtryk, de siger: Hold da kæft... har I set hende derovre, sikke nogle babser hun har. Pigerne bruger mere følelserne og siger: Neeeej, har du set ham derovre. Hvor ser han altså godt ud, ih hvor er han skøn og sikke nogle søde øjne han har... Mads: - Jeg tror også, at piger sådan mere snakker om det og siger ih... og åh... hvor ser han sød ud, og han har sikkert et godt hjerte. Hvor drenge er sådan mere kontante, og så ellers hurtigt videre til næste emne... Alexander: - Ja, der er nok noget om, at vi drenge har det mere med at gemme det inde i os selv. Fraz: - Jeg tror, at drenge kigger mere efter kroppen end ansigtet, hvor det måske er omvendt hos piger. Alexander: - Piger er nok mere opmærksomme på, om drengen er sød, og så betyder udseendet måske ikke helt så meget. Hvor jeg tror, det spiller en større rolle for drenge, om pigen er pæn. For drenge er det ikke så meget med: Åh, hun er så sød, for hun kan forstå mig. Her handler det mere, om hun er en lækker steg eller ej. I al fald udadtil... Fraz: - Nu er det jo ikke alle drenge, der bare tænker på, om hun ser godt ud. Det betyder vel også noget, om man kan snakke med hende. Camilla: - Det tror jeg nu også, og der er da heldigvis også nogle drenge, som godt kan vise, hvad de føler. Alexander: - Jo, men det er jo ikke det, som man blærer sig med overfor vennerne. Drenge siger jo ikke: Hun er så dejlig, for vi kan snakke sammen i timevis. Tanja: - Mon ikke det gælder for begge parter, at en kæreste skal man selvfølgelig kunne snakke med, for man kan jo ikke bare sidde og kysse hele tiden, vel?\n15 Hvordan er det at være ulykkelig forelsket? Fraz: - Forfærdeligt! Det gør ondt hele tiden, og det er det første, du tænker på, når du vågner om morgenen, og man kan heller ikke koncentrere sig resten af dagen. I timerne sidder man bare og tænker: Åh shit, kunne jeg dog bare få hende... Tanja: - Jeg var engang så ulykkelig forelsket, at jeg tænkte på selvmord. Jeg havde været forelsket i den samme dreng i over tre år, og han fik det at vide gennem venner, for jeg turde ikke selv sige det. Men han ville ikke have mig. Da jeg var kommet mig over chokket, tænkte jeg: Okay, så vil jeg snakke med ham, og da fandt jeg så ud af, at han nok alligevel ikke var noget for mig. Fraz: - Hvis man ikke kan få hende, som man gerne vil have, så kunne man jo finde en anden pige, som man så forestillede sig var den pige, som man gerne ville have. Tanja: - Helt ærligt... det tror jeg altså ikke pigen ville blive særlig glad for. Mads: - Ude på min gamle skole, da var der en pige, som jeg rigtig, rigtig godt kunne lide, men jeg kunne bare ikke få hende. Det var jeg selvfølgelig både sur over og ked af, men så prøvede jeg at blive rigtig gode venner med hende. Jeg tænkte nemlig, at hvis jeg nu er rigtig sød mod hende gennem meget, meget lang tid, så vil hun måske tænke: Åh han har altid været så sød mod mig... men nej, jeg fik hende ikke. Tanja: - Jeg har lagt mærke til, at mange bliver forelsket, som var det kærlighed ved første øjeblik. Men det, de forelsker sig i, er den andens udseende, og det gælder både piger og drenge. Men det er jo bare ikke sikkert, at den holder, når man først lærer personen at kende. Leder I efter den eneste ene? Tanja: - Nej, for jeg tror ikke på, at der findes nogen, som er perfekt til én. Der er altid mindst én fejl ved den person, man finder. Men så kan man måske godt lide de andre ting, som vedkommende indeholder. Camilla: - Nu behøver man jo ikke finde én, som man er fuldstændig enig med om alt, for så får man jo heller ingen modspil. Vi skal jo heller ikke allerede som 15-årige finde den eneste ene, som vi skal være sammen med resten af livet. Vi må gerne lige have lidt forskellige kærester, mens vi er unge. Men det der med at tro, at der findes en bestemt person, som er skabt til mig - det er helt hen i vejret.\n16 Fraz: - Jeg tror heller ikke en skid på det der med den eneste ene. Jeg regner da med at få masser af eneste ener! Alexander: - Det kan da godt være, at der er en eneste ene, men jeg er bare ikke sikker på, at jeg kan finde hende. I øvrigt tror jeg godt, at den eneste ene også godt kan være én, der har et par minusser, som man kan arbejde videre med. Mads: - Men det kunne da være dejligt, hvis der fandtes én, som man aldrig nogen sinde kom op at skændes med. Jeg har faktisk en storebror på 24, og han har kommet sammen med sin kæreste, siden de var 14 år. Og jeg tror faktisk, at de holder sammen resten af livet... mindst! Skal man kunne lide sig selv for at kunne blive forelsket? Tanja: - Måske, men hvis man ikke kan lide sig selv, så må man jo prøve at pynte lidt på sig selv. Men man kan jo ikke bare sådan lige lave om på sig selv, og det skal man vel heller ikke. Mads: - Jeg tror ikke, at man behøver at elske sig selv... bare man tror lidt på sig selv. Alexander: - Hvis pigen bare kan lide ham, så betyder det vel ikke så meget, om han bryder sig om sig selv eller ej. Måske er hun den eneste ene, som kan forstå ham, og det kan være, at hun kan lære ham at blive glad for sig selv. Hænger forelskelse og sex sammen? Mads: - Det kunne jo godt være, at to var enige om, at de egentlig ikke brød sig særlig meget om hinanden, men at de alligevel gerne ville i seng med hinanden. Det må de jo så selv om. Alexander: - Man kan da sagtens forestille sig to mennesker, hvor det kun er den ene, som er forelsket, men hvor de så alligevel går i seng med hinanden. Og så kan man jo spørge, om det har noget med kærlighed at gøre? Tanja: - Det er vel okay, at folk går i seng med hinanden, selv om de ikke er forelskede. Men så kommer der jo ikke rigtig følelser med i det, og det synes jeg på en måde er lidt synd. Hvordan oplever I det, når en af jeres venner bliver forelsket? Camilla: - Jamen så er veninden kommet i drømmeland og bliver lidt fraværende, og så er det bare ham hele tiden. Men jeg brokker mig ikke, for man må respektere, når to kan lide hinanden... men selvfølgelig kan det være irriterende, hvis hun overhovedet ikke kan\n17 snakke om andet end ham. Men okay, sådan er man måske også selv. Mads: - Da en af mine venner begyndte at komme sammen med en pige, forsøgte jeg mange gange at ringe til ham. Jeg foreslog, at vi skulle spille fodbold eller noget andet, men uanset hvad jeg foreslog, så sagde han: "Jeg kan desværre ikke i dag - desværre du, jeg kan heller ikke i dag". Han forklarede så, at det var fordi, at han skulle være sammen med kæresten, og jeg tænkte: satans også. Men kærlighed er kærlighed, og det skal man respektere! Alexander: - Men der kan vel også komme noget positivt ud af det, for det kunne jo være, at man dermed også kom til at kende kammeratens kæreste, som måske var sød, og så kunne man jo gå ud sammen alle tre. Men selvfølgelig er det irriterende, hvis man føler, at kæresten tager ens ven fra én. Fraz: - Der er jo faktisk nogen, som forsøger at sabotere kammeratens nye forhold og siger dårlige ting om hende, fordi de er jaloux. Men man bliver jo nødt til at forstå, at han også skal have tid til hende pigen og ikke kun til vennen. Så kan man vel bare lave en aftale med kammeraten om tirsdagen i stedet for om mandagen osv. Alexander: - Men der er jo også nogen, som forandrer sig ret meget, når de begynder at komme sammen med en pige. De synes måske pludselig, at alt det, man tidligere gjorde sammen, nu er kedeligt og barnligt. Men det kan jo også være, at det i virkeligheden skyldes, at pigen vil have ham for sig selv. For at være smart over for hende, så siger han, at det og det synes han ikke er sjovt længere. Men hvis han opfører sig sådan, så tror jeg hurtigt, at han vil miste sine venner. Camilla: - På et eller andet tidspunkt kommer de jo ned på jorden igen - de kære parforhold. Jeg har en veninde, som gennem en lang periode stort set ikke kunne snakke om andet end HAM. Nogle gange var jeg virkelig irriteret og tænke: Så ti' dog stille. Men det er længe siden nu. I dag har de mere fået noget der ligner et mand/kone forhold, så nu snakker hun ikke så meget om ham længere. Er der status ved at have en kæreste? Tanja: - Der er i al fald nogen, som tror, at de er blevet noget mere, nu hvor de har fået kæreste på. Mads: - Det kommer an på hvem, som har fået en kæreste. Men det kommer så sandelig også an på, hvem kæresten er. Hvis det er skolens sild, man har scoret, så er man da virkelig sej. Camilla: - Der er også mange, som går højt op i, hvordan venindernes kærester ser ud. For hvis han ser godt ud, så kunne det jo være, at\n18 han har nogle venner, som også ser godt ud! Fraz: - Der er også dem, som siger, at hun er grim og billig, hvor det inderst inde bare er fordi, at de er jaloux. Alexander: - De gode venner, det er dem, som er ligeglad med, hvordan kammeratens kæreste ser ud, hvis bare vennen selv synes, at den holder. Tanja: - Så er der også dem, som ingen kæreste har, og som er jaloux på dem, som har én. Det har jeg selv prøvet. Jeg kan huske en gang, hvor jeg så to stå og kysse hinanden ude på gaden. Jeg ved ikke hvorfor, men det rørte mig bare så dybt, og jeg tænkte, bare det var mig. Sig din mening eller fortæl din historie i: Debatten om forelskelse\n19 F O R E L S K E L S E UNG/2001 nr. 2, side 2-3. TEKST: JAKOB WILLADSEN Udskriv side SMS-beskeder: G o d e t i l f l i r t - i k k e t i l a t s l å o p Et buttet hjerte med englevinger toner frem på displayet. Vedhæftet et par søde ord - ja så er der næsten statsgaranti for et par blussende kinder i den anden ende. Og billedbeskeder kan være både frække, søde og sjove. De er næsten altid relateret til noget frækt, men de fleste er nu mest sjove, fortæller Magnus. Til gengæld er det ikke spor sjovt, hvis der står "Det er slut, hej". Men er det ikke også bare for fejt at slå op over SMS, diskuterer Anja, Camilla og Magnus fra 10. klasse på Kastanievej Efterskole på Frederiksberg. - Det kan man ikke være bekendt. Hvis jeg skulle slå op med en pige, så ville jeg da ringe og sige det, siger Morten. - Jeg ville i hvert fald blive meget ked af det, hvis jeg fik sådan en besked - og rasende. Jeg ville straks ringe til ham og spørge, hvad han bildte sig ind. Men det kommer selvfølgelig også an på, hvor seriøst forholdet var - om man bare havde kendt hinanden en dag, en måned eller om det var et halvt år, siger Camilla. - Jeg vil nu ikke udelukke, at jeg kunne finde på at slå op over SMS. Det kommer selvfølgelig an på mange ting, men det kunne jo være, at det simpelthen var for svært at få det sagt, indrømmer Anja. "Jeg svarede: Jamen jeg er også vild med dig" Ingen af de tre har dog prøvet at slå op på den måde, men Camilla har til gengæld prøvet at blive scoret over SMS: - Det var til en fest, hvor vi sad i samme lokale, og han blev ved med at sende beskeder til mig. En hel masse omkring at han godt kunne lide mig. Han var sådan lidt af en spøgefugl, så jeg troede egentlig bare, at det var for sjovt. Så jeg svarede, jamen jeg er også vild med dig og lidt i den dur. Men han fortsatte i en hel uge, og det førte faktisk til, at vi begyndte at komme sammen, fortæller Camilla. - For et par år siden ville jeg spørge en pige, om vi skulle komme\n20 sammen. Hvor havde det dog været meget nemmere, hvis jeg bare kunne have skrevet en besked, men det var altså før, jeg fik mobiltelefon. Men jeg har selv prøvet, hvor en pige var interesseret i mig. Det var dog ikke gensidigt. Hun sendte tre beskeder, hvor hun spurgte om det samme på tre forskellige måder. Jeg svarede nej, nej og nej, og så fik jeg ikke flere spørgsmål, fortæller Magnus. - Man skal selvfølgelig passe lidt på, for SMS kan godt virke lidt hårdt og kontant, og det er ikke altid, man helt når at gennemtænke det, før man sender, indrømmer Camilla. Engang sendte hun en skideballe i tre beskeder til en fyr. Men hun kom til at sende dem til en veninde, som slettede dem. I mellemtiden var hun faldet lidt ned, og vennen fik slet ikke den store skideballe, som egentlig var tiltænkt ham. Men modsat så kan den impulsivitet, som følger med beskederne, også være ganske dejlig, fortæller Magnus: - Man bliver simpelthen så glad, hvis ens kæreste lige sender en besked på det rigtige tidspunkt. Hun skriver måske bare "Hej søde, hvad laver du". Det er ligesom at få et rigtigt brev. Jeg har stadig gemt to gamle beskeder, som virkelig betyder noget for mig, og de skal ikke slettes, forsikrer Magnus. - Det har også gjort det nemmere at vedligeholde kontakten til gamle venner, og man undgår de pinlige tavsheder, der kan opstå i telefonen. Og bliver man træt af det, så siger man da bare, at nu skal jeg altså dit eller dat. Det kan jo ikke kontrolleres i den anden ende, siger Camilla. "Uden SMS ville der ikke være så mange forhold" SMS har også fået stor betydning, når der skal flirtes. Det kræver nemlig ikke det samme mod at sende en besked som at skulle stå ansigt til ansigt med en person, man er helt vild med. Og uden SMS ville der ikke være så mange forhold blandt unge, som tilfældet er i dag, hævder de tre efterskole-elever. Selv en besked, som er fejladresseret, kan få betydning. Anja fortæller, at hun har en veninde, som lige skulle sende en besked til sin mor. I stedet kom hun til at sende den til en dreng i Jylland, og siden da har de dagligt sendt beskeder til hinanden. Danmark er et af de lande, hvor der sendes rigtig mange SMS beskeder. 700 millioner på et år. Det svarer til 15 beskeder for hver mobilejer om måneden eller én hver anden dag. SMS koster ganske vist "kun" 50 ører, men det kan hurtigt løbe op i mange penge, og telefonselskaberne tjener styrtende på det. For Anja, Camilla og Magnus er SMS den største enkeltstående udgift


Cyklistforbundet: Gør en forskel i dit lokalområde - Stevns Netavis\nDet skal være nemmere at være cyklist i lokalområderne i Danmark. Det mener Cyklistforbundets, som netop har udgivet en frivillighåndbog om bedre betingelser for cyklister i alle aldre.\nBør der være flere og bedre cykelstier? Er skolevejene for usikre for børn at cykle til skole? Det kan cyklistforeninger få hjælp til med lokale initiativer og finde inspiration i Cyklistforbundets frivillighåndbog.\nCyklistforbundet har samlet inspiration og gode råd om frivilligt, lokalt arbejde for cykelsagen – hvad enten det er som enkeltperson, som en lokal borgergruppe eller som del af en lokalafdeling i Cyklistforbundet.\nForbundet peger selv på en række indsatsområder:\n• Hvordan får vi etableret cykelstier i de smalle, stærkt trafikerede gader og på bystrøget?\n• Hvordan kan man cykle til vigtige turmål i byer med gågader, uden at det går ud over fremkommeligheden?\n• Hvordan kan vi få gjort børnenes skoleveje bedre, end de er i dag?\n• Hvordan får vi anlagt grønne stier (cykelstiruter) ud til de rekreative områder?\n• Hvordan får vi bedre cykelparkering ved tog- og busterminaler, ved indkøbscentre og andre offentlige steder?\nInteresseorganisationen peger også på, at det er værdifuldt at have en god og konstruktiv kontakt til kommunens forvaltning og politikere. Det gør det nemmere at pege på udfordringer og byde ind med løsningsforslag. I bund og grund handler det om at påvirke med konkrete forhold og den langsigtede planlægning.\n– Det er vigtigt at påvirke arbejdet i kommunens planafdeling direkte. Som regel bliver kommuneplanen fremlagt til høring inden den endelige vedtagelse. Bed om at få dem tilsendt eller find den på kommunens hjemmeside. Læs planen og kommentér skriftligt, lyder det fra Cyklistforbundet.\nMange kommuner har et lokalt trafiksikkerhedsråd. Hvis ikke Cyklistforbundet allerede har en plads i det råd, kan det være en god ide at arbejde for, at cyklisternes stemme bliver repræsenteret her.\nCyklistforbundets idékatalog indeholder temaer og viden om god cykelparkering, trygge cykelstier, børnecykling og meget andet skrevet af blandt andre Cyklistforbundet, som man kan bruge i arbejdet for gode cykelforhold i sit lokalområde og i sin kommune. Gå til idékataloget


Julehilsen fra Afghanistan\nSådan bliver vores jul i det sydlige Afghanistan, og alle er hjemme i lejren.\n25-12-2006 - kl. 16:19\nAf presseofficer Nikolaj Grøn\nSå blev det endelig jul i den lille lejr. I går kom vores venner retur til Camp Bastion efter en uges tid på mission i den nordlige del af Helmand-provinsen. Operationen var forløbet roligt, og der var rig lejlighed til at besøge de afghanske landsbyer og tale med lokalbefolkningen. Der blev også tid til at dele gaver ud til børnene og spille fodbold med de lokale.\nSoldaterne var tydeligvis glade for at være tilbage i Camp Bastion. Soldater med nissehuer og køretøjer pyntede med kravlenisser og juletræskæder talte deres tydelige sprog: Nu er det jul.\nFrokost hos englænderne\nVi var nogle heldige danskere, der efter lodtrækning blev inviteret til frokost hos englænderne. Den britiske TV-kok, Gordon Ramsey, kendt fra serien ”Hell’s Kitchen” var i et sjældent godt julehumør og havde fremtryllet en rigtig lækker julemiddag i sit Helmand Kitchen, så eftermiddagen gik med at slå mave.\nEllers var der generel glæde over at have alle hjemme i lejren i god behold, og mens de hjemvendte soldaterne fik badet og skiftet tøj, hørte vi ”store julehilsen” på radioens P4 og spiste juleknas. Overalt står der skåle med juleslik og snold, som soldaterne har fået sendt fra Danmark.\nI dag, lille juleaften, er der en dagen-før-dagen stemning. Alle har travlt med et eller andet ”juleagtigt”.\nVores egen julemad har været noget tid undervejs, men kom endelig frem til Camp Bastion for nogle dage siden. Forberedelserne til juleaften i morgen er i fuld gang. Især kokkeholdet og feltpræsten haster rundt for at få det sidste på plads inden den store dag i morgen.\nVores militærjurist havde været til møde i Kandahar og kom lige forbi Camp Bastion i dag på sin vej videre til Lashkar Gah. Så han blev straks læsset med julepost, julemad og pakker til de andre soldater i Lashkar Gah. Juletræet er ved at blive sat op ude på vores paradeplads netop nu.\nDet er lang tid siden, nogen har set et træ hernede.\nI morgen juleaften skal vi til juleaftensgudstjeneste, som vores feltpræst Thomas holder i det store spisetelt. Derefter er der dansk julemiddag med flæskesteg, andesteg, brunede kartofler og rødkål – og med ris a la mande til dessert.\nRygterne vil vide, at der er 30-40 mandelgaver, så vinderchancen er næsten lige så god som derhjemme. Bagefter skal vi danse om juletræet og synge danske julesange. Juleaften slutter af med hygge i velfærdsteltet og måske en sodavand eller to i baren.\nI løbet af dagen vil vi prøve at sende en lille hilsen hjem til jer i Danmark via TV2, og ellers giver vi jer et kald på telefonen, når der er ledigt på linjen.\n1. juledag skal vi til julegudstjeneste i velfærdsteltet og bagefter står den på tre af højtidens klassikere: Disneys juleshow, Life of Brian og The Matrix.\n2. juledag er der kæmpe julebingo arrangement med flotte præmier, så måske er man være heldig at vinde den julegave, man ikke fik?\nSådan kommer vores jul til at forløbe hernede i Camp Bastion. I Kandahar og Lashkar Gah har vores kollegaer lagt et tilsvarende program for højtiden.\nHerfra skal der lyde en stor hilsen fra alle danske soldater i det sydlige Afghanistan til familie, venner og kollegaer, hvor end I måtte være. I ønskes alle en glædelig jul og et godt nytår.\nEt par afghanske drenge får en fodbold i julegave.\nMøde med beboerne i en lille landsby i det nordlige Helmand.


Snookerudvalget – Dansk snooker\nCategory Archives: Snookerudvalget\nSom det fremgår af kalenderen, har vi nået skæringsdato for udtagelse til Nordic Snooker Championship. Dette betyder at al udtagelse til NSC16 vil blive foretaget på baggrund af den nuværende rangliste. Top 8 på ranglisten vil blive tilbudt en plads, mens spillere udenfor top 8 kan håbe på et wildcard. /Snookerudvalget\nPosted byDaniel 22. november 2015 22. november 2015 Posted inGenerelt, Snookerudvalget\nTil starten af den nye sæson vil der blive lavet nogle ændringer i turneringsstrukturen, samt til reglementet. Herunder kan du læse lidt om de vigtigste ændringer til 2015/16 sæsonen. 1. Ranglisteformatet ændres, således at ranglisten fra og med d. 1. september 2015 tæller det antal turneringer bagud, som der er planlagt for den kommende sæson. […]\nPosted byDaniel 27. august 2015 27. august 2015 Posted inOfficielt, Snookerudvalget\nSnookerudvalget er et udvalg i Den Danske Billard Union (DDBU) nedsat af Eliteformand Jan Mortensen. Snookerudvalget står for at arrangere turneringer i sæsonen, samt vedtager regler gældende for snooker i Danmark. Snookerudvalget består af: Formand: Peter Graversen Telefon: 21 72 65 25 Mail: peter@snooker.dk Turneringskoordinator Willy Mikaelsen Mail: willy@snooker.dk Eliteansvarlig Rune Kampe Mail: rune@snooker.dk IT-ansvarlig Daniel Jallov Mail: daniel@snooker.dk […]


Forside - fitness-ok\nVelkommen til Fitness OK, Roskilde. Vi er klar til at servicere dig og give dig den bedste oplevelse.\nI Fitness OK vil du møde et inspirerende og motiveret team bag receptionen og på gulvet, som altid står klar til at hjælpe dig.\nVi har åben fra tidlig morgen 05.00 til 22.00 alle hverdage. weekenden lørdag og søndag 05.00 til 22.00.\nI Fitness OK er der plads til alle, og vi kan tilbyde dig alt fra elektronisk cirkeltræning, til styrketræning til en varieret holdplan.\nVi tilbyder personlig træning, samt online kostvejledning, og vi har i Fitness OK nogle af de bedste træningsmaskiner på markedet.\nKom ind og se centret, og få en sludder med personalet, hvis der er noget, du enten er usikker på, eller vil vide mere om.\nVi glæder os til at se dig i Fitness OK!\nMandag til fredag åbent fra 05.00 til 22.00 Lørdag og søndag åbent fra 05.00 til 22.00\nFitness OK er bemandet Mandag-fredag kl. 08.00-20.00.\nLørdag-søndag kl. 08.00-18.00.\nMELD DIG IND IDAG, OG FÅ RESTEN AF JUNI MÅNED KVIT OG FRIT\nKLIK FOR MEDLEMSKAB\nVores holdtræning består af en instruktør, der udarbejder en sjov, motiverende og givende, træning, hvor et hold bestånde af 5-15 deltagere, vil give den gas sammen.\nHoldtræning giver en fantastisk god mulighed for at skabe et godt fællesskab og på\nsamme tid få trænet med et kæmpe smil på læben.\nFitness OK tilbyder følgende hold:\nPå Fitcross i Fitness OK ønsker vi at gøre dig lidt bedre til det hele. Med en træning som involverer elementer af både styrketræning og kondition vil du på Fitcross holdene få muligheden for at få det største udbytte på en times træning.\nTræningen består af opvarmning, instruktion til øvelser, styrke- og cirkeltræning. Uanset tidligere erfaring, alder eller tal på vægten er der plads til dig.\nPå Fitcross hold skal sved og hårdt arbejde gå hånd i hånd med smil og en god oplevelse.\nTræning er sjovest sammen og under professionel vejledning fra vores dygtige instruktører vil du både øge din styrke, kondition og mobilitet.\nTil vores store holdsal har vi indkøbt maskinerne ”Synergy air Power Tower” som er et innovativt intensivt hold træningsprogram. Synergy Air Power Tower er den mest alsidige climber på markedet. Power Tower er meget mere end en stepmaskine; den udfordrer hele kroppen og kan bruges som et redskab til en lang række forskellige øvelser.\nTotal body climbing – klatr med arme og ben.\nOverkropsøvelser som hang pull og push press.\nUnderkropsøvelser som chest row, row og calf press.\nDødløft og push down.\nMed vores helt nye spinningsal med 20 splinternye cykler introducerer vi jer til at tage på den vildeste tur sammen med os. Bikeholdet er for dig, der godt kan lide den høje intensitet og få forbrændt en masse kalorier. Vi har en storskærm, der viser det terræn vi cykler i, og gør oplevelsen næsten til virkelighed.


AGF havde chancerne | TV2 ØSTJYLLAND\nAGF havde chancerne\n- men Esbjerg tog sejren\n05. apr 2013, kl. 20:28\nAGF brændte og brændte, og så snuppede Esbjerg alle tre point på NRGi Arena.\nDet var ikke ligefrem champagnefodbold i første halvleg, hvor ingen af holdene rigtig formåede at sætte sig på kampen.\nDet var dog AGF, der var farligst på hurtige omstillinger. Det gav i starten af kampen gode chancer til Casper Sloth, Hjalte Nørregaard og Davit Skhirtladze, men Lukas Hradecky i Esbjergs mål kæmpede for at holde sit fjerde clean sheet i træk, og han agerede i flere omgange redningsmand for udeholdet.\nKort før pausen lykkedes det så endelig for Esbjerg at skabe chancer i den anden ende, hvor Hans Henrik Andreasen misbrugte en dobbeltchance. Han kom højest på et hjørnespark, men Adam Eckersley fik reddet på stregen. Bolden røg ud til Andreasen igen, der denne gang headede lige på målmand Steffen Rasmussen.\nAGF var fortsat farligst\nI anden halvleg fortsatte AGF med at være farligst, mens Esbjerg kun bed fra sig i små glimt. Ti minutter inde i halvlegen sled Davit Skhirtladze sig fri i Esbjergs felt, men han kom ud i en for spids vinkel, og hans skud gik lige forbi mål.\nKort efter var det så Devderianis tur til at brænde, da han få meter fra mål bankede bolden over.\nDet var småt med chancerne for Esbjerg, men hvad gør det, når bare man scorer på sine chancer. Med syv minutter igen var Hans Henrik Andreasen på pletten, da han som så mange gange før i sin karriere dukkede frem og sendte bolden sikkert i mål.\nVar uhyggeligt tæt på\nAGF var uhyggeligt tæt på at redde det ene point i sidste sekund, men endnu en fremragende redning af Hradecky sikrede Esbjerg de tre point.\nDermed tager Esbjerg sin tredje 1-0-sejr i træk, mens AGF taber for tredje kamp i træk. Det betyder, at Esbjerg nu bider netop AGF på sjettepladsen i haserne.\nAarhusianerne beholder sjettepladsen med 33 point, men Esbjerg er lige efter med 32 point og med en kamp i hånden.\nAGF skal på fredag en tur til Silkeborg og forsøge at hente en sejr.


Mobilitet för logistikflöden i alla typer av branscher - Datema\nVi hos Datema hjælper virksomheder med IT-rådgivning, hardware og software til logistikflowet inden for transport, logistik, service, produktion, værksted, rundering, salg, lagerstyring og industrien generelt – for blot at nævne nogle brancher.\nVi tilbyder mobilitet til alle typer af logistik\nVi arbejder med IT-processer til virksomheder, som ønsker at få deres logistik til at fungere uden problemer. Vi ved hvilke parametre, der styrer logistikken, og hvilken teknologi, som fungerer bedst.\nAt vi fremhæver vores IT-tjenester over for virksomheder, som i en eller anden udstrækning har et flow af logistik, har sin naturlige forklaring. I over 15 år har vi arbejdet med kunder inden for post, kurertjeneste, transport, lager, salg, service og øvrig logistik. I årenes løb har vi indhentet en viden, som omfatter alt fra de allerletteste løsninger til komplicerede IT-strukturer. I princippet er der i samtlige opgaver indgået mobilitet som en selvfølgelig funktion. Vi hjælper vores kunder med alt fra software, teknologi, WLAN, overvågning og integrationer.\nForretningslogikken kan se forskellig ud afhængigt af hvilket branchesegment, du befinder dig i. Derfor er det vigtigt at lave en grundig analyse og udarbejde en målrettet strategi for en virksomheds mobilitet. Derefter skaber vi løsninger ud fra behovene. På den måde leverer vi altid et vellykket resultat til de fastsatte omkostninger, hvor intet er overladt til tilfældighederne.\nDatemas største styrke er evnen til at kombinere forståelsen af kundernes behov med teknisk ekspertise. Det er sådan, at vi får forretningsprocesserne til at fungere mobilt. Rådgivning sammen med systemudvikling, integrationer, teknologi, drift og service er ganske enkelt kernen i Datemas totalløsninger.\nRådgivning, workshops og mobile strategier\nHardware samt øvrig teknik\nMålgrupper, vi arbejder med:\nGenerelt – virksomheder med lager\nTransportsektoren (fly, tog, skib, lastbil, told, bud, taxi m.fl.)\nProduktionsvirksomheder og industri\nServicepersonale og håndværkere\nDistributører og agenturer\nEnergiudnyttelsesvirksomheder (olie, gas, el, vind, affald m.fl.)\nSpecialindrettede opgaver om sporbarhed\nDetail- og dagligvarehandlen (butik)\nOffentlig forvaltning og samfund\nSå var der lige det med mobilitet…\nVores tjenester inden for IT drejer sig i dag om såkaldt mobilitet, uanset om det handler om en selvscanningsløsning eller en transport- og logistikløsning. De virksomheder, der henvender sig til os, leder efter en mobil løsning, som er speciallavet til netop deres virksomhed. Det handler om løsninger i form af hårdføre bærbare computere med udvidede funktioner og programmer, og som oftest kobles til virksomhedens interne systemer. Det kan også indebære mere avanceret brug, som at kunne køre valgte dele af virksomhedens forretningssystem på mobiltelefonen eller at få en hel serviceproces gennemført direkte.\nArbejder du inden for virksomhedens fire vægge, er kombinationen af WLAN og mobilitet alfa og omega. Især hvis du har et kompliceret arbejdsmiljø med vægge, maskiner kælderrum eller store bevægelige genstande, der skaber skygger for opkoblingen til det interne netværk. Netop WLAN er blevet noget af en specialitet for Datema. Er din arbejdsplads ude i marken langt fra kontoret, sikrer vi mobiliteten med opkobling via 4G, nogle gange med multi SIM-kort, men også med funktioner, som gør, at du kan arbejde på dine enheder lokalt uden at være opkoblet, og så snart signalet venter tilbage, oprettes kommunikationen, uden at værdifuld information går tabt. Det er sådan mobilitet skal være!\nMobilitet øger virksomhedens effektivitet og bidrager til at nedbringe omkostningerne på alle planer. Datema kommer ind i billedet, som netop den leverandør, der giver dig mulighed for at udvikle en mobil strategi til din virksomheds behov. Vi kan integrere vores løsninger til mobile enheder med interne og eksterne systemer, uanset brugerflade.\nIntegrationen er alfa og omega, når man arbejder med mobile systemløsninger. Uanset hvor du befinder dig, eller hvilken enhed du arbejder på, skal informationen være tilgængelig og kunne bearbejdes. Mobilitet er baseret på flere led, hvor vores software forkorter gennemløbstider, og giver øget service til vores ordregiveres medarbejdere og kunder.\nIntegrere eksterne brugere i virksomhedens processer\nBEHOVENE INDEN FOR MOBILITET RÆKKER OFTE UD OVER ENS EGEN ORGANISATION. VIRKSOMHEDER HAR VÆRDIFULDE PROCESSER, SOM TIT INDEHOLDER MOMENTER, SOM SKAL OVERLADES TIL EN EKSTERN PART FOR AT KUNNE GENNEMFØRES.\nFuld kontrol og høj sikkerhed\nRevolution inden for udvikling af mobile løsninger\nHar i momenter i jeres virksomhed, som skal overlades til en ekstern part for at gennemføres?\nSE VORES INDSPILLEDE WEBINAR.


Hovedretten - Champagneuniverset\nChampagne til hovedretten\nChampagne til hovedretten er lige så naturligt i Champagne-regionen, som at servere rødvin til kød i det Nordiske køkken. Der er meget godt i vente, for det er ikke uden grund, at franskmændende nyder deres champagne til både and, lam, oksemørbrad og ost!\nChampagne med højt indhold af druen Pinot Noir, eller som Blanc de Noirs (Pinot Noir og Menuier) er fantastisk til de tungere retter med masser af smag.\nFølgende champagne-anbefalinger har taget udgangspunkt i retter med kød som:\nKalvemørbrad feks. stegt m/ timian og rødbede, gratineret kartoffelgratin og rødvinssauce.\nOksemørbrad m/ foie gras og jordskokker, syltede løg, stegte eller bagte kartofler og trøffelsauce.\nTournedos af oksemørbrad, oksefilet m/ skalotteløg og trøffelsauce\nFlat iron steak, Pommes m/ rødvinssauce / trøffel sauce\nDyremedaljon m/ svampe\nTapas og canapé med stegt / marineret kød


Jagtlicenser frigivet – Kommuneqarfik Sermersooq\nUdgivet 24. juli 2018\nLicenser til jagt på rensdyr og moskusokse kan nu hentes\nDet er snart 1. august, hvilket betyder at det snart er tid til jagt på rensdyr og moskusokser. Du kan allerede i dag hente din licens hos din lokale borgerservice.\nJagtsæsonen på rensdyr for erhvervsfangere er fastsat til 1. august – 15. oktober, mens det for fritidsfangernes vedkommende er 1. august – 30. september. Både erhvervsfangere og fritidsfangere har adgang til jagt på moskusokser i Maniitsoq-bestanden og jagtperioden er her sat til 1. august – 15. oktober. Departementet for Fiskeri, Fangst og Landbrug indskærper at fangst på køer med kalve og trofætyre er forbudt.\nEr du fritidsfanger og bor i Nuuk, skal du være opmærksom på hvilket område du søger rensdyrlicens til. Du kan søge om en licens til Akia – Maniitsoq bestanden, region 3 og Ameralik bestanden, region 4 eller Qeqertarsuatsiaat bestanden, region 5. Det betyder at hvis du har fået licens til jagt på rensdyr i region 4, kan du ikke få en licens til brug i region 5.\nDer trækkes lod blandt erhvervsfangerne i Ivittuut om licenserne til jagt på moskusokser.\nFritidsfangere skal have betalt deres jagtbevis pr. 1. maj 2018 for at kunne få uddelt licens til jagt på enten rensdyr eller moskusokse. Licensen uddeles også kun til de personer der har haft folkeregisteradresse i Grønland i 2 sammenhængende år, de sidste 10 år.\nTilbagemelding af fangst\nDer blev uddelt 1022 licenser til rensdyr i Akia – Maniitsoq og Amerlaik bestandene i 2017, men kun 491 af disse blev sendt tilbage. Selvstyret har meddelt at manglende returnering af licenser kan besværliggøre udlevering af fremtidige licenser til de pågældende fangere.\nRensdyr og Moskusokser 2018\nDer er fejl på denne side


Kendelse om kunden passivitet fra Pakkerejse-Ankenævnet\nNyhedsbrev #1, november 2017\nKlager var for passiv - kendelse fra Pakkerejse-ankenævnet\nKlageren blev afvist i nævnet, da klageren kun kunne dokumentere, at han havde klaget til bureauet 5 måneder efter hjemkomsten.\nKlageren køber den 20. juni 2016 ved mailkorrespondance en fodboldrejse til Dortmund for fem personer for perioden fra søndag den 14. august til mandag den 15. august 2016 med bus, indkvartering og fem billetter til fodboldkampen ”Borussia Dortmund mod FC Bayern München den 14. august 2016 kl. 20.30.\nBussen bliver på udrejsen forsinket, hvilket betyder, at klageren ikke når at se 1. halvleg af fodboldkampen. Klageren sender den 21. januar 2017 en sms til rejsebureauet, hvor han kræver alle pengene retur for den mislykkede pakkerejse.\nDen 31. januar 2017 sender klageren sin klage Pakkerejse-Ankenævnet sammen med en mail af 17. august 2016 fra en anden rejsedeltager, hvori der bliver klaget over den samme fodboldrejse. Klageren kræver fuld refundering af rejsens pris på i alt 7.875 kr.\nRejsebureauet afviser klagerens krav og gør gældende, at de ikke har modtaget en mail af 17. august 2016 fra klageren og andre rejsende svarende til den, som klageren har indsendt i forbindelse med sagens behandling ved Pakkerejse-Ankenævnet. Rejsebureauet har yderligere anført, at de kun har modtaget en sms af 21. januar 2017 fra klageren, hvorfor de ikke mener, at klageren har klaget til dem rettidigt.\nEfter rejsebureauets vurdering er sagen kun indsendt på baggrund af, at klageren er blevet bekendt med, at der er en anden rejsedeltager på turen, der har klaget rettidigt, og som har fået med medhold i sin klage ved Ankenævnet.\nIfølge § 8, stk. 2 i Ankenævnets vedtægter, kan en klagesag ikke behandles i Pakkerejse-Ankenævnet, medmindre klageren først har rettet henvendelse til rejsebureauet og denne henvendelse ikke har resulteret i en tilfredsstillende løsning for klageren. Denne praksis skal navnlig ses i lyset af hensynet til begge parters interesse i, at klagesager finder en så hurtig afslutning som muligt. Dette understreges desuden af muligheden for at sagen belyses bedst muligt, medens den stadig er i erindring og til forventningerne om, at ingen af parterne vil forfølge sagen yderligere.\nAnkenævnet var ikke enige i denne sag, da 3 medlemmer (Ankenævnets formand, Danmarks Rejsebureau Forening og Foreningen af rejsearrangører i Danmark) fandt, at klageren i den konkrete sag ikke har godtgjort, at bureauet har modtaget en reklamation den 17. august 2016 fra en medrejsende på vegne af klageren. Da klageren herefter ikke har angivet nogen særlig berettiget grund til, at han først mere end 5 måneder efter hjemkomst har rettet henvendelse til bureauet, har disse medlemmer fundet, at bureauet har haft en berettiget forventning om, at klageren ikke ville forfølge sagen yderligere. Disse 3 medlemmer har derfor afvist klagen fra realitetsbehandling i Ankenævnet, jf. § 8 i vedtægterne.\n2 medlemmer (Forbrugerrådet Tænk) fandt, at klageren ved henvendelsen til bureauet den 21. januar 2017 har kontaktet bureauet inden rimelig tid efter hjemkomst, og at klageren på denne baggrund ikke har udvist passivitet i forløbet. Disse medlemmer har derfor fundet, at sagen skal realitetsbehandles.\nEfter stemmeflertallet blev sagen afvist fra behandling i Ankenævnet.\nHvis en klager vil påberåbe sig en mangel, skal klageren altid reklamere til rejsebureauet inden rimelig tid efter, at klageren har opdaget en mangel. Bureauet skal dog altid sørge for, at de har angivet reklamationsbestemmelsen i den første bekræftelse af aftalen over for klageren, hvis de vil gøre gældende, at en klager ikke har reklameret rettidigt.\nAf Pakkerejse-Ankenævnets hjemmeside fremgår det, at klageren for at kunne få en sag behandlet ved nævnet, altid forinden skal have klaget skriftligt til rejsebureauet inden rimelig tid og senest 3 måneder efter klagerens hjemkomst, medmindre klageren har haft en særlig berettiget grund til en senere henvendelse.\nI den situation, hvor et rejsebureau bestrider, at have modtaget en skriftlig klage fra klageren, er det altså klageren, der har bevisbyrden for, at man har sendt en skriftlig klage til bureauet inden ovennævnte frist.\nI er altid velkommen til at kontakte sekretariatet, hvis I har spørgsmål til kendelsen eller klagesagernes behandling ved Pakkerejse-Ankenævnet i øvrigt.


Eventyrlig påske - Vivian Christensen\naf Vivian Christensen\nDit smukke påskehjem\nMange forbinder påsken med skrigende gule kyllinger og fjer lavet i et syntetisk materiale. Det er ikke den slags påskepynt, Jeanne d'Arc nørkler med eller har fremme i deres hjem\nTværtimod sætter de den franske og romantiske stil i højsædet og skaber en stemningsfuld og hyggelig påske med lidt kreativitet kombineret med naturens materialer.\nDer findes så mange skønne blomster og forårsløgsvækster, der indbyder til at blive taget med indenfor.\nUdover en masse skønne kreative projekter, og inspiration til et smukt påskehjem og blomsterdekorationer, følger der interessante små tekster om religion, overtro, poesi og gækkebreve samt et indblik i påskens madtraditioner og lækre opskrifter.\nGlæd dig til en overflod af skøn inspiration til påsken og foråret.\nOmslag: Helle Routhe og Lonnie Würtz Jensen\nFoged og Holtum\nAlt om indretning - 1.000 inspirerende indretningsideer til dit hjem


Skriv dig til jobbet - Plus Personale\nSkriv dig til jobbetpluspersonale2021-01-17T10:56:46+01:00\nSKRIV DIG TIL JOBBET\nFÅ JOBSØGNINGSSKRIBENTENS HEMMELIGHED\nLært at skrive den ansøgning, der får dig hen til drømmejobbet eller væk fra det job, der dræner dig\nFif og mekanismer, der fører dig direkte til den samtale, der er adgangsbilletten til jobbet\nUnikke hands-on værktøjer udviklet af HR-konsulent\nDine personlige arbejdsark, lige til at arbejde med i din egen ansøgningsproces\nStor viden om jobsøgning og det, der virker\nOpbakning til at komme videre\nDu lærer at afkode stillingsopslaget, så du giver virksomheden det, de efterspørger\nDu lærer at strukturere din ansøgning\ndu lærer at vise interesse for virksomheden og møde den, der hvor den er\nDu lærer at skrive fængende overskrifter og afslutninger der huskes\nDu lærer at tale samme sprog som den virksomhed, du søger job hos samt afkode virksomhedens skrivestil\nDu lærer at skabe sammenhæng i dit materiale samt at være den professionelle afsender\nDu lærer at skrive det appetitvækkende CV\nDu bliver bekendt med det ultimative værktøj i din jobsøgning\nJeg har udviklet det her kursus til dig, så du kan lære at skrive ansøgninger, der fører til samtale.\nJeg har arbejdet med jobsøgning i 6 år og har forsket i, hvad der virker, og hvad der ikke virker, når du søger job. Det er den viden, jeg giver videre til dig.\nJeg har selv været aktivt jobsøgende 3 gange – men aldrig mere end 1 1/2 måned. Den første gang fik jeg job via netværk. 2 gange har jeg fået job på baggrund af ansøgninger. Men det vigtigste er – jeg har også engang været lige der, hvor du er nu!\nOg jeg har skrevet virkeligt mange ansøgninger – både for mig selv og for jobsøgende. Ansøgninger, der har ført direkte til en samtalen.\nAnne Mette Wennerwald, Karrierecoach\nHvordan adskiller det her jobsøgningskursus sig fra andre lignende kurser?\nDu får en udførlig gennemgang af DO’s and DON’T med helt enkle værktøjer, der er udviklet af HR konsulent Anne Mette Wennerwald. Derfor undervises der med HR briller på, så du lærer at skrive din ansøgning, så modtageren gerne vil læse den\nHele kurset varer knap 2 timer, men jeg vil anbefale dig at se det flere gange og bruge arbejdsarkene, for at få det optimale udbytte\nDu følger linket her og skriver KURSUS i kommentarfeltet. Så vil du blive kontaktet med henblik på betaling. Når du har overført beløbet, vil du få tilsendt et link, der giver dig adgang til videoer og arbejdsark. Herefter er kurset til fri afbenyttelse, så du kan se det så mange gange, du ønsker\nVirker online undervisning? Skal vi ikke mødes rigtigt, for at jeg kan få noget ud af det?\nKurset er opbygget på en nem og overskuelig måde med mange eksempler og gentagelser med alle de fif og tricks, jeg selv har brugt i mange år\nKan du garantere, at jeg kan skrive ansøgninger, der fører til samtale, når jeg har gennemført kurset?\nJa, hvis du bruger den fornødne tid både på kurset og på at bruge arbejdsarkene. Så bliver du en mester i at skrive ansøgninger\nHvorfor er Anne Mette Wennerwald den bedste til at undervise mig i at skrive ansøgninger?\nAnne Mette Wennerwald er HR konsulent og har selv prøvet at være ledig 3 gange – men aldrig længere tid end 1 1/2 måned. Dertil kommer, at hun selv skriver ansøgninger, der fører til samtale for jobsøgende. Det gør hende til en aktiv spiller på jobmarkedet\nHvad kan jeg forvente, når jeg har gennemført kurset?\nDu kan forvente at forkorte din ledighedsperiode i nogle tilfælde helt op til et år\nSådan får du fat i kurset\nDu bestiller kurset ved at skrive KURSUS i tekstboksen. Kurset koster KUN 400,-\nAnne Mette er supergod i sin undervisning -der er rigtigt mange A-HA oplevelser. Jeg manglede konkrete værktøjer til at matche mig selv med jobopslag. Det har jeg i høj grad fået. Det hun siger, giver rigtigt god mening for mig i min videre jobsøgning. Ditte L. Knudsen\nDet har været skønt at få punkteret den hårde og agressive ansøgningsfacon, som jobcentret tuder en ørerne fulde af. På ny glæder jeg mig til at kaste mig over ansøgningsprocessen med de nye værktøjer fra Anne Mette. Ida Foxvig\nJeg er blevet meget inspireret af kurset og kan se, jeg har en del, der skal rettes i mit CV + ansøgninger. Gode eksempler kom også for døren. Helt igennem en god oplevelse. Sebina Ankerstjerne\nGod konkret gennemgang af hvordan man skriver en ansøgning. Pia Lindholm\nAndre kommentarer om kurset\nGode og klare regler og redskaber. Hvis det virker, så ER der virkeligt mange A-HA-oplevelser i dette kursus. Godt at få sorteret nogle af alle de andre 100 råd fra\nKurset er rigtigt godt. Jeg synes, jeg har fået nogle rigtigt gode værktøjer med. Fedt, at du er så professionel og ved, hvad der skal til\nSpændende kursus med masser af inspiration\nSuper godt kursus, motiverende og går i dybden\nGodt kursus, der sparker en i den rigtige retning\nSpændende kursus, der udfordrer og som jeg vil prøve af ASAP\nMeget relevant – tingene bliver vendt på hovedet\nRigtigt godt kursus – fik nye værktøjer og ideer til at lave bedre ansøgninger\nUdfordret på mine metoder – det er godt. Skal hjem og skrive ansøgninger NU!! OG GLÆDER MIG


Det må man ikke sige, så det gør jeg alligevel! - Side 40 - Debatten\nSide 40 af 1195\nIndlægaf kidkomb » 1. okt 2015, 09:30\nJeg er altså lidt lettet over alt det brune øjne halløj. Jeg følte mig virkelig mærkelig\nIndlægaf lulu-p » 1. okt 2015, 09:31\nSkægt at andre også har det sådan med brune øjne. De kan virke som tomme huller på mig. Ikke decideret skræmmende, bare ubehageligt.\nLikede indlæg: 12921


Marianne Parlov Sygdom - hvorfor bliver vi syge - Marianne Parlov Hvorfor bliver vi syge\nSygdom – hvorfor bliver vi syge\nSygdom – hvorfor bliver vi syge?\nHvorfor bliver vi syge, får skader – eller ting omkring os lykkes ikke eller går i stykker hele tiden!? Sygdom får vi alle på et tidspunkt – nogle mere end andre, men hvorfor dog det?\nVores krop bliver syg og nedbrudt først og fremmest af negativ energi.\nNegativ energi kan være mange ting, men den væsentligste faktor er alle de følelsesmæssige oplevelser af negativ karakter, vi har gennem vores liv, som vi ikke får dealet med, afreageret, ikke får sagt fra overfor, ikke forstår og får tilgivet og som derfor bliver hos os og hober sig op inde i os. Disse energier nedbryder vores krop og gør os syge.\nAndre ting, som kan gøre os syge, er stress, forkert kost (specielt for meget sukker, raffineret hvedemel og mælkeprodukter), mangel på væske, mangel på vitaminer, mangel på frisk luft og søvn. Det kan også være mangel på kærlighed og omsorg, følelsen af at vi ikke er noget værd og dur’ til noget – at der ikke er brug for os og følelsen af ensomhed. Det kan også være ophobning af stoffer i kroppen, som forhindrer kroppen i at fungere optimalt fx. rygning, for meget/forkert medicin, tungmetaller og pesticider mv. Mange af disse faktorer kan vi gøre noget ved relativt nemt så som at ændre vores kost(få evt. hjælp af en diætist), drikke mere vand, gå ture i naturen og få frisk luft og motion, gå tidligere i seng, så vi kan sove længere eller få en detox kur, som renser tungmetaller eller pesticider ud. Men alt det følelsesmæssige kan tage lidt længere tid at få bearbejdet, og det skal vi typisk have lidt hjælp til.\nAlle ubalancer, disharmoni, stress, negative energier/følelser og giftige stoffer ligger i din krop og gør din energi svag, svækker dit immunforsvar og gør dig modtagelig for sygdom, konflikter, uheld eller ligefrem ulykker.\nSpejlet – lige tiltrækker lige\nDet er jo sådan, at lige tiltrækker lige. Vi tiltrækker det, vi selv er, det vi består af eller har brug for at lære noget af – og forstå. At være opmærksom på dette, kalder man at arbejde med spejlet. For at gøre dig opmærksom på, hvad du går og gemmer på inde i dig selv, som du ikke vil (eller ikke er opmærksom på), at du skal kigge på og finde en måde at håndtere/deale med det på, så tiltrækker du en episode, en sygdom eller en ulykke, som skal vise dig, hvad det er, du skal være opmærksom på at arbejde med i dig selv.\nSpørg ind til hvad netop dit symptom handler om på min Facebook side, klik her: Healing, Symptomer og Årsager\nDet er svært for de fleste at forstå, at hvis man støder ind i en bordkant med låret, så betyder det, at man er bange for at komme til skade – på den måde, at man er bange for, der er elementer i ens liv, man ikke kan styre og derfor er angst for skal skade én. Denne angst manifesterer sig i ens energi på det sted i kroppen, som repræsenterer lige netop denne problematik. Ens kropsenergi bliver derfor svag her og tiltrækker en energi, som kan bryde eller sætte denne energi fri(så som en skarp bordkant), så man kan få fokus på, hvad det er, man går og gør ved sig selv med sine ubevidste tanker og følelser. Derfor er det vigtigt, at vi får meget mere fokus på, hvad der sker i vores ubevidste bevidsthed.\nDer skal typisk lige så meget energi til at forløse en negativ energi, som der skal til for at skabe den. Så derfor skal der typisk ret voldsomme oplevelser til, hvis vi skal forløse eller gøres opmærksom på adfærdsmønstre, der er negative for os, og som vi har gentaget igen og igen igennem mange år. Det kan fx være, vi pludselig er ude for en ulykke, bliver fyret fra arbejdet, bliver involveret i nogle voldsomme skænderier, ting omkring os går i stykker hele tiden, vi får en sygdom eller andet, alt sammen for at gøre os opmærksom på, at vi nu er nødt til at kigge indad og finde ud af, hvad det er, vi begrænser os selv med og hvorfor…\nDet kan fx være vi Stresser og arbejder alt for meget, og derfor går vores cykel eller bil i stykker (togene kommer ikke, rejsekortet bliver væk osv.), så vi bliver forhindret i at “komme frem i livet”, så vi får mulighed for at tænke os om og ændre på vores liv – geare ned, så vi ikke stresser sådan.\nDet kan også være, vi blev mobbet meget i barndommen, så vi ikke synes, vi er værd at være venner med(og derfor skubber venner fra os), så vi pludselig oplever at miste vores bedste og eneste ven.\nDet kan være vi har mistet én vi elskede højt engang, så vi ikke kan knytte os til en ny kæreste, da vi ikke vil risikere at føle smerten ved at miste igen, så lige gyldigt hvor mange dates vi går på, bliver det ikke rigtigt til noget, så vi får en depression, da vi føler os frygtelig ensomme og ikke gode nok til at få en kæreste.\nEn voldsom oplevelse så som et overfald kan fx resultere i, at vi ikke har tillid til nogle mennesker mere og isolerer os og får tilbagevendende mareridt eller måske PTSD. Måske har en bilulykke gjort at vi ikke tør køre bil mere, eller får hjertebanken hver gang vi sætter os ind i en bil.\nEller en alvorlig sygdom, vi er kommet igennem, men som vi er bange for skal komme igen, forårsager, at vi lever i angst for dette – angst gør at immunforsvaret ikke kan fungere optimalt, så vi bliver måske hele tiden små-syg og træt, og det føles som om, vi aldrig rigtig kan blive raske.\nSymptomerne og årsagerne bag kan være mange…\nHvordan kan vi vide, hvad vi “gør” ved os selv ubevidst og hvad kan vi gøre ved det?\nHer kan du se en liste over de mest gængse symptomer, og hvorfor man får disse symptomer. Se liste: Symptomer-årsager\nHealing, terapi og at arbejde med “spejlet” og finde selvindsigt gør, at vi kan bearbejde de begrænsninger, som vi gennem vores liv lægger på os selv pga. traumatiske oplevelser.\nAt arbejde med “spejlet” betyder jo at du skal være opmærksom på at livet spejler dig, for at vise dig, hvad du skal ændre i dit liv, for at leve i større balance, ro og harmoni med din sjæl og i kærlighed til dig selv. Det er ikke meningen, at du skal bære rundt på gamle følelsesmæssige begrænsninger, som blokerer dig fra at leve et sundt, kærligt og harmonisk liv.\nHvis f.eks. dit transportmiddel går i stykker, betyder det at livet/universet prøver at vise dig, at måden, du kommer frem i dit liv på, ikke er god for dig, typisk fordi du stresser afsted – og dybest set godt ved, at det skal du stoppe med, hvis du altså gav dig tid til at tænkte dig lidt om…Den tid giver universet dig nu, så du kan gøre noget ved det!\nDet kan også være du konstant løber ind i problemer på jobbet, kunder der pludselig aflyser aftaler ud af det blå, udsætter opstart af projekter, kolleger der brænder dig af til møder, du har indkaldt til, eller glemmer at indkalde dig til møder, glemmer at informere dig om beslutninger eller ikke behandler dig med respekt, så er det på tide at se på, om du f.eks. føler du er i det rigtige job, måske har du slet ikke hjertet med i det, du laver, så måske skal du have et helt anden type job, måske skal du bare sige fra og sætte dig i respekt, for måske finder du dig i for meget, og bliver “trådt på”, fordi du ikke siger fra…Der kan være mange årsager.\nDet vigtigste er at finde den helt rigtige årsag, så vi ved, hvad vi skal arbejde på at ændre, så vi kan blive bedre til at håndtere den slags situationer i fremtiden. Jo bedre vi bliver til at håndtere dette, jo større sandsynlighed er der for, at de situationer slet ikke dukker op igen.\nSå det vigtige er altid at søge ind til årsagerne bag ens symptomer, ulykker eller de gentagne mærkelige eller ubehagelige hændelser, vi oplever i vores liv. Når vi har fundet årsagen, har vi også mulighed for at bearbejde den og ændre på ens oplevelse af den. Men hvis vi har svært ved at slippe vreden, angsten, hadet, sorgen eller afmagten, altså de tunge følelser forbundet med årsagen/de traumatiske hændelser i ens liv, så er det vigtigt at få hjælp af en terapeut eller healer, til at forstå oplevelsen, afreagere følelserne omkring den, tilgive og slippe den, så man kan sætte sig selv fri og komme videre i kærlighed til sig selv, uden at denne oplevelse og de tunge ubehagelige følelser skal styre én resten af livet. Og så ens krop og immunforsvar kan fungere optimalt igen.\nLæse mere om symptomer og årsager\nEr du nysgerrig efter at læse mere om, hvad forskellige symptomer og sygdomme bunder i af tanke- og følelsesmønstre, så køb bogen “Helbred dit liv” af Louise Hay eller bogen “Reiki” af Bodo J. Baginski og Shalila Sharamon. Begge bøger har en liste over symptomer bagest i bogen.\nLæs om hvordan jeg kan hjælpe dig med at få indsigt i årsagerne og forståelse for dine reaktionsmønstre samt fjerne og afreagere ophobede negative følelsesmæssige traumer og energier via en healing, klik her.\nDu kan også læse mere på min facebook side Healing, symptomer og årsager, her kan du også stille spørgsmål til dit symptom.\nLæs om hvad ophobning af fx tungmetaller kan give af symptomer i din krop klik her(iom.dk) eller her(alun.dk).


Ta’ hånd om din driftsgrensanalyse\nDen er et nyttigt værktøj i dagligdagen til at sænke omkostninger – men kravet er, at den bygger på et solidt datagrundlag, siger juniorrådgiver Tina Jespersen, LandboSyd.\nEn driftsgrensanalyse et særdeles væsentligt værktøj på en bedrift med flere produktionsenheder. Det er et godt værktøj at bruge i det daglige til optimeringen af driften.\nMen kravet er, at landmanden tager ejerskab og får fordelt udgifterne rigtigt på de enkelte driftsgrene.\nDet siger juniorrådgiver Tina Jespersen, LandboSyd. Hun får hver dag flere regnskaber mellem hænderne og konstaterer, at hun nogle gange blot må fordele udgifterne efter normtal, selv om virkeligheden ude på bedriften måske er en helt anden. Dermed bliver analysen ikke nøjagtig nok, og efterfølgende går det ud over sammenligningsgrundlaget, som holdes op imod andre landmænds resultater.\n- Hvis landmanden ikke gør en indsats for at få fordelt udgifterne mellem de forskellige driftsgrene på ejendommen, har vi kun normtallene at gå ud fra. Den rigtige fordeling giver det rigtige grundlag at sammenligne på, siger Tina Jespersen.\n- Når det økonomiske resultat på ejendommen skal vurderes, sker det ofte pr. ko, pr. slagtesvin eller pr. hektar. Det gælder ikke kun her på LandboSyd og hos kollegerne, men det gælder også, når bankerne vurderer. Det er kun på disse tal, bankerne har mulighed for at holde resultaterne op imod hinanden og sammenligne. Jeg oplever, det er ærgerligt, hvis bankerne når frem til en dårlig vurdering, selv om virkeligheden er, at der rent faktisk bliver arbejdet godt i den enkelte produktion, og økonomien er fin, siger Tina Jespersen.\nDet her handler om at belyse gode og dårlige sider. Det handler om at vide, hvor der skal sættes ind, og dermed er analyserne væsentlige værktøjer i arbejde med at sænke fremstillingsprisen.\nMen kravet er, at det grundlæggende talmateriale er godt nok. Ellers er analyserne intet værd, og fokus bliver lagt det forkerte sted, siger hun.\nHun nævner et eksempel, hvor en landmand har sohold, slagtesvin og markbrug. En række omkostninger skal fordeles på de tre driftsgrene.\nDet gælder eksempelvis diverse omkostninger, løn, vedligehold og afskrivninger – alle indirekte omkostninger, som ikke direkte kan henledes til den enkelte produktion. Hvis disse omkostninger ikke bliver fordelt på den rette måde, tegnes der et forkert billede af de økonomiske resultater inden for driftsgrenene. Og der bliver draget de forkerte konklusioner.


Diagrammer med varmluftsovn:\nDiagrammer med varmluftsovn\nForbindelsesdiagrammer bruges til at gøre det enkelt at spore skemaerne for forskellige enheder. Nogle af dem kan virke komplekse, men de har en tendens til at være meget enkle, når du begynder tidligt og havner i slutningen. Begyndelsen på den ene side af kraftledningen og slutningen af den anden side af linjen. Hvad der sker mellem dem, er, at antallet af kontakter bruges til at sikre, at enheden er tændt eller slukket, når det skal køle, fryse eller varme.\nRelælogik gør det lettere at se, hvordan disse enheder er tilsluttet. Det består af to ledninger, der blev bygget parallelt og repræsenterer den vigtigste strømkilde. Langs hver side finder du forbindelserne. Bare se fra venstre mod højre, du kan spore den krævede strøm til enheden. Symboler, der bruges til at repræsentere enheder. Normalt er der en legende på siden af diagrammet for at fortælle dig, at for eksempel CC betyder kompressorkontaktor, EFR betyder fordamper ventilatorrelæ og HR-midler, opvarmningsrelæ (se fig. 2-3).\nSe på termostaten Fig. 2-3. Placeringen af kontakten bestemmer, om fordamperventilatorens relæ spole er aktiveret, kompressor kontaktorspole er aktiveret, eller opvarmning af relæspolen er aktiveret.\nNår spolen, EFR er aktiveret med termostaten drejet for at komme i kontakt med det rigtige punkt G, lukker han punkterne i relæet og fordamperblæseren, motoren begynder at bevæge sig. Dette betyder, at lavspænding (24 VDC) relæ er aktiveret. Relæ aktiverer og lukker EFR-kontakter, der er i højspændings- (240 in) kredsløb. Hvis termostaten drejede til W eller opvarmningsposition, vil dette føre til en opvarmningsspole relætilslutning til strømforsyning, hvis termostaten skifter og dækker varmebehovet. Tilskyndet til at opvarme relæspolen får HR til at lukke kontakter, hvilket igen sætter et varmeelement på hele 240-V, og hun begynder at varme. Bemærk, at HR-kontakterne parallelt med fordamperventilatorens relækontakter. Fordamperventilatoren kører således, når enten varmerelæet eller fordamperventilationsrelæet.


Permakultur nr. 11-2014 | Lev Bæredygtigt\nNummeret byder bl.a. på artiklerne:\nKastanier – basismad fra skoven\nI højproduktive skovhaver og skovlandbrugssystemer, der genopbygger naturens økosystemer og lagrer kulstof, er ægte kastanje en hovedafgrøde…men hvordan kan vi dyrke og bruge den i kosten? Vi tager til Frankrig og ser på hvordan kastanje har været basismad – på dyrkning og brug. Kastanjer er et sundt og reelt alternativ til korn og kartofler, og vi vil med denne artikel opfordre dem, der har jord, til at påbegynde plantning af kastanjetræer.\nPermakultur og landbrugspolitik\nOle Kjærulff Davidsen er aktiv i foreningen Frie Bønder og driver et alsidigt smålandbrug. Han forklarer her, hvordan landbrugspolitik gennem tiderne har formet udviklingen af landbruget, og argumenterer hermed også for, hvorfor permakulturbevægelsen også bør arbejde politisk nu. Hvordan Permakulturbevægelsen må kræve sine principper realiseret på hver en plet på kloden …\nSödra Rörums Fællesbrug i Sverige – samarbejde i lokalsamfundet\nMed klimaforandringerne og peak oil som en del af en fælles fremtidsforestilling, er en gruppe gået sammen om at skabe lokal fødevareforsyning med udgangspunkt i en gård og et forsamlingshus til dyrkning og salg. De oplever det som et glimt af en anden verden, der er mulig, med overflod og fællesskab. Omstilling til en bæredygtig fremtid.\nGråt spildevand til vanding af drivhuset\nEr det muligt at finde en ny simpel og billig metode til håndtering af spildevand på husstands niveau. En metode som på en gang har miljømæssige fordele ved at spare energi og ressourcer til anlæg og drift af systemet, og som samtidig giver en god rensning af spildevandet og genbruger noget af det til dyrkning af fødevarer. I denne artikel giver vi et bud på en løsning.\nTanghøst – Grønsager fra havets skove\nAlt tang kan spises. Det smager godt og er sundt. Det er CO2-neutral kost, der bare kan høstes som en grønsag…og ikke nok med det. Ved tang-høst fjernes nogen af de næringsstoffer, der bl.a. grundet overgødskning i landbruget, er for mange af i havet, og bringes tilbage til landjordens økosystem. Tanghøst hjælper altså på vej med at genoprette den naturlige balance i havets økosystemer. Høst den lokalt som en oplagt ingrediens i permakultur husholdningen.


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - 112 - Brandfolk frygtede eksplosion ved gårdbrand\nBrandfolkene fra Falck havde rigeligt at kæmpe med ved gårdbranden på Sløssevej ved Øster Ulslev.\n10. juli 2019 kl. 18:21 Af David Arnholm\nOnsdag ved 16.20-tiden slog naboer alarm til 112, da de opdagede røg fra en gård på Sløsse ved ved Øster Ulslev på Østlolland. Brandfolk fra Nysted rykkede ud med sprøjte og tankvogn, men indsatsleder Jakob Petersen fra Lolland-Falster Brandvæsen kunne hurtigt se, at der kunne blive brug for flere mænd, da meldingen lød på, at det var en gård med kvæg. Han rekvirerede derfor også en tankbil og en sprøjte fra Maribo, så i alt 15 mand kom i sving.\nDet viste sig, at der var ild i en stållade, hvor der stod en traktor, en harve, en såmaskine, fem-seks store halmballer og en sæk gødning. Særligt det sidstnævnte bekymrede brandmændene.\n- Den type gødning kan godt være noget farligt noget, som det, Breivik brugte til at lave bomber af, fortæller Jakob Petersen.\nEn anden udfordring var, at nabohuset, som lå i vindretningen, har stråtag. Men med en knibtangsmanøvre fik brandfolkene forhindret branden i at sprede sig.\n- Vi nåede at indkapsle det til laden og sikre nabohuset, selve hovedhuset og nogle andre lader på gården, fortæller indsatslederen og tilføjer, at gødningen udbrændte uden at eksplodere.\nBranden var slukket ved 18-tiden. Da var ladens tag brændt og spærrene bøjet, ligesom traktoren og landbrugsredskaberne var godt medtaget af ilden.


»Romeo og Julie« er en teateraften af de helt sjældne\nShakespeares »Romeo og Julie« mellem gråd og latter er en stor sejr for iscenesætteren Elisa Kragerup og for Det Kongelige Teater. Med Danica Curcic som en lysende Julie.\nKærligheden kalder: Thomas Hwan og Danica Curcic spiller titelrollerne i Det Kongelige Teaters »Romeo og Julie«. Foto: Natascha Thioara Rydvald Fold sammen\nDet er næsten ikke til at bære. De er så unge, Romeo og Julie, skønt kærligheden har gjort dem voksne. De er så forelskede. Fyldt op af den kærlighed, der trodser alt, fjerner synd og samvittighed, gør deres fælles ungdomsoprør muligt.\nDe har ikke fortjent den skæbne, Shakespeare giver dem. Ofre for deres familiers strid, ofre for de grusomme tilfældigheder, der udløser deres død. På Det Kongelige Teater er der helt, helt stille i teatret, når Thomas Hwan og Danica Curcic som de to unge elskende mod slutningen står side ved side med front mod publikum.\nHan har netop drukket af den gift, der tager livet af ham, forsvinder ind i en zombielignende dødsstilstand, men bliver stående ret op og ned. Mens hun i samme sekund, han bliver fjern i blikket, vågner op til livets overflade fra sin skindød med et gisp.\nHun forsøger tavs og med stigende desperation at vække ham, prøver at tvinge hans dvaske arme til at holde om sig igen og igen, men han står der bare, mens hun går i stykker i langsom erkendelse af, hvad der er sket.\nSå stikker hun dolken i sig selv ved at krumme sig sammen og lade den suse ud i rummet i en fremadrettet bevægelse.\nSå grusomt, så smukt, så klart kan den hjerteskærende ironi i Shakespeares berømte dødsscene formidles. Og så rørende kan den vises.\nFor det er iscenesætteren Elisa Kragerups store fortjeneste, at hun formår at gå til hundesvære Shakespeare ikke bare med hjernen, men også med hjertet. For ikke at sige med hele legemet.\nHun kan holde teksten frem i strakt arm og samtidig fylde den emotionelt op indefra. Hun er hverken bange for latteren eller for den store følelse.\nHun kan holde den rimeligt omstændelige fortælling i live ved hele tiden at finde frem til den underliggende følelse i ordene scene for scene og give dem en legende fysikalitet i en fremadskridende, organisk flydende, konstant iderig fortællestil med alle agerende på scenen fra start til slut.\nFremragende spillet hele vejen rundt\nGlem alt om skuespillere, der ikke ved, hvad de selv siger. Det er simpelthen ikke muligt, når man giver ordene den krop, de får her.\nHun kan skabe en iscenesættelse, som forekommer fuldt ud moderne forløst, men uden at vrænge ad forlægget, uden at afmontere det efter eget forgodtbefindende. Som er pædagogisk ligefrem og inkluderende uden at miste sit raffinement. Hun kan abstrahere over en tekst, skære i den uden at svigte dens bogstav.\nEndelig fik Elisa Kragerup lov til at bevise sit kæmpestore talent på den store scene, som man kan undre sig over, hun ikke før har haft til rådighed.\nIdeerne står i kø i en fortælling med vildt underholdende, men aldrig forceret drive. Tag den frække åbning, hvor Troels Thorsens Tybalt ikke kan få lov til at sige sin åbningsreplik, før Peter Christoffersens edderspændte psykopatiske hanhund af en Mercutio retter på ham: Kimen til striden mellem familierne er allerede lagt.\nTag nu de hundesvære fægtescener, der bliver til hidsende håndgemæng, hvor ingen af de kæmpende nogensinde rører ved hinanden, men hvor slag akkompagneres af andre skuespillere med dump geräusch fra det flygel og det klaver, der kanter scenen.\nTag den berømte balkonscene med Julie højt til vejrs, mens Romeo ikke står med ryggen til os neden for balkonen, men klatrer kåd rundt i Steffen Aarfings scenografis bløde stofvæg, der mest af alt ligner polstringen i en gummicelle.\nOg spillet er fremragende hele vejen rundt – ført an af Danica Curcics smukt, smukt talende Julie, der transformerer sig fra fornuftig skolepige til kvinde i sansernes vold.\nDet er først og fremmest i hendes rørende heltinde, det passionerede drama får lov at leve. Det er hende, der bliver forestillingens følelsessvulmende hjerte, mens Thomas Hwans søde, vævert smalhoftede Romeo måske ikke helt får de samme muligheder, skønt det friskfyragtige efterhånden afløses af en molstemt alvor.\nEn teateraften af de sjældne\nRundt om bakkes der op af et flot samstemt ensemble, der lyser hver for sig og sammen: Fra Tammi Østs morsomme, følelseslabile amme, Mikael Birkkjærs tilsyneladende vennesæle bedsteborger, Julies far, der gemmer på en brutal patriark, sekunderet af Ditte Gråbøls let hampre hustru. Henrik Jandorfs virile modpol, Romeos far.\nFra Jesper Hyldegaards afdæmpede, runde munk til Peter Plaugborgs skægt udleverede he-man af en uheldig bejler og Helle Fagralids tvetydige Benvolio.\nOg så havde vi nær glemt Signe Egholm Olsen som fyrsten, den dømmende overmyndighed, effektivt maskeret som selveste Elisabeth I, der svæver over vandende med nærmest gammeltestamentlig autoritet.\nDet er hende, der afsiger dommen, da Romeo og Julies død har forsonet de stridende familier: »En større sorg i verden ingen ved / end Romeo og Julies kærlighed«.\nKan man tilføje, at tilskuerens glæde er mindst ligeså svimlende som fortvivlelsen er bundløs? Det er en teateraften af de sjældne, der udspiller sig på Det Kongelige Teater. For nu ikke at sige en bedrift. Elisa Kragerup får skabt en Shakespeare ikke bare til tiden. Men en Shakespeare til alle tider.\nHvad: »Romeo og Julie« af William Shakespeare.\nHvem: Oversættelse: Niels Brunse. Bearbejdelse: Elisa Kragerup og Louise W. Hassing. Iscenesættelse: Elisa Kragerup. Scenografi: Steffen Aarfing.\nHvor: Det Kongelige Teater, Skuespilhuset, Store Scene. Til 13. januar.\nSlåskampe, nervøsitet og svimlende lykke\nElisa Kragerup: «Vi mener det, selv når vi spiller en dum ko ovre i hjørnet»\nDer udspiller sig en genistreg af en forestilling i Det Røde Rum\nDerfor kan politiet ikke gå\nog åbner taverna i\nHan er en af de mest\nikoniske popstjerner lige nu.\nNu går det løs på Roskilde