Gassen i klemme HMN Naturgas 05 november PDF\nGassen i klemme HMN Naturgas 05 november 2014\nDownload "Gassen i klemme HMN Naturgas 05 november 2014"\n1 HMN Naturgas 05 november 2014\n2 Forfattere: Helge Sigurd Næss-Schmidt, Partner Martin Bo Hansen, Senior Economist Camilla Ringsted, Economist\n3 Indholdsfortegnelse Sammenfatning 4 1 Gevinster ved senere udfasning af gas Senere udfasning af naturgas reducerer omkostningerne ved fossilfri omstilling Ekstraregninger ved manglende opretholdelse af gasnettet Virkemidler og målsætninger for gassektoren 25 Litteraturliste 28 A Bilag A 29 B Bilag B 39\n4 Oversigt over tabeller Tabel 1 Omkostningsforudsætninger i dag og i Tabel 2 Estimater for gasprisens udvikling Tabel 3 Omkostningerne til udfasningen kan nemt stige Tabel 4 Distributionsudgifter til gas\n5 Oversigt over figurer Figur 1 Forbrug af naturgas i Figur 2 Vi betragter et back-loadet scenarie Figur 3 Bruttoenergiforbruget i 2014 og 2035 på brændsel Figur 4 Stigning i gennemsnitlig omkostning per energienhed Figur 5 Akkumuleret stigning i CO 2 udledninger fra naturgasforbrug Figur 6 Naturgas udfases hurtigere end VE gasser indfases Figur 7 Forøget enhedspris ved gasdistribution Figur 8 Samfundsøkonomiske omkostninger, persontransport Figur 9 Omkostningen til at omdanne el til brint ventes at falde Figur 10 Skævhed i CO 2 beskatning på tværs af anvendelser\n6 Sammenfatning Danmark har en officiel målsætning om at skabe et fossilfrit energisystem i 2050 og en fossilfri kraftvarmesektor allerede i En række nye analyser fra Energistyrelsen beskriver en ramme for, hvordan denne omstilling kan muliggøres. 1 Omstillingen indebærer en markant udfasning af naturgassens rolle i den danske økonomi. I denne rapport vurderer vi, at det kan være forbundet med store omkostninger, hvis udfasningen af naturgas sker for tidligt frem mod 2035 og Dette er baseret på en samfundsøkonomisk vurdering af effekterne ved forskellige tidsmæssige udfasningsprofiler for naturgassen. Analysen skal derfor ses som et supplement til de foreliggende analyser fra Energistyrelsen. Energistyrelsens scenarier indeholder ikke nogen eksplicit stillingtagen til udfasningsprofilen af naturgas eller de øvrige fossile brændsler. Realiteten er dog, at en stor del af naturgasforbrugerne nemlig de decentrale kraftvarmeværker er presset på økonomien. Dette skyldes en kombination af, at det såkaldte grundbeløb til decentral kraftvarmeproduktion ophører i 2018, og at det aktuelle skattesystem giver incitamenter til omlægning fra naturgas til biomasse. 2 Med de nuværende prissignaler som følge af både markedsforhold og politiske beslutninger er det overvejende sandsynligt, at en stor del af de gasfyrede kraftvarmeværker vil blive erstattet af andre alternativer allerede i tiden omkring Da de beslutninger, der træffes frem mod 2020 vil være afgørende for udfasningsprofilen frem mod 2035, er der behov for politisk handling nu, hvis man ønsker, at gassen skal spille en større rolle i transitionsperioden frem mod Og der er mange gode grunde til, at naturgassen netop burde spille en stor rolle i energisektoren frem mod udfasningen i 2035: For det første er gasbaseret energiproduktion på kort og mellemlangt sigt betydeligt billigere end de nye vedvarende energiteknologier, som vil erstatte gassen: Eksempelvis koster en kwh el baseret på gas i dag ca. 29 øre, mens de primære erstattende teknologier (hhv. biobaserede teknologier og havvind) koster fra 39 til 70 ører, 3 uden der tages højde for de relaterede meromkostninger, der opstår i transmissions- og distributionssystemerne særligt for vind. 4 Prognoser fra Energistyrelsen tilsiger, at omkostningen for havvind kan falde til ca. 38 ører i Energistyrelsen (2014), Energiscenarier frem mod 2020, 2035 og 2050 Se fx Dansk Energi (2013), Analyse nr. 4 De 70 ører er det implicitte støtteniveau til Anholt havvindmøllepark, beregnet som den faste afregningspris på 105 ører minus den gennemsnitlige elmarkedspris. Der tages heller ikke her højde for, at vinden typisk blæser på tidspunkter, hvor den har lavere værdi. Forventninger til omkostningsreduktioner ved ny teknologi er forbundet med meget stor usikkerhed. Dette skyldes for det første det vanskelige i at forudsige fremtidig innovation og omkostningsreduktion, og for det andet at havvindmøller er en ganske ny teknologi, som endnu ikke har været testet i stor skala igennem hele anlæggets levetid. Folk i industrien mener alternativt, at det kan vise sig, at omkostningen til havvind vil stige over tid både som følge af, at omkostningerne til vedligehold mv kan vise sig større end forventet, og at omkostningerne til opsætning vil stige i takt med, at de gode lokationer for havvindmølleparker optages. 4\n7 For det andet er gas en betydelig mere ren energikilde end kul. Én kwh produceret på kul indeholder 1,7 gange mere CO 2 end på gas. Såfremt omstillingen sker forholdsvist tidligt i transitionsperioden, vil det således indebære, at der anvendes dyre nye og reelt forholdsvis umodne energiteknologier til at erstatte en ganske effektiv og relativ grøn energiteknologi. For at illustrere dette har vi opstillet et alternativt scenarie, hvor gassen udfases betydeligt senere i perioden frem mod 2035, og de nye teknologier tilsvarende indfases langsommere. Så i stedet for, at en stor del af naturgassen udfases allerede inden 2020 lader vi en større del af udfasningen ske i perioden mellem 2020 og Vi finder, at det ved den senere udfasning af naturgas er muligt for samfundet at opnå omkostningsbesparelser på 19 mia. kr. over hele perioden frem mod Hertil kommer, at den valgte udfasningsprofil ligeledes påvirker omkostningen til energiproduktion efter 2035, da anlæggenes pris påvirker omkostningerne ved energiproduktion i hele anlæggets levetid. Regnestykket viser derudover, at den udfasning, som implicit er indeholdt i de officielle scenarier, vil reducere CO 2 mere end i vores alternative udskudt udfasningsscenarie, men til en betydelig meromkostning. Vi finder, at det koster samfundet en pris på ca. 450 kr. per ton CO 2 fortrængt, hvis man ikke venter med udfasningen af naturgas. Dette er endda et underkantsskøn. Hvis man anvender et mindre optimistisk skøn for udviklingen i omkostningerne baseret på en række andre kilder til at opsætte ny havvind samt en mere beskeden prisstigning på europæisk naturgas baseret på IEA end lagt til grund af Energistyrelsen, øges den samfundsmæssige meromkostning per ton CO 2 (skyggeprisen) til ca. 994 kr., jf. Figuren nedenfor. Denne høje meromkostning per ton CO 2 svarer til, at den samlede omkostningsbesparelse i det udskudte scenarie stiger fra 19 mia. kr. til 40 mia. kr. 6 En mere beskeden prisstigning på gas kan hænge sammen med at USA i stigende grad vil være i stand til at eksportere gas til både Europa og Asien og dermed reducere den meget betydelige forskel i gaspriser på tværs af kontinenter, som der eksisterer i dag. Den usikkerhed, der ligger i den teknologiske udvikling og dermed i en række antagelser om fx prisreduktioner på vind tilsiger i sig selv, at man bør udskyde udfasningen af naturgassen indtil usikkerheden er mindsket og grundlaget for en beslutning om tidspunkt for udfasningen dermed er bedre. 6 I faktiske ikke diskonterede værdier 5\n8 Figur Samfundsmæssig meromkostning pr. ton CO2 ved ikke at udskyde udfasningen af gas Kr. per ton CO ENS forudsætninger (Grundscenarie) 525 Lavere europæiske gaspriser (Følsomhedsscenarie 1) Højere priser på havvindmøller (Følsomhedsscenarie 2) Lavere gaspriser og højere havvindmøllepriser (Følsomhedsscenarie 1 og 2) Copenhagen Economics modelberegninger bl.a. baseret på IEA World Energy Outlook 2013 og IEA Nordic Energy Technology Perspectives 2013 Der er imidlertid også tre andre ekstraregninger forbundet med en tidlig udfasning: For det første skal der i det samfundsmæssige regnestykke inddrages konsekvenser på omkostninger til infrastruktur. Danmark har allerede investeret i en betydelig infrastruktur til at transportere gas, og en faldende udnyttelse af gasnettet indebærer en dårligere udnyttelse af denne investering. Der er i stedet en risiko for, at de allerede afholdte investeringer underudnyttes. Modsat indebærer udbygningen af fx vindkraft et behov for yderligere investeringer i el transmissionsnettet. En lavere udnyttelse af gasinfrastrukturen indebærer også højere priser for de tilbageværende kunder. Udgifter til afskrivning, vedligehold og drift skal bæres af færre kunder, og giver dermed større udgifter for disse kunder. Vi finder, at ved en udfasning med en konstant takt vil de net-relaterede enhedsomkostninger for en kubikmeter gas stige fra 48 øre ved et uændret forbrug (ift. 2012) til 67 øre i Hvis man i stedet udfaser naturgassen senere i forløbet, vil enhedsprisen i 2020 kun være 52 øre, altså en mulig besparelse i enhedsprisen på 18 øre. Det skyldes, at ved udfasning med en konstant takt vil naturgassen udfases hurtigere end biogassen ventes at kunne indfases, hvilket medfører en markant stigning i enhedsomkostningerne i denne mellemperiode. Enhedsprisen i det udskudte scenarie vil være lavere frem til 2030 og betyde en akkumuleret besparelse på ca. 2,3 mia. kr. Denne besparelse vil tilfalde de tilbageværende gaskunder, som i høj grad vil være stærkt energiintensive virksomheder, som benytter gas til industriproduktion. Disse virksomheder er normalt også internationalt konkurrenceudsat. Beslutning om naturgassens udfasningsprofil kan således få væsentlig betydning for danske industrivirksomheders konkurrenceevne. 6\n9 For det andet er gas også velegnet til at balancere den betydelige mængde af volatil vindenergi, som der allerede er i det nordeuropæiske elsystem, og som kommer til at vokse i de kommende år. Det er således billigere at skrue op for gasfyrede turbiner end at lave tilsvarende balancering med kulkraft eller biomasse. En reduktion af den gasbaserede balancekraft udløser formentligt et behov for mere balancekraft fra kulkraftbaserede værker i Danmark eller måske nok så sandsynligt fra andre lande. Dette vil være forbundet med CO 2 udledninger og øgede omkostninger til transmissionsledninger mellem landene. For det tredje kan det svække mulighederne for at bruge det eksisterende naturgasnet som katalysator for fremtidige teknologier, som fx opgraderet biogas og andre VE-gasser. Det skal ses i sammenhæng med pointen ovenfor om at omkostningen ved at transportere gas bliver dyrere for de tilbageværende kunder. Det kan enten betyde langsommere indfasning af biogasserne eller, at de skal transporteres ad anden vej fx ved direkte opkobling til en enkelt aftager eller komprimering og transport med lastbiler. Begge disse udfald kan gøre det vanskeligere og/eller dyrere at realisere den langsigtede omstilling mod et fossilfrit energisystem. På tilsvarende vis kan det svække muligheden for at anvende nye og potentielt attraktive teknologiske løsninger som konvertering af el til gas via elektrolyse og metanisering. Konklusionerne ovenfor rejser to spørgsmål: Hvilke energipolitiske virkemidler er det, som fører til den dyre omstillingsstrategi mod det fossilfri energisystem? Hvad kunne alternativet være? Svaret på det første spørgsmål er, at gassen bliver klemt på flere faconer. For det første skævvrides beskatningen af fossile brændstoffer både inden for og uden for kvotesektoren. Inden for kvotesektoren presses gas i dag af de meget lave kvotepriser, som indebærer, at gas ikke kan konkurrere med billigere men mere CO 2-holdige brændsler som kul. Uden for kvotesektoren presses gas af, at den effektive CO 2 beskatning på naturgas, fx til opvarmning, er markant højere end ved anvendelsen af andre fossile brændsler. 7 For det andet skævvrides valget af energikilde af de meget høje danske tilskud til vedvarende energi, som gør det privat- og selskabsøkonomisk uattraktivt at beholde gas som energikilde, også selvom det ofte er samfundsøkonomisk attraktivt. Hvad kan der så gøres for at vikle gassen ud af denne klemme til gunst for en mere effektiv klimapolitik? Det korte svar er: Der bør fastsættes klare målsætninger for udfasningsprofilen for naturgas, og iværksættes en gennemgang af virkemidlerne i det danske energisystem til at understøtte dette Vores analyser viser, at en klarere stillingtagen til udfasningsprofilen for naturgassen over tid er af væsentlig betydning både samfundsøkonomisk og henset til den fremtidige udvikling af energisektoren, hvor opretholdelsen af en veludbygget gasinfrastruktur mu- 7 Den effektive CO2 beskatning er målt som den samlede beskatning af et produkt divideret med mængden af CO2 udledt ved forbrug af produktet. Eksempelvis den samlede beskatning en liter benzin divideret med CO2 indholdet i en liter benzin. 7\n10 liggør en række teknologier, som har potentiale for at spille en rolle i den fremtidige energiforsyning. Ifølge vores beregninger er der i høj grad samfundsøkonomi i at naturgassen spiller en mere central rolle i det danske energisystem frem mod Samtidig bør der rettes en større indsats mod den helt nødvendige opgave at få reduceret omkostningerne for de vedvarende energiteknologier, som er afgørende for at reducere andelen af fossilt baseret energi. Samtidig er det afgørende, at skatte- og tilskudsreguleringen understøtter målsætninger for gassektoren. På EU niveau lægger Kommissionen op til en styrkelse af ETS systemet med højere kvotepriser til følge. Det er fornuftigt, da det kan bidrage til et mindre skævt forhold mellem beskatning af drivhusgasser inden for og uden for kvotesektoren. På dansk niveau er der tilsvarende behov for en gennemgang af virkemidlerne i det danske energisystem 8 med henblik på at skabe en incitamentsstruktur, som understøtter en målsætning om mere klimaeffekt per omkostningskrone. 8 Med skyldig hensyntagen til retningslinjerne i EU politikken samt med udgangspunkt i de langsigtede politiske målsætninger om en fremtidig energi- og transportsektor uafhængig af fossile brændsler. 8\n11 Kapitel 1 Gevinster ved senere udfasning af gas Danmark har en officiel målsætning om at skabe et fossilfrit energisystem i 2050 og en fossilfri kraftvarmesektor allerede i Energistyrelsen har i maj 2014 offentliggjort en række scenarier, der beskriver en ramme for mulige veje mod disse mål baseret på blandt andet eksisterende politiske aftaler og energipolitiske virkemidler. I denne rapport vurderer vi, at disse fremskrivninger risikerer at indebære en udfasning af naturgassens rolle, som bliver ganske dyr for det danske samfund, hvorfor der må tages konkret stilling til takten hvormed naturgassen udfases. Ved at gennemføre udfasningen senere i perioden frem mod 2035 en såkaldt back-loadet udfasning vil transitionen mod en fossilfri økonomi kunne opnås billigere. I sektion 1.1 illustrerer vi dette ved at udregne den besparelse, som samfundet kan opnå ved at back-loade udfasningen af gas, herunder den implicitte skyggepris på CO 2 ved at have en mindre back-loadet udfasning. I sektion 1.2. argumenterer vi for, at der er mindst tre ekstra-regninger for samfundet, som konsekvens af, at gasnettet underudnyttes. 1.1 Senere udfasning af naturgas reducerer omkostningerne ved fossilfri omstilling Naturgas er i dag en væsentlig brændselskilde, og udgør ca. 18 procent af det samlede energiforbrug i Danmark. Forbruget af naturgas er relativt jævnt fordelt mellem hhv. individuel opvarmning (39 procent), kraftvarmeproduktion (33 procent), og erhverv/industriel proces (28 procent), jf. Figur 1. 9\n12 Figur 1 Forbrug af naturgas i 2012 Individuel/ blokvarme 39% Kraftvarme/ fjernvarme; 33% Erhverv/proces; 28% Note: Tallene er baseret på den distribuerede mængde naturgas i 2012 Copenhagen Economics baseret på baggrund af Energistyrelsen (2014): Den fremtidige anvendelse af gasinfrastrukturen Regeringen har som målsætning at udfase alt fossilt brændsel, herunder naturgas, i kraftvarmesektoren og til individuel opvarmning frem mod 2035, og for hele økonomien i I de officielle scenarier for hvordan disse målsætninger realiseres, er der ikke taget eksplicit stilling til den konkrete udfasningsprofil, som implicit forudsættes at ske med en konstant takt. Den faktiske udfasningsprofil vil i praksis blive bestemt af private aktører, der reagerer på økonomiske incitamenter, herunder incitamenter tilvejebragt af det offentlige. Allerede i 2018 sker der en kraftig forskydning af disse økonomiske incitamenter idet grundbeløbet til decentral kraftvarmeproduktion bortfalder. Dette vil lægge pres på disse ofte gasfyrede værker og i princippet kunne indebære en front-loadet udfasning af naturgassen. Vi argumenterer i denne rapport for, at der er fordele ved først at udfase naturgassen senere i transitionsperioden mod For at illustrere denne fordel, betragter vi en alternativ udfasningsprofil, hvor naturgassen først udfases relativt sent i perioden, jf. Figur 2. Scenariet overholder målsætningen om fuld udfasning af fossile brændsler i energisektoren i\n13 Figur 2 Vi betragter et back-loadet scenarie Naturgas, TWh Energistyrelsens vind-scenarie Udskudt udfasning Note: Energistyrelsens scenarier for fossilfri omstilling indeholder ikke en eksplicit udfasningsprofil. Vi illustrerer derfor en lineær udfasningsprofil. Der er herudover risiko for, at en del af udfasningen vil være front-loadet, idet udfasningen af grundbeløbet i 2018 vil lægge pres på de decentrale kraftvarmeværker, som bl.a. fyrer med naturgas. Figuren viser en udfasningsprofil for det samlede forbrug af naturgas i Danmark. Copenhagen Economics på baggrund af Energistyrelsens forudsætninger om udfasning af naturgas i vindscenariet samt egne beregninger for et scenarie med udskudt udfasning I vores model fokuserer vi på den del af det reducerede naturgasforbrug, som erstattes med andre energikilder. Dette kalder vi i det fremadrettede for det udfasede naturgas. De teknologier, som ventes at erstatte naturgasforbruget har vi taget fra Energistyrelsens vindscenarie. I dette scenarie er det primært vindbaseret elektricitet fra havmøller, som vil erstatte naturgasforbruget i 2035 både direkte i elproduktionen og indirekte gennem brugen af varmepumper til individuel og kollektiv opvarmning. Mængden af vind, som i overvejende grad vil være havbaseret vind, ventes at stige fra 5 til 20 procent, jf. Figur 3. Herudover vil biobrændsler og andet VE, herunder sol, stige fra 16 til 35 procent. Naturgas og olie forudsættes fortsat at være vigtige brændsler i 2035 til hhv. industriel proces og transport, og ventes først udfaset helt frem mod En mere detaljeret beskrivelse af udfasningsprofilerne i de enkelte sektorer kan findes i Appendix A. 11\n14 Figur 3 Bruttoenergiforbruget i 2014 og 2035 på brændsel Copenhagen Economics på baggrund af Energistyrelsens energistatistik samt Energistyrelsen (2014a) for vindscenariet i 2035 Omkostningsbesparelse ved senere udfasning Fælles for de teknologier, som ventes at erstatte naturgas frem mod 2035 er, at de aktuelt er dyrere end naturgasbaseret energi. Det er imidlertid lagt til grund af Energistyrelsen i de officielle scenarier, at de nævnte VE-teknologier vil falde markant i pris frem mod 2035, jf. Tabel 1. 12\n15 Tabel 1 Omkostningsforudsætninger i dag og i 2035 Kr. per MWh * Elproduktion Kollektiv opvarmning Andre internationale kilder Havvindkraft Solceller Biobrændsel Naturgas (CCGT) ** Solvarme Varmepumper ** Individuelopvarmning Naturgas (CCGT) ** Solvarme Varmepumpe ** Naturgaskedel Note: * Kolonnen angiver spænd fra en række forskellige internationale kilder, bl.a. sammenfattet i Det er behæftet med stor usikkerhed at sammenligne teknologiomkostninger på tværs af kilder, da der kan foreligge forskellige beregningsforudsætninger fx vedr. diskonteringsfaktor, inflation mv. Hertil kommer den almindelige usikkerhed, der ligger i at forudsige omkostninger langt ud i fremtiden. Derudover vil en sammenligning af stabile energikilder med uregelmæssige energikilder som vind og sol typisk favorisere de uregelmæssige kilder, da der ikke i typiske beregninger tages højde for, at afregningsprisen for (og dermed værdien af) den producerede energi er lavere end gennemsnittet. ** Det har ikke været muligt i alle kilder, at adskille hvor meget af omkostningen, der skyldes omkostninger knyttet til selve teknologien, og hvor meget, der skyldes brændselspriser. Dette er ikke relevant for vind og sol, hvor omkostningerne alene drives af anlægsomkostninger. Solvarme i kollektiv opvarmning fremstår som en relativ billig teknologi. Årsagen til at teknologien kun har en begrænset udbredelse skyldes bl.a. de ekstraomkostninger, som skal afholdes i forbindelse med udbygning af distribution. Copenhagen Economics på baggrund af Energistyrelsen, IEA (2013) og De officielle omkostningsforudsætninger er dog behæftet med en betydelig usikkerhed i forhold til både omkostningerne til de tekniske anlæg og i forhold til brændselsprisen på naturgas. De fleste studier forventer fx, at omkostningen til el baseret på havvind vil falde frem mod 2035, men der er dog ganske stor variation i omkostningsniveauet, hvor forventningen varierer fra kr. per MWh, jf. Tabel 1. Denne usikkerhed har ikke alene en implikation for omkostningen ved omstillingen af den naturgasbaserede produktion af el, men også for omstillingen af den naturgasbaserede produktion af varme, idet el baseret på havvind vil være den primære energikilde for varmepumperne på marginen. Der er ligeledes betydelig usikkerhed om udviklingen i prisen på naturgas. I Energistyrelsens forudsætninger, baseret på IEA s New Policy fremskrivninger, ventes naturgasprisen at stige i Europa. Omvendt venter Verdensbanken at naturgasprisen i Europa vil falde, hvilket også er tilfældet i IEA s gaskonvergensscenarie. Disse forskelle afspejler usikker- 13\n16 hed om, hvorvidt den billige amerikanske naturgas vil blive eksporteret og dermed udligne de aktuelt store prisforskelle, der er på tværs af kontinenterne. Udviklingen i naturgasprisen er central, fordi alternativomkostningen ved udfasning af naturgasbaseret teknologi til fordel for andre teknologier bliver større når naturgasprisen er lav. For den del af energiproduktionen i el- og varmefremstillingen, hvor naturgasbaserede teknologier erstattes af alternative teknologier vil den gennemsnitlige omkostning per energienhed øges. Det skyldes, at de alternative teknologier (på kort og mellemlangt sigt) er dyrere end de gasbaserede. Over tid reduceres omkostningen til opsætning af ny teknologi, hvilket trækker i retning af en reduceret produktionsomkostning. Et væsentligt element i opgørelsen af omkostninger til opsætning af nye teknologier er, at de teknologier, som stilles op i begyndelsen af perioden vil påvirke omkostningen til energiproduktion i hele teknologiens levetid. Det skyldes, at en mere omkostningseffektiv teknologi udbudt i fx 2025 ikke omkostningsmæssigt kan erstatte en teknologi opsat i Det betyder, at en front-loading af relativt dyre teknologier i begyndelsen af perioden, vil påvirke energiomkostningen i lang tid fremover. Modelleringen af denne såkaldte vintage effekt er en nuancering i forhold til de fleste øvrige analyser på området, herunder Energistyrelsens energiscenarier, som ikke medregner denne effekt. Uden at medtage denne nuancering, vil man undervurdere omkostningen ved at opstille dyr teknologi. Vi finder, at den gennemsnitlige produktionsomkostning for el- og varmefremstillingen 9 i scenariet med udskudt udfasning af naturgas vil være mindre igennem hele perioden sammenlignet med vind-scenariet. Dette hviler primært på, at de alternative teknologier først indfases på et tidspunkt, hvor de ventes at være betydeligt billigere end på kortere sigt. Denne lavere omkostning per energienhed betyder akkumuleret set, at det vil være muligt for samfundet at opnå omkostningsbesparelser på 19 mia. kr. 10 over hele perioden frem mod Dette svarer til arealet mellem de to linjer i Figur 4. Da teknologi med meget høje faste omkostninger som fx vindmøller opsat i fx 2030 også vil bidrage til at øge den gennemsnitlige energiomkostning efter 2035, undervurderer vi her den samlede omkostning til udfasningen af naturgas i både det udskudte og det front-loadede scenarie. Vores modelberegninger viser, at hvis man alene kigger på vindmøller, så ligger der en ekstraregning mellem 2035 og 2054 målt i nutidsværdi på hhv. 9,0 mia. kr. i det frontloadede scenarie og 8,4 mia. kr. i scenariet med udskudt udfasning. 11 Der kan være lignende effekter for de øvrige VE-teknologier, som forudsættes at skulle erstatte naturgas For naturgas eller de teknologier som erstatter naturgas. Dette svarer til 11,5 mia. kr. beregnet som en nutidsværdi i Den anvendte diskonteringsrate er 4 procent, jf. Finansministeriets vejledning. Beregningerne er foretaget under antagelse af en 20 årig levetid for vindmøllerne. Beregningen måler den årlige ekstraomkostning for en vindmølle i forhold til naturgas til elproduktion i det år møllen sættes op. Denne omkostningsforskel føres videre i alle møllens leveår (20 år). I tillæg hertil er der indlagt en ekstra fase, der tager højde for, at møllerne løbende udskiftes, således, at en mølle, der er sat i drift i 2017 bliver erstattet af en ny mølle i 2036, som igen giver anledning til en ny omkostning, der er sat relativ til naturgas. 14\n17 Figur 4 Stigning i gennemsnitlig omkostning per energienhed Kr. per MWh Vind Udskudt udfasning Note: Den beregnede omkostning per energi tager højde for, at anlæg der opstilles i fx 2020 vil producere energi i hele anlæggets levetid. Copenhagen Economics modelberegninger Jo tidligere vedvarende energi erstatter naturgas, desto mere kan man reducere de danske CO 2 udledninger. Akkumuleret set finder vi, at der vil blive udledt mindre CO 2 i det officielle vindscenarie end ved udskudt udfasning, jf. Figur 5, fordi de fossile brændsler erstattes senere i perioden. Forskellen i de to scenariers akkumulerede udledning over perioden 2011 til 2035 svarer til ca. 40 mio. ton uden diskontering, hvilket svarer i gennemsnit til ca. 1,6 mio. tons om året. Til sammenligning lå de faktiske CO 2-udledninger for hele Danmarks energiforbrug i 2012 på godt 40 mio. tons Energistyrelsens Energistatistik\n18 Figur 5 Akkumuleret stigning i CO2 udledninger fra naturgasforbrug Mio. ton 140,0 120,0 100,0 80,0 60,0 40,0 20, Vind Udskudt udfasning Baseline Note: CO 2 udledningerne er vist alene for naturgasforbruget og udfasningen af naturgas. Figuren viser altså ikke CO 2 udledninger fra andre fossile brændsler i perioden Beregningen antager på linje med Energistyrelsen, at biomasse er CO 2 neutralt, hvilket er en omdiskuteret antagelse. En lempelse af denne antagelse vil reducere forskellen mellem udledningen i udskudt udfasning og vind scenarierne. Copenhagen Economics modelberegninger Der er dermed to modsatrettede samfundsøkonomiske effekter ved at udskyde udfasningen af gas: Omstillingen til det fossilfrie samfund koster færre penge, men der vil blive udledt mere CO 2 i den mellemliggende periode. Disse to effekter kan omregnes til en implicit skyggepris på CO 2 reduktioner: Hvor meget betaler samfundet per ton CO 2 for at opnå den ekstra CO 2 reduktion, som det officielle scenarie indebærer sammenlignet med udskudt udfasning? Vi finder, at det vil koste samfundet minimum ca. 454 kr. per ton CO 2 at forfølge en lineær udfasningsprofil fremfor det alternative scenarie med udskudt udfasning. 13 Beregningen af den implicitte CO 2 skyggepris er meget afhængig af en række antagelser, bl.a. udviklingen af omkostningerne til forskellige teknologier og udviklingen i brændselspriser. I vores beregninger har vi først taget udgangspunkt i Energistyrelsens forudsætninger, og derudover lavet tre følsomhedsberegninger: 1. Priserne på europæisk naturgas bliver lavere end forudsat 2. Reduktionen i omkostninger til havvind bliver ikke så stor som forventet 3. Kombination af begge ovenstående Energistyrelsen forudsætter en stigende udvikling i prisen på naturgas i Europa fra 2013 til 2035 fra $11,7 til 14 per MBtu i reale priser. 14 Dette er på linje med IEA s New policy scenario. Det første følsomhedsscenarie tager udgangspunkt i, at gasprisen i Europa ikke Bemærk, at sammenligninger af CO2 skyggepriser på forskellige tiltag generelt er behæftet med meget stor usikkerhed. Dette skyldes bl.a. at der typisk kan være forskel på beregningsforudsætninger mellem forskellige studier. Det svarer til en stigning til $23,6 per MBtu i nominelle priser i\n19 stiger i samme takt. IEA har bl.a. defineret et konvergens-scenarie, hvor den reale pris i Europa stort set er uændret frem mod 2035, jf. Tabel 2. Herudover har Verdensbanken netop offentliggjort fremskrivninger, der venter et fald i reale europæiske gaspriser frem mod Tabel 2 Estimater for gasprisens udvikling ($ per MBtu i reale priser) IEA World Energy Outlook New Policies Scenario IEA World Energy Outlook Gas Convergence scenario Europa USA Europa USA Europa USA 11,7 2,7 12,9 5,8 14 6,9 11,7 2,7 10,7 6,4 12 7,5 Verdensbanken 11,1 3,5 7,1 5,5 IEA World Energy Outlook 2013, World Bank Commodities Price Forecast (April 25, 2014) Vores følsomhedsscenarie tager udgangspunkt i det midterste scenarie, nemlig IEA s konvergensscenarie. Konkret betyder det, at kraftvarmesektorens gennemsnitlige omkostning ved at producere en MWh energi på naturgasfyrede anlæg (CCGT) i 2035 reduceres fra 253 kr. til 230 kr., som følge af den lavere brændselspris. Tilsvarende implicerer det et fald i produktionsomkostninger ved individuel opvarmning på naturgasfyr fra 675 til 652 kr. per MWh. Energistyrelsen forudsætter en ret markant reduktion i produktionsomkostningerne for el fra havbaseret vind frem mod Det andet følsomhedsscenarie tager udgangspunkt i IEA s estimat i Nordic Energy Technology Perspectives fra Konkret antager vi, at produktionsomkostningerne for en MWh el på en havvindmølle i 2035 ikke falder til 376 kr. men i stedet bliver 653 kr. på linje med mindre optimistiske forventninger. 15 Mindst to ting kunne tale herfor: 1) Havvindmøller er en ny teknologi, der endnu ikke er testet i fuldskala. Dette indebærer en risiko på omkostningen fx i form af lavere levetid end forventet, flere vedligeholdelsesudgifter mv., og 2) De nye anlæg skal opstilles på lokationer, der er dårligere end de tidligere anlæg fx i forhold til dybde, bundforhold mv, hvilket kan øge omkostningen for nye anlæg. En højere produktionsomkostning for el produceret af havvindmøller betyder på marginen, at energiforbrug fra varmepumper også fordyres. Logikken er, at strøm til de nye varmepumper vil komme fra øget elproduktion, som på marginen vil være fra opsætning af nye havvindmøller. Prisen for en MWh varme produceret til kollektivt forbrug er i scenariet 530 kr. i 2035 i modsætning til 431 kr. i referencescenariet, mens den for en MWh varme produceret til individuelt forbrug vil være 647 kr. i 2035 i modsætning til 548 kr. i referencescenariet. Denne højere omkostning ses på trods af en faldende teknologiomkostning til varmepumperne. 15 Bemærk i øvrigt, at den typiske måde at beregne de gennemsnitlige produktionsomkostninger for forskellige teknologier (LCoE beregninger) generelt undervurderer den faktiske omkostning til vindbaseret energi. Dette skyldes, at langt de fleste LCoE beregninger ikke tager højde for hverken tidspunktet for eller den geografiske placering af vindkraft. Begge faktorer tenderer til at reducere værdien af den vindbaserede produktion fordi den også produceres når der ikke er behov (om natten fx) og fordi den typisk har behov for infrastrukturudbygninger i elnettet. 17\n20 I det tredje følsomhedsscenarie antager vi både, at omkostningerne til havvind vil være højere, og at naturgasprisen vil være lavere sammenlignet med Energistyrelsens forudsætninger. Vores modelberegninger viser, at hvis man lægger disse forventninger til grund, så vil den implicitte CO 2 skyggepris stige markant fra 454 kr./ ton CO 2 til 994 kr./ton CO 2, jf. Tabel 3. Tabel 3 Omkostningerne til udfasningen kan nemt stige ENS forudsætninger (Grundscenarie) Lavere europæiske gaspriser (Følsomhedsscenarie 1) Højere priser på havvindmøller (Følsomhedsscenarie 2) Lavere gaspriser og højere havvindmøllepriser (Følsomhedsscenarie 3) (a) Omkostninger til energiproduktion i ENS vind scenarie (mia. kr. diskonteret) (b) Omkostninger til energiproduktion i udskudt indfasningsscenarie (mia. kr. diskonteret) (c) Forskel i omkostninger til energiproduktion mellem de to scenarier (mia. kr. diskonteret), (a)-(b) (d) Forskel på CO2 udledninger mellem de to scenarier (mia. ton diskonteret) CO 2 skyggepris i vind scenarie vs. udskudt scenarie (kr./ton), (c/d) 0,024 0,024 0,024 0, Note: Beregningen af den implicitte CO2 skyggepris er baseret på Regeringens regnemetode herfor bl.a. benyttet ved udarbejdelsen af klimakataloget. Vi har benyttet en diskonteringsfaktor på 4 procent. Skyggepriserne er robuste overfor ændringer i diskonteringsfaktoren: Benyttes i stedet en diskonteringsfaktor på 5 procent øges skyggepriserne marginalt. Bemærk, at regnestykket kun involverer substitution fra naturgas til andre alternative kilder. Substitutionen fra fx kul til havvind medregnes ikke her. Copenhagen Economics modelberegninger De samlede meromkostninger knyttet til, at energiproduktionen bliver dyrere, stiger ligeledes i de tre følsomhedsscenarier. Vi estimerer, at den samlede meromkostning vokser fra ca. 19 mia. kr. til 40 mia. kr. i det scenarie, hvor både gasprisen bliver lavere og havvindmøllepriserne bliver højere Ekstraregninger ved manglende opretholdelse af gasnettet Der findes i dag en veludviklet infrastruktur knyttet til udnyttelse af gas. Gasinfrastrukturen dækker overordnet set ledningsnettet, som består af transmissionsnettet (motorveje- 16 Målt som faktiske værdier ikke diskonteret. 18\n21 ne) og distributionsnettet (landevejene ud til forbrugerne). Herudover kommer underjordiske gaslagre, ladestandere til komprimeret naturgas (CNG) samt en række andre formål inkl. balancering af gasmængder og tryk mv. Ud over at servicere danske forbrugere med gas, så benyttes gastransmissionsnettet også til at transportere gas udvundet i den danske del af Nordsøen til Sverige og Tyskland. Gasinfrastrukturen kan, foruden naturgas, håndtere forskellige former for vedvarende energi gasser (VE-gasser), som fx opgraderet biogas. Udfasningen af naturgas betyder, at udnyttelsen af den eksisterende infrastruktur forringes. Forringelsen neutraliseres delvist af, at naturgas erstattes af VE-gasser som biogas, som også kan gøre brug af den eksisterende infrastruktur. Disse VE-gasser ventes dog først for alvor at blive indfaset senere i perioden, og slet ikke i samme omfang som naturgas, jf. Figur 6. Figur 6 Naturgas udfases hurtigere end VE gasser indfases PJ Naturgas VE -gas Note: Samlet brændselsforbrug i økonomien Energistyrelsen (2014) Når gasforbruget falder, vil økonomien i gasnettet knyttet til at vedligeholde og servicere (dele af) gasinfrastrukturen blive dårligere. Eksempelvis ventes dele af gasdistributionsnettet at lukke ned som følge af, at villakunder erstatter deres naturgasfyr med varmepumper eller fjernvarme. I praksis er dog en meget større del af distributionsnettet i fare. Konkret afhænger det af, om der fortsat vil være tilstrækkeligt mange kunder, der aftager gas i transitionsperioden til, at det er rentabelt for distributionsselskaberne til at holde gang i nettet. En relativ lav anvendelse af naturgas i transitionsperioden altså i perioden indtil VEgasser indfases i gasnettet i større omfang kan nemlig føre til manglende opretholdelse og servicering af dele af nettet, herunder opretholdelse af nøglefunktioner og nøglemedarbejdere. Dette kan give anledning til en række ekstraudgifter for samfundet, herunder: Dårlig udnyttelse af allerede afholdte investeringer og større omkostninger især for erhvervslivet 19\n22 Behov for andre former for balanceringsteknologi i elmarkedet Fordyrelse og dermed hæmsko for fremtidige teknologier som opgradering og tilslutning af biogas og andre VE-gasser, gasdrevne køretøjer og konvertering af el til gas. Dårlig udnyttelse af allerede afholdte investeringer giver større udgifter for især erhvervslivet Der er afholdt mange investeringer for at opbygge gasinfrastrukturen, og den samfundsmæssige rentabilitet af disse investeringer afhænger af, hvor meget de efterfølgende udnyttes. Jo mere gas, der aftages, desto lavere bliver de gennemsnitlige omkostninger, da de faste omkostninger kan fordeles ud på en større kundekreds. Omvendt betyder en lavere udnyttelse af infrastrukturen, at de tilbageværende gaskunder vil skulle dække en større andel af de faste udgifter, og at prisen for disse vil stige. Dette vil så igen føre til at endnu flere kunder vælger gassen fra, og dermed en endnu højere pris. Vi har illustreret denne situation ved et regneeksempel for gasdistributionsnettet, der betragter en mere backloaded udfasning af naturgas end de officielle scenarier. 17 Ved at udfase naturgassen senere, vil gaskunderne have lavere udgifter til gasforbrug, da der er flere kunder til at deles om de faste omkostninger. Dette skal også ses i lyset af, at alternative teknologier typisk også er afhængig af betydelige investeringer i ny infrastruktur. Dette er fx tilfældet for udbygningen af fjernvarmenettet samt behovet for eltransmissionsforbindelser til nye havvindmølleparker og til udlandet. En ganske stor del af udgifterne til distributionsnettet, ca. 48 procent, er faste. Disse afhænger ikke af mængden af gaskunder og dækker over forrentning og afskrivninger af gæld optaget i forbindelse med investeringer. Udgifterne dækkes løbende gennem et pristillæg på gasforbrug. Når gasforbruget falder, bliver pristillægget til de resterende forbrugere tilsvarende højere. Størrelsen af de faste udgifter af hænger af afdragsprofilen på gælden. Efter 2025 forventes al gæld optaget frem til og med 2004 afdraget, hvormed ca. 95 procent af de faste udgifter i dag falder bort. De resterende 52 procent af omkostningerne er trinvist variable, dvs. at de afhænger af mængden af distribueret gas dog ikke lineært. Eksempelvis vil en lille reduktion af antallet af private naturgasfyr ikke give anledning til en tilsvarende procentuel besparelse da der er en række omkostninger, der først falder bort når alle kunderne i et system bortfalder. De variable omkostninger består fx af kundeservice, afregningssystemer, vedligehold af nettet, tilsyn med målere i husholdninger samt IT systemer. Når gasforbruget falder, vil de variable omkostninger falde dog ikke lineært. Til gengæld skal de faste omkostninger fordeles ud på en mindre forbrugerbase. Vi finder, at distributionsudgiften for en kubikmeter gas vil stige fra 0,48 til 0,67 kr. / kubikmeter i 2020, hvis udviklingen i den officielle fremskrivning følges. Hvis man i stedet back-loader udfasningen af gas, så vil enhedsprisen kunne reduceres til 0,52 kr. / kubikmeter, jf. Tabel Den back-loadede udfasningsprofil er den samme, som vi betragter i Afsnit 1.1. Se Appendiks B for en gennemgang af vores beregninger og beregningsantagelser. Vi antager her, at omkostningerne til transmissionsnettet ikke varierer med mængdeændringer i distributionsnettet bl.a. idet transmissionsnettet også varetager transport af gas fra Nordsøen til udlandet. 20\n23 Tabel 4 Distributionsudgifter til gas Officielt scenarie 2020 Udskudt udfasning Faste (mio. kr.) Forrentning og afskrivning af historisk gæld fra før 2004 Forrentning og afskrivning af investeringer efter Variable (kr.) Distribution Total (kr.) Gasmængde (mio m3) Enhedspris 0,48 0,67 0,52 (kr./m3) Copenhagen Economics modelberegninger baseret på gasdistributionsselskabernes regnskaber og Energitilsynets afgørelser vedrørende indtægtsrammer for naturgasdistributionsselskaberne. Denne merbetaling vil skulle afholdes hvert år frem mod Akkumuleres disse omkostninger svarer det til 2,3 mia. kr., svarende til det skraverede areal i Figur Denne omkostning svarer til de ekstra betalinger, som de tilbageværende kunder skal afholde ved lav udnyttelse af de afholdte investeringer. De tilbageværende kunder vil bl.a. være energiintensive erhverv, som fremstiller industriprodukter, bl.a. i konkurrenceudsatte erhverv. 18 Målt i nutidsværdi svarer det til ca. 1,7 mia. kr. 21\n24 Figur 7 Forøget enhedspris ved gasdistribution Kr. per m3 (2012-priser) 0,8 0,6 0,4 0, Vind-scenarie Udskudt udfasning Uændret forbrug ift Note: Stigningen i enhedsomkostningerne i vindscenariet frem mod 2020 og efterfølgende fald skyldes, at naturgassen ved en udfasning med en konstant takt udfases hurtigere end biogassen indfases. De tre knæk (hhv. i 2020,2024 og 2025) drives af, at de tre distributionsselskaber på disse tidspunkter har tilbagebetalt deres historiske gæld og dermed afsluttet forrentning og afskrivning af materielle aktiver idriftsat før Da enhedsprisen regulatorisk er bestemt til at afhænge af udestående gæld falder prisen herved. Enhedsprisen ved udskudt udfasning og uændret forbrug er relativt ens. Dette skyldes, at det fald, der er i den samlede gasmængde i slutningen af udskudt udfasning, opvejes af reducerede variable omkostninger i distributionsnettet. Det markerede område i figuren angiver forskellen i enhedspris mellem vind-scenariet og scenariet med udskudt udfasning for hvert år i perioden. Copenhagen Economics modelberegninger baseret på gasdistributionsselskabernes regnskaber og Energitilsynets afgørelser vedrørende indtægtsrammer for naturgasdistributionsselskaberne. Behov for andre former for balanceringsteknologi i elmarkedet En væsentlig målsætning i den danske energipolitik er forsyningssikkerhed i elsystemet. Forsyningssikkerhed handler om, at det kun er i meget begrænsede situationer, hvor efterspørgslen efter el ikke kan dækkes af udbuddet, og at Danmark skal være uafhængig af en potentielt ustabil forsyning fra udlandet. I et meget vindbaseret elsystem, vil Danmark være uafhængig af import af brændsel fra udlandet. Til gengæld vil det være et mere volatilt elsystem, hvor det er mere vanskeligt at sikre, at produktionen på ethvert tidspunkt matcher efterspørgslen pga. kapacitetsbegrænsninger i produktionen. For at håndtere denne volatilitet er der behov for fleksible produktionsanlæg, der er i stand til med kort varsel at levere den manglende strøm. 19 Denne fleksible produktion leveres i dag i meget høj grad af gasfyrede motorer og turbiner, som på marginen er billige at tænde og slukke for. Hvis naturgassen udfases fra elproduktionen, er der behov for andre teknologier til at balancere udbuddet. Disse vil med stor sandsynlighed være forbundet med betydeligt større omkostninger. Dette er også anerkendt af Energistyrelsen, som foreslår, at der op- 19 Alternativt kan man opnå samme effekt med en fleksibel efterspørgsel, som responderer på real-time prissignaler. 22\n25 retholdes gasfyrede turbiner og motorer som balanceringskapacitet. 20 Udfordringen er dog, at disse anlæg forudsætter tilstedeværelsen af en gasinfrastruktur, som kan komme under pres fra manglende rentabilitet. Alternativt kan der udbygges eltransmissionsledninger til udlandet eller investeres i mere fleksibilitet på efterspørgselssiden. Begge alternativer er forbundet med betydelige omkostninger Samtidig vil der i perioder med overproduktion af el være behov for ekstra afsætningsmuligheder. Udover bl.a. muligheden for øget fleksibilitet i elforbruget kan fremstilling af brint ved hjælp af elektricitet på sigt skabe mulighed for, at den overskydende vindenergi i form af metaniseret brint kan lagres i gasnettet. 21 Denne balanceringsmulighed forudsætter et udbygget gasnet. Dårligere forudsætninger for fremtidige teknologier Opretholdelsen af en veludbygget infrastruktur knyttet til gas muliggør en række teknologier, som har potentiale til at spille en rolle i den fremtidige energiforsyning. Tre eksempler er VE-gasser som fx biogas, gasdrevne køretøjer og konvertering af el til gas via hydrolyse og metanisering. VE-gasser Et eksempel er såkaldte vedvarende energi-gasser (VE-gasser), herunder biogas men også fx forgasset biomasse. Udbygning af VE-gasser er en væsentlig del af regeringens energipolitiske strategi. Politikken forventes at resultere i en udbygning fra 5 PJ i 2012 til 35 i 2035, og 60 PJ i Altså svarende til knap halvdelen af det samlede forbrug af naturgas i Danmark i dag. Forventningen er således en fortsat anvendelse af gas i relativt stor skala. VE gasserne kan typisk enten aftages lokalt i en relativt rå form, eller kan opgraderes og fødes ind i naturgasnettet. Opgraderingen har en omkostning, men vil omvendt kunne udnytte fordelene ved nettet, herunder at nå ud til flere aftagere og forbedre muligheder for lagring, idet det kan bruge eksisterende gaslagre. 22 Energistyrelsen anbefaler netop på den baggrund, at VE-gasserne i så vidt muligt omfang opgraderes og føres ind i gasnettet. 23 Denne udnyttelse af biogassen og øvrige VE-gasser forudsætter, at den primære del af det eksisterende gasnet fortsat er i drift. Hvis prisen for at benytte distributionssystemet stiger eller dele af nettet lukkes helt ned vil det reducere rentabiliteten af den fremtidige udnyttelse af biogas idet afsætningsmulighederne for VE-gasser reduceres. Det vil kunne gøre det vanskeligere og/eller dyrere at realisere den langsigtede omstilling til et fossilfrit energisystem Energistyrelsen (2014b) Se fx Energistyrelsen (2014b) Energistyrelsen (2013) Energistyrelsen (2014c) 23\n26 Gasdrevne køretøjer Brugen af gas som drivmiddel i transportsektoren er en væsentlig del af den energipolitiske strategi. Energistyrelsen venter, at der i 2050 vil blive brugt ca. 45 PJ gas i transportsektoren. 24 Dette hænger bl.a. sammen med forventningen til den øgede produktion af VE-gasser. Beregninger peger på, at biler drevet af gas både naturgas og biogas er blandt de billigste løsninger set fra et samfundsøkonomisk perspektiv, jf. Figur 8. Det vil sige, når der tages højde for privatøkonomiske omkostninger og samfundsøkonomiske eksternaliteter som fx støj og CO 2 udledninger. Figur 8 Samfundsøkonomiske omkostninger, persontransport kr. / km. 2,50 2,00 1,50 1,00 0,50 0,00 Cowi (2013) Gasdrevne køretøjer forudsætter en infrastruktur, som fx gasfyldestationer mv., og naturligvis gas i nettet. Ved at - dele af - det eksisterende gasnet ikke vedligeholdes og/eller lukkes ned, kan det vanskeliggøre opbygningen af infrastrukturen om køretøjerne. Konvertering af el til gas via elektrolyse og metanisering En af de klassiske og helt store udfordringer ved elproduktion er, at elektricitet i dag ikke kan lagres på en omkostningseffektiv måde. Dette skaber en række udfordringer i form af behovet for en fleksibel produktionskapacitet og/eller efterspørgsel. Denne udfordring bliver, som nævnt, kun mere betydningsfuld i takt med integrationen af mere volatil elproduktion i systemet. En mulig løsning på denne udfordring er konvertering af el til gas via fx elektrolyse og efterfølgende metanisering. Denne teknologi er særligt attraktivt i et volatilt elsystem, hvor elpriserne kan blive ganske lave og nogle gange negative, når efterspørgslen er lav men udbuddet fortsat højt. Teknologien er fortsat i et tidligt stadie, men ventes pga. en 24 Energistyrelsen (2014a) 24\n27 intensiv forsknings og udviklingsindsats at kunne blive mere rentabel inden for et relativt kort sigte. Den ene del af teknologien; konvertering af el til brint via elektrolyse (fx via storskala elektrolyse med SOEC teknologi) har relativt høje omkostninger i dag, men disse ventes at kunne blive reduceret markant frem mod 2025, jf. Figur 9. Denne udregning undervurderer endda potentialet ved elektrolyse og efterfølgende metanisering ved at benytte en gennemsnitlig elpris. I praksis, vil elektrolysen kunne igangsættes i perioder, hvor elprisen er lavere end gennemsnittet. Figur 9 Omkostningen til at omdanne el til brint ventes at falde DKK/Nm3 H Elektrolyse, storskala (SOEC) Eletrolyse, lille skala (PEM) Eletrolyse 1 MW (AEC) Note: Bemærk, at dette bygger på estimater foretaget i Omkostningerne til elektrolyse er beregnet via en gennemsnitlig elpris. I praksis vil det være særlig relevant at benytte teknologien når elprisen er lav. Partnerskabet for Brint og Brændselsceller (2009) 1.3 Virkemidler og målsætninger for gassektoren Vores analyse tilsiger, at den danske energipolitik indebærer en dyr transformation mod det ønskede fossilfri energisystem, hvor gassens potentiale i omstillingen forpasses. Det rejser spørgsmålet: Hvad er det for nogle energipolitiske virkemidler, der fører til dette resultat? Vi argumenterer for, at gassen er klemt på flere faconer, herunder 1) fossile brændsler beskattes ikke ens i forhold til deres CO 2 indhold og 2) subsidier til vedvarende teknologier gør umodne teknologier privatøkonomisk rentable. Den første klemme er, at beskatningen af fossile brændstoffer skævvrides i flere dimensioner både i Danmark og på EU niveau. Anvendelsen af naturgas inden for kvotesektoren presses i dag af de meget lave kvotepriser, som indebærer, at gas ikke kan konkurrere med billigere men mere CO 2-holdige brændsler som kul. Dette problem bliver forstærket af, at kulpriserne er presset ned på grund af skiffergas revolutionen i USA, og at elprisen holdes nede af de lave kvotepriser. Anvendelsen af naturgas uden for kvotesektoren hæmmes af, at den effektive CO 2 beskatning på naturgas, fx til opvarmning, er markant højere end anvendelsen af andre fossile brændsler, jf. Figur 10. Med andre ord er den 25\n28 samlede beskatning per udledt CO 2 enhed meget forskellig på tværs af sektorer og anvendelser og særligt høj for fx opvarmning med naturgas. Samlet set betyder det, at det fra et privat/selskabsøkonomisk synspunkt er mindre rentabelt at investere i gasteknologier. Figur 10 Skævhed i CO2 beskatning på tværs af anvendelser Note: Figuren viser den effektive beskatning per udledt ton CO 2e til forskellige anvendelser, fx benzin til transport og naturgas til opvarmning. Den effektive beskatning af tung industri er eksempelvis ganske lav på grund af lempelser i energiafgifterne for disse typer af virksomheder. Den effektive CO 2e beskatning udregnes som skatten på anvendelse af en enhed divideret med denne enheds foranledigede CO 2e udledning. Beskattes fx en liter benzin med 5 kr. og afbrænding af en liter benzin gav anledning til udledning af 1 ton CO 2e, ville den effektive beskatning af benzin være 5 kr / ton CO 2e (hypotetisk eksempel). Figuren illustrerer også hvor stor en del af den danske CO 2 udledning (anden aksen), som møder de forskellige effektive skatter. Copenhagen Economics (2013), Ensartet skat på drivhusgasser Den anden klemme er, at dansk politik for vedvarende energi i høj grad udmøntes i høje tilskud til VE-teknologier. Disse høje tilskud muliggør indfasning af fortsat relativt umodne teknologier med høje produktionsomkostninger. Det er denne tidlige indfasning af dyre teknologier, som indebærer, at overgangen til en fossilfri kraftvarmesektor er forbundet med høje CO 2-skyggepriser. Med andre ord danskerne risikerer med den nuværende politik at betale unødvendigt meget for omstillingen til vedvarende energi. Hvad kan der så gøres for at vikle gassen ud af denne klemme til gunst for en mere effektiv klimapolitik? Det korte svar er: Der bør fastsættes klare målsætninger for udfasningsprofilen for naturgas, og iværksættes en gennemgang af virkemidlerne i det danske energisystem til at understøtte dette Vores analyser viser, at en klarere stillingtagen til udfasningsprofilen for naturgassen over tid er af væsentlig betydning både samfundsøkonomisk og henset til den fremtidige 26\n29 udvikling af energisektoren, hvor opretholdelsen af en veludbygget gasinfrastruktur muliggør en række teknologier, som har potentiale for at spille en rolle i den fremtidige energiforsyning. Ifølge vores beregninger er der i høj grad samfundsøkonomi i at naturgassen spiller en mere central rolle i det danske energisystem frem mod Samtidig bør der rettes en større indsats mod den helt nødvendige opgave at få reduceret omkostningerne for de vedvarende energiteknologier, som er afgørende for at reducere andelen af fossilt baseret energi. Samtidig er det afgørende, at skatte- og tilskudsreguleringen understøtter målsætninger for gassektoren. På EU niveau lægger Kommissionen op til en styrkelse af ETS systemet med højere kvotepriser til følge. Det er fornuftigt, da det kan bidrage til et mindre skævt forhold mellem beskatning af drivhusgasser inden for og uden for kvotesektoren samt styrke teknologier med et lavt CO 2 indhold. På dansk niveau er der tilsvarende behov for en gennemgang af virkemidlerne i det danske energisystem 25 med henblik på at skabe en incitamentsstruktur, som understøtter en målsætning om mere klimaeffekt per omkostningskrone. Det vil formentligt indebære, at gassen får længere levetid i det danske energisystem, og at en større indsats bliver rettet mod den helt nødvendige opgave at få reduceret omkostningerne for de vedvarende energiteknologier, som er afgørende for at reducere andelen af fossilt baseret energi, eksempelvis via målrettet udviklings og innovationsstøtte. 25 Med skyldig hensyntagen til retningslinjerne i EU politikken samt med udgangspunkt i de langsigtede politiske målsætninger om en fremtidig energi- og transportsektor uafhængig af fossile brændsler. 27\n30 Litteraturliste Copenhagen Economics (2013), Ensartet beskatning skat på drivhusgasser Cowi (2013), Alternative drivmidler i transportsektoren Dansk Energi (2013), Scenarier for dansk el og fjernvarme 2020 til 2035, Analyse nr. 4 Energistyrelsen (2013), Biogas i scenarie-analyser frem mod 2050, PowerPoint præsentation, 2. september 2013 Energistyrelsen (2014a), Energiscenarier frem mod 2020, 2035 og 2050 Energistyrelsen (2014b), Den fremtidige anvendelse af gasinfrastrukturen Energistyrelsen (2014c), Biogas i Danmark status, barrierer og perspektiver Energitilsynet (2013), Indtægtsrammer for naturgasdistributionsselskaberne IEA (2013), Nordic Energy Technology Perspectives IEA (2014), World Energy Outlook 2013 Partnerskabet for Brint- og Brændselsceller (2009), Elektrolyse i Danmark World Bank (2014), World Bank Commodities Price Forecast, Released April 25, 2014\n31 Bilag A Scenarier og skyggeprisberegninger Regeringen har som målsætning at udfase alt fossilt brændsel, herunder naturgas, fra kraftvarmesektoren og fra individuel opvarmning i 2035, og for hele økonomien i For at nå disse mål har Energistyrelsen opstillet en række forskellige scenarier for, hvordan energiforbruget kan omstilles. I denne rapport tages der udgangspunkt i det såkaldte vindscenarie, hvor det primært er vindbaseret elektricitet fra havmøller, som vil erstatte gasforbruget i Mængden af vind ventes at stige fra 5 til 20 procent, jf. Figur A.1. Herudover vil biobrændsler og andet VE, herunder sol, stige fra 16 til 35 procent. Naturgas og olie forudsættes fortsat at være vigtige brændsler i 2035 til hhv. industriel proces og transport, og ventes først udfaset helt frem mod Figur A.1 Bruttoenergiforbruget i 2014 og 2035 på brændsel Copenhagen Economics på baggrund af Energistyrelsens energistatistik samt Energistyrelsen (2014a) for vindscenariet i 2035 I vind-scenariet er der ikke taget eksplicit stilling til den konkrete udfasningsprofil for naturgas, som derved indirekte antages at ske med konstant takt i de tre sektorer: individuel opvarmning, kollektiv varmeproduktion og elproduktion. Dette er illustreret ved de lineære udfasningsprofiler i Figur A.2. Disse udfasningsprofiler for naturgas i de tre sektorer er dog ikke nødvendigvis samfundsøkonomisk fordelagtige. Derfor betragter vi også et alternativt scenarie, hvor naturgassen først udfases relativt sent i perioden, jf. Figur A.2. Det alternative scenarie med udskudt udfasning overholder dog stadig for alle tre sektorer målsætningen om fuld udfasning af naturgas i


Ny fortolkning fra Kommissionen: Ikke krav om ingrediensliste på økologisk vin mv.\nEU-Kommissionen har udsendt en fortolkning af mærkningsreglerne for de økologiske fødevarer, hvor der ifølge de generelle mærkningsregler ikke kræves en ingrediensliste.\nI Kommissionens fortolkning af mærkningsreglerne for økologiske fødevarer gøres det klart, at for fødevarer som fx vin, hvor der ifølge de generelle mærkningsregler ikke er krav om mærkning med ingrediensliste, kan der ikke kræves en ingrediensliste som følge af økologiforordningens krav om angivelse af, hvilke ingredienser der er økologiske.\nDette svarer ikke til den tidligere danske fortolkning, og Fødevarestyrelsen har derfor ændret deres vejledning om økologiske fødevarer afsnit 3.2.1 næstsidste afsnit: ”For fødevarer, der mærkes som økologiske i varebetegnelsen, er der i øvrigt krav om, at der - hvis der er tale om en sammensat fødevare - i ingredienslisten skal angives hvilke ingredienser, der er økologiske. Dette kan f.eks. opfyldes ved at angive en * ud for hver økologisk ingrediens, når der i umiddelbar nærhed er anført, at * = økologisk. Kravet om angivelse af de økologiske ingredienser i en ingrediensliste gælder fødevarer, hvor der er krav om en ingrediensliste efter de generelle mærkningsregler. Dvs. kravet gælder f.eks. ikke drikkevarer med en alkoholprocent på over 1,2.”\nLæs Fødevarestyrelsens vejledning om økologiske fødevarer\nSe EU-Kommissionens fortolkningsnote om ingrediensliste i mærkningen af økologiske fødevarer


Autoriseret Veterinærsygeplejerske Karina Märcher Egholm\nForside > Om os > Personalet > Aut. Veterinærsygeplejerske Karina Märcher Egholm\nAut. Veterinærsygeplejerske Karina Märcher Egholm\nHvis vi ikke kan finde Karina, skal vi blot gå en tur ned til de indlagte patienter. Hun har et stort omsorgsgen og elsker at hjælpe de indlagte dyr med at stresse ned og få en god oplevelse. Det er også hende, der står for at indkøbe legetøj til aktivering i vores Petshop – altid en god vej til at kæle for dyrene.\nAut. Veterinærsygeplejerske (1997)\nJeg oplevede venskabet, trygheden og det store bånd mellem børn og dyr med min første pony som 11-årig. Senere var jeg i praktik på to dyreklinikker i Australien, hvor jeg virkelig blev introduceret til faget. Herefter var der kun ét at gøre: Jeg ville være veterinærsygeplejeske!\nEn af mine store interesser er korrekt ernæring til hunde og katte. Jeg ved, hvor stor en forskel den rette og desværre også forkerte diæt kan gøre for syge dyr – ikke mindst for allergipatienter, som min egen hund tilhører. Et andet vigtigt område for mig er sund livsstil og mental aktivering, hvor jeg ofte drager mange paralleller mellem dyr og mennesker. Det er enormt spændende, og jeg tænker hele tiden i disse områder, uanset hvad jeg foretager mig.\nErnæringskurserne hos Virbac har specielt åbnet mine øjne for vigtigheden af at give animalsk protein til både hunde og katte. Protein er mere eller mindre byggesten til alt i kroppen og derfor ekstremt vigtigt for at oparbejde et stærkt immunforvar.\nJeg har en Staffordshire Bull Terrier. Hun er en lille livsnyder, som elsker alle de kys og kram vores to børn giver hende. Vi var så heldige at få Fika. Hun skulle have været brugt til avl, men kunne desværre ikke bruges, da hun havde allergi. Jeg kunne bare ikke bære, at hun skulle returneres til avler eller aflives. Derfor er hun hos os i dag og trives i bedste velgående.\nAt jeg for år tilbage besøgte en gammel og klog indianerkvinde. Hun fortalte mig, at jeg kunne tale med dyr, og at det var mit kald…


Delte meninger: Chefredaktør og tidligere folketingsmedlem uenige om Morten Østergaards afgang | TV MIDTVEST\nDer er splittelse i de Radikales opland, efter Morten Østergaard trak sig som formand for Radikale Venstre.\nSkive Folkeblad har siden avisens stiftelse i 1880 stort set altid haft Radikale Venstre som dens politiske ståsted. Siden 1992 har Ole Dall været chefredaktør.\n9. okt 2020, kl. 08:49\nDet har været en hektisk uge for partiet Radikale Venstre.\nOnsdag måtte den nu daværende formand for partiet, Morten Østergaard, gå fra sin post, da han forsøgte at dække over, at han for ni år siden tog en af sine kvindelige partikolleger på låret.\nquote Jeg synes, at det ser ud som om, at der ikke har været en voksen til stede.\nJohs. Poulsen, byrådsmedlem for Radikale Venstre i Herning Kommune.\nDer er dog blandede meninger hos de radikale medlemmer i Midt- og Vestjylland om Morten Østergaards afgang.\nChefredaktøren for den radikale avis Skive Folkeblad er hård i mælet, når det kommer til den tidligere formands handlinger.\n- Han havde jo lagt op til, at der havde været en samtale med den krænker, der var i partiet, og det viste sig så at være ham selv. Det er jo lidt mærkeligt, at man giver sig selv en påtale, siger chefredaktør, Ole Dall.\nI Herning forholder det sig anderledes. Her er det eneste byrådsmedlem fra Radikale Venstre, Johs. Poulsen uening med Ole Dall. Det tidligere folketingsmedlem mener, at sagen er kørt af sporet.\n- Jeg synes, at det ser ud som om, at der ikke har været en voksen til stede. Hvis man kan komme og sige, at der var en, der lagde en hånd på et lår for ni år siden, og at det skal nu have den konsekvens, at man fælder en partiformand, så synes jeg, at vi har mistet en proportionssans, og det er jeg rigtig ked af, mener Johs Poulsen.\nJohs. Poulsen var Folketingsmedlem for Radikale Venstre fra 2005 til 2011.\nEn hånd på låret burde ikke være nok\nDet tidligere radikale byrådsmedlem i Skive Kommune Ditte Staun har selv oplevet upassende adfærd fra sine byrådskolleger.\n- Jeg har oplevet at blive klappet bag i og blive talt til på forskellig vis, fortæller Ditte Staun.\nSelvom det tidligere byrådsmedlem har oplevet Me too-tendenser på nærmeste hånd, mener hun ikke, at Morten Østergaards hånd på Lotte Rods lår er nok til, at han skal gå af som politisk leder. Hun er til gengæld kritisk over for hans håndtering af sagen.\n- Han skulle være stået frem og have sagt, at det var ham og have forklaret sig og gentaget sin undskyldning til Lotte Rod, som hun også har taget imod. Hvis det var kommet frem, så havde vi fået en helt anderledes debat, siger Ditte Staun.\nDitte Staun sad i Skive Kommunes byråd for Radikale Venstre fra 2009 til 2017.\nAndreas Steenberg, der er valgt til Folketinget i Vestjyllands Storkreds, var en af de få, der kendte til sandheden om, at det var Morten Østergaard selv, der havde krænket Lotte Rod for ni år siden. Men selvom han havde kendskab til sandheden, blev han stadig overrasket over onsdagens begivenheder.\n- Det var min opfattelse, at Lotte Rod heller ikke havde lyst til, at det skulle frem indtil i går, hvor det kom frem, så det kom også bag på mig. Men som jeg har det i dag, så tror jeg, at det var godt, det kom frem, fortæller Andreas Steenberg.\nDet bliver Sofie Carsten Nielsen, der overtager formandsposten hos Radikale Venstre. Hun vandt posten foran Martin Lidegaard i en afstemning blandt partifællerne.\nMen valget af den tidligere uddannelses- og forskningsminister som ny politisk leder huer ikke Ole Dall fra Skive Folkeblad.\n- De ting, man kritiserer Morten Østergaard for, har hun jo også været en del af, og det, syntes jeg, ikke er kønt, at en ny formand for Radikale Venstre starter med den bagage, siger chefredaktøren.\nAndreas Steenberg er blevet valgt som midlertidig næstformand for det kriseramte parti.


Liggestol Med Armlæn Polyrattan Grå - Grå | Trademax\nLiggestol Med Armlæn Polyrattan Grå\nMål: B: 195 D: 68 H: 95 cm\nDenne behagelige liggestol i polyrattan er en perfekt kombination af stil og funktionalitet. Den vil være ideel til afslapning nær swimmingpoolen, på din altan, terrassen eller på campingpladsen under ferier eller fritid. Vores liggestol er lavet af polyrattan, som er let i vægt, vandafvisende, nemt at rengøre og designet til udendørsbrug hele året rundt. Det pulverlakerede stålstel sikrer høj stabilitet. Liggestolens ryglæn kan justeres i fire forskellige stillinger for at opnå den mest behagelige liggestilling. Den tyktpolstrede hynde giver ultimativ komfort. Liggestolen med U-formede armlæn er æstetisk og ergonomisk designet for at give ekstra støtte. Solsengen er nem at montere.\nProduktmål: 195 x 68 x 95 cm (B x D x H)\nMateriale, hynde: Polyester + bomuldsfiber\nSædedybde: 112 cm\nEn stor sædehynde medfølger\n2d 4h 47m 55s


Sammenlign Rabatkoder og Tilbud for Merchandise\nThe Fairytale Company tilbyder et stort udvalg af alt fra dine favorit film, TV og komedier fra nogle af de mest populære franchises. Her kan du både finde figurer og tøj - især t-shirts med alverdens prints, som blandt andet de kendte superhelt fra Marvel. Deres store udvalg af figurer er heller ikke noget en sand nørd må gå glip af!\nSammenlign Merchandise Tilbud\nLynsalg hos Lightinthebox - Spar op til 90% i rabat lige nu!\n40% Zavvi rabatkode til POP FUNKO vinyl figurer\nFå rabatkode O40\n15% Zavvi rabatkode\nFå rabatkode I15\nStort juniudvalg af streetwear og Merchandise hos EMP


Billund håber på flere ruter - CHECK-IN.dk\nAf: Redaktionen i NYHEDER 5. december 2011\nSenest opdateret: 5. december 2011 kl. 00:00 Print\nI foråret 2010 kunne Billund Lufthavns bryste sig af athavenået en milepæl med hele 41 udenrigsruter. Det skete efter Cimber Sterlings beslutning om at etablere direkte ruter fra Billund til Dublin og Prag med opstart samme forår.\nMen siden lufthavnen nåede denne milepæl, er det gået støt tilbage iantallet af ruter. Der er forsvundet hele 11 af de41 prikker på kortet, mens der til gengæld er kommet 3 nyetil i mellemtiden. Men omkring 20 % af ruteudbuddet er forsvundet, som situationen ser ud lige nu for sommertrafikprogrammet 2012.\nHeldigvis har det ikke haft indflydelse på passagertallet, der er højere end nogensinde. Her forventer Billund Lufthavn i 2011 at sætte passagerrekord med omkring 2,7 millioner rejsende gennem terminalen. Det skerblandt andet, fordi en række operatører har indsat flere frekvenser på eksisterende ruter.\nFlere one-stop muligheder\nDet gælder eksempelvis KLM til Amsterdam (fra 4 til 5 daglige), Lufthansa til Frankfurt (fra 3 til 4 daglige), Air France til Paris (fra 2 daglige med Cimber Sterling til 3 daglige med det franske selskab) samt på ruten til Keflavik, hvor Icelandair også har meldt sig på banen med4 ugentlige afgange til det attraktive hub for Nordamerika-trafikken.\nSåledes har Billund Lufthavn fået flere one-stop rutemuligheder, mens det er gået tilbage på de direkte ruter.\nCimber Sterling har valgt at trække sig til Málaga, Mallorca, Antalya, Chania (Kreta), og Nice,men ruterne tilRom,Dublin, Prag samt vinterruten til Verona allerede er lukket. Ryanair har ligeledes valgt at lukke ned til Brindisi og Marseille, mens Sun-Air of Scandinavia ikke længere flyver fra Billundtil Helsinki og Stockholm-Bromma. Endelig forsvandt Transavia-ruten til Gèneve med selskabets exit iDanmark i foråret.\nTil gengæld er der åbnet nye ruter med Ryanair til Malta og Tenerife samt i en kort perioden fra januar til marts måned med SATA Internacional og Cimber Sterling til den portugesiske blomsterø Madeira.\nNetop de mange attraktive one-stop rejsemuligheder gør det svært for nye operatører at etablere direkte ruter, idet det er svært at konkurrere med de attraktive trafiknetværk fra eksempelvis Air France, KLM og Lufthansa.\nHåber på Cimber Sterling og Ryanair\nIfølge Billund Lufthavns administrerende direktør Kjeld Zacho Jørgensen vil det være en forhastet konklusion, hvis man konstaterer, at Billund Lufthavn står med 20 procent færre ruter i sommerprogrammet end året før.\n“Det kommer an på hvad der sker fremadrettet.Vi er ikke færdig med at planlægge for sommeren. Jeg tror, at der kommer mere i vort sommerprogram fra Ryanair og Cimber Sterling,“ siger Kjeld Zacho Jørgensen.\nMen det er naturligvis ikke lufthavnen, der bestemmer, hvilke ruter operatørerne ønsker at udvikle. Og hos Billund Lufthavn er man principielthverken afhængige af eller har ønsker om mere trafik fra specifikke operatører.\n“Vi er ikke afhængige af nogen mere end andre, og vi arbejder konstant på at få flere ‘farver’ i lufthavnen,“ siger Kjeld Zacho Jørgensen. Han tilføjer, “det er ikke os der bestemmer det, om det er charter, -lavpris eller netværkflyselskaber. Vi vil gerne udvikle forretningen med eksisterende kunder. Men vi skal diversificere, så lufthavnen ikke bliver afhængig af en bestemt type trafik.“\nPå trods af, at rutekortet tilsyneladende er blevet noget mere tyndt, opfatter lufthavnsdirektøren stadig Billund Lufthavn som en international lufthavn. Den position kan ifølge Kjeld Zacho Jørgensen holdes, hvis lufthavnen har direkte ruter til Amsterdam, Frankfurt, Helsinki, London-Heathrow og Paris-Charles de Gaulle.\nBillund Lufthavn Cimber Cimber Sterling Ryanair\t2011-12-05


• Køb Krydderikarrusel online [Se bedste tilbud] - Teenageshop\nHjem• Køb Krydderikarrusel online [Se bedste tilbud]\nFriluftsland.dk er pt. iblandt de største online butikker med outdoor-udstyr. Webbutikkens sortiment rummer over 10000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 9,5 af 10 demonstrerer god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2053 vurderinger, hvoraf 1716 af dem giver topkarakter. På Facebook er 59555 personer fans af Friluftsland.dk, og herpå har de modtaget 410 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 4,75 ud af 5, hvilket også er super imponerende.\nGrejFreak.dk er nu en af de største internet varehuse med outdoor-udstyr. Webshoppens sortiment indeholder på den anden side af 15000 varer fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 ud af 10 tilkendegiver stor kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 6290 evalueringer, hvoraf 5657 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 45588 mennesker tilhængere af GrejFreak.dk, og her har forhandleren modtaget 475 evalueringer med en middel score på 4,4 af 5, som ligeså er ultra beundringsværdig.\n55Nord.dk er nu en af de største online firmaer inden for outdoor-udstyr. Netbutikkens udvalg indbefatter omtrent 1000 produkter fra diverse mærker. Firmaets Trustpilot-score på 9,5 af 10 markerer stærk kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 287 bedømmelser, hvoraf 189 af disse giver topkarakter. På Facebook er 7052 brugere tilhængere af 55Nord.dk, og her har firmaet modtaget 57 vurderinger med en middel rating på 4,75 ud af 5, som lige så vel er meget beundringsværdig.\nOutdoorPro.dk er aktuelt en af de mest populære online butikker der sælger outdoor-udstyr. Webshoppens udvalg spænder over over 6000 varer fra flere brands. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 8,6 ud af 10 demonstrerer stor kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 109 vurderinger, hvoraf 89 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 2529 mennesker tilhængere af OutdoorPro.dk, og herpå har webshoppen modtaget 46 vurderinger med en middel vurdering på 5 af 5, som tillige er vældig godt.\nEventyrsport.dk er pt. imellem de mest populære online shops i Danmark med outdoor-udstyr. Forhandlerens udvalg omfatter omtrent 15000 produkter fra diverse brands. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,8 af 10 vidner om en høj grad af kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 19084 bedømmelser, hvoraf 17228 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17375 brugere fans af Eventyrsport.dk, og herpå har butikken modtaget 83 anmeldelser med en middel rating på 4,4 ud af 5, hvilket lige så vel er virkelig imponerende.\nKrydderikarrusel købes på nettet\nEn masse internet firmaer udlover i dag et bredt udvalg af metoder til levering. En af de mest populære er i øjeblikket afhentningssteder, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente din pakke når du har lyst. Leveringsmetoden er nemlig særligt nem, samt typisk også den mindst kostelige fragttype.\nDu bør omvendt vælge at få varerne sendt til din lejlighed eller til adressen på dit arbejde. Muligheden er ofte en anelse mindre prisbillig, men endda ualmindeligt fremkommelig. Den billigste leveringstype af krydderikarrusel vil dog altid være selv at hente varerne, som desværre forudsætter at du befinder dig nær krydderikarrusel internet selskabets adresse.\nAntal dages levering kan være super aktuel ifald man skal bruge din ordre inden for få dage, og i det øjemed er det relativt passende at vi finder leveringstiden for den respektive vare.\nEn række krydderikarrusel online virksomheder stiller garanti om dag-til-dag fragt på utallige varenumre, som dog beroer på at bestillingen gennemføres forinden et nøjagtigt klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få krydderikarrusel ordnet forinden de pakkeansatte drager hjemad.\nFlere e-firmaer byder på fragt uden omkostninger, men tit er det påkrævet at man handler for en konkret sum. Ellers skulle man overveje den mest betalelige type af levering, som ofte – hvad end man befinder sig i København, Farum eller Skjern – vil blive at få kørt produkterne til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden super smertefrit for forbrugerne at finde de bedste priser på krydderikarrusel fra forskellige internet butikker i Danmark, og derved har utallige e-shops været nødt til at trykke udsalgspriserne på deres produkter – til juniorer, og ligeså til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange yde fragt uden beregning.\nDog kan det trods alt vise sig tiden værd at studere visse firmaer på nettet efter krydderikarrusel udsalg før du gennemfører din handel, sådan at man ikke er i tvivl om at få den bedste pris.\nMan bør ikke desto mindre ikke overse, at hvis en shop frembyder krydderikarrusel til en salgspris som er ufattelig god, burde det tit være et fingerpeg om en uægte e-shop. Køb med betalingskort er imidlertid omsluttet af en foranstaltning, som værner os imod falske internet butikker.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du benytte en afdragsordning som fx ViaBill, såfremt du efterspørger at betale betalingen over en periode.\nFør nogen handler krydderikarrusel i en internet shop kan de for at være på den sikre side skimme e-shoppens betingelser, dog er det typisk et omfattende arbejde.\nEt andet forslag kunne derfor være at granske om online forretningen er e-mærket medlem, siden det er et kendetegn for at online webshoppen føjer de officielle regler, samt at netshoppen lejlighedsvis revideres af eksperter som har megen viden om retningslinjerne. Desuden får du anledning til at blive hjulpet, hvis du oplever dilemmaer i processen med dit køb.\nUdover dette støtter vi at kunden er på vagt for de mest relevante regler der har indvirkning på købet, som eksempelvis den ombytningsrettighed på krydderikarrusel internet selskabet lover. På grund af dette er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk beholder ens kvitteringsmail, således man fremadrettet kan bevidne ordren, uden hensyn til om man er dreng eller pige.\nTrustpilot bringer dig en del pålidelige muligheder for at efterse diverse eksisterende kunders kritik og af den grund foreslåes det, at du udforsker e-shoppens krydderikarrusel ratings forud for at du placerer din ordre.\nFacebook fremskaffer derudover egentlig fremragende genveje til at få indtryk af online forretningens kundefokus. Tilmed ser vi nogle webshops som tilbyder kunderne at tilkendegive en vurdering af deres købsoplevelse, som ydermere burde udnyttes til vurdering af kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejder med en masse online outlets og publicerer deres tilbud, og høster provision forudsat vores besøgende realiserer et indkøb.\nVejledning omkring krydderikarrusel og shops på nettet i Danmark opdateres hele tiden, men der gives ikke garantier imod justeringer der er blevet implementeret siden vi nyligst opdaterede hjemmesidens data.


Tag hensyn til søs | AVISEN\nTag hensyn til søs\n16:04 - 7. maj 2020\nDer er solskinsdage i vente, og derfor søger mange formentligt mod vandet, hvor båden, jetskiene eller vandscooteren skal tages i brug. Det er vigtigt at huske, at selvom skuden er lille, så kan faren være stor. Derfor opfordrer Fyns Politi til, at man husker at tage hensyn og orienterer sig om gældende regler for sejlads.\nI takt med at temperaturen stiger, søger mange mennesker mod vandet – og måske særligt i disse tider, hvor der er flere regler omkring vores adfærd på lands, vil ekstra mange mennesker fristes til at søge til vands. For at sikre at sikkerheden overholdes på vandet, er det vigtigt at regler og reglementer overholdes.\nVagthavende ved Fyns Politi siger: – Hvert år ved denne tid, får vi anmeldelser om situationer, hvor dykkere, badende og andre som laver fritidsaktiviteter i vandkanten, føler at motorbåde og vandscootere er kommet for tæt på. Derfor vil vi gerne opfordre til, at alle som skal en tur på vandet, husker at tage hensyn og genopfrisker de gældende regler for sejlads ud for den fynske kyststrækning.”\nUndgå at være til ulempe\nFor at opretholde sikkerheden og hensynet til vands, må sejlads blandt andet ikke være til hinder eller ulempe for andre. Fyns Politi minder derfor om, at sejlads med bræt og sejlads med motorbåde, herunder vandscootere og jetski i det omfang det er tilladt indenfor 300 meter zonen, skal ske på følgende betingelser:\nSejlads med motorbåd, herunder vandscootere og jetski, fremført med en hastighed på mere end 5 knob skal foregå udenfor 300 meter zonen.\nVagthavende ved Fyns Politi siger: – De borgere som er erfarne til vands, er formentlig fint bekendt med reglerne. Men vi ser jo altså stadig eksempler på, at disse ikke overholdes. En vigtig huskeregel er derfor, at alt sejlads ikke må være til hinder og ulempe for andre, som reglementet også foreskriver det.”\nBemærk også, at der på visse kyststrækninger i Fyns Politikreds, er sejladsforbud mod al sejlads med vandscootere, jetski o. lign. Dette kan du se på sejladskortet nedenfor.


Kinesisk rumlaboratorie drøner mod jorden: Mistænkes for at være ude af kontrol\nNogle eksperter antager, at kinesisk rumfartøj er ude af kontrol, inden det rammer Jorden i påsken.\nSøndag D. 1. APRIL 2018 KL. 10:50\nTianngong-1 er et over 10 meter langt kinesisk rumfartøj. Det ventes at brænde op på vejen gennem atmosfæren, men dele kan ramme fra New Zealand til Midtvesten i USA ifølge ESA. Reuters/Ho/arkiv 3d-animation\nBeijing. Et kinesiske rumlaboratorie, som mistænkes for at være ude af kontrol, vil mellem søndag aften og mandag morgen dansk tid styrte mod Jorden.\nKina siger, at det er meget lidt sandsynligt, at det vil kunne påføre skader.\nFartøjet Tiangong-1 vil undervejs nå en hastighed på op mod 26.000 kilometer i timen, oplyser Kinas rumfartsmyndigheder.\nDet otte ton tunge rumfartøj ventes at brænde op på vejen gennem atmosfæren. De løse dele, der måtte være tilbage, vil næppe kunne medføre skader, når de rammer Jorden, hedder det.\nIfølge Det Europæiske Rumagentur (ESA) vil stykker af rumfartøjet kunne lande på en strækning fra New Zealand i det sydlige stillehav til Midtvesten i USA.\nIngen ved således med sikkerhed, hvornår og hvordan det kinesiske rumlaboratorie vil falde mod Jorden.\nTiangong-1 skulle oprindeligt havde været destrueret i 2013, efter at det havde haft besøg af tre kinesiske astronauter. Men dets mission blev forlænget flere gange.\nKina oplyste tidligere, at rumfartøjet ville begive sig mod Jorden i slutningen af 2017. Men den proces blev forsinket, og det fik en række eksperter til at antage, at kineserne havde mistet kontrollen over rumfartøjet.\nDet 10,4 meter lange Tiangong-1 blev opsendt i 2011. Det skulle udføre forskellige eksperimenter i kredsløb, blandt andet om hvordan det kunne koble sig til en rumstation.\nDet var et led i Kinas ambitiøse plan om at få en permanent rumstation i kredsløb i 2023.


Pris på service BMW X5\nSøger du en god pris på service af din BMW X5? Så kan vi hos flex-A tilbyde dig den bedste service til landets laveste priser!\nSom et af Danmarks største Frie-værksteder, og dit lokale BMW værksted i Birkerød og Ballerup, har vi kapacitet, knowhow og erfaring til at arbejde lynhurtigt til lave priser uden at gå på kompromis med kvaliteten.\nNår du triller din smukke BMW X5 til service hos os, kan du vide dig sikker på at få:\nOg det er ikke bare tomme ord, når vi siger, at vi leverer branchens hurtigste service. Gennem årene har vi nemlig formået at effektivisere arbejdsgangene og optimeret leveringen af reservedele!\nMen prøv os endelig af!\nVi klarer alt i service til din BMW X5\nVha. løbende efteruddannelse af vores teknikere og mekanikere sikrer vi, at vi altid kan tilbyde dig den bedst tænkelige service på markedet! Derfor er der stort set ikke den service, vi ikke kan tilbyde dig!\nHerunder et udpluk af det, vi kan tilbyde:\nKontakt vores autoværksted på Toftebakken 2 i Birkerød eller Energivej 25 i Ballerup i dag på tlf. 27 16 40 00, og få et hammergodt tilbud på hurtig reparation og/eller service af din BMW X5! Vi har åbent fra 7.30 til 16.30 alle hverdage!


SXSW: Tre korte nedslag :: MediaCom\nInfluenter er i høj kurs, og robotter er til diskussion – bogstaveligt talt. Og VR kommer næppe øverst på marketingplanen foreløbig, lyder det fra en duo fra MediaComs kreative enhed, der lige nu er med på SXSW-konferencen i Texas.\nSXSW’17: At levere en endelig dom, trendmæssigt, over tech-konferencen SXSW i Austin er for stor en opgave.\nHver eneste time begynder 30-40 nye sessions. Og konferencen varer syv dage. Man må derfor prioritere.\nFornemmelsen for, hvad der rykker, er farvet af publikums størrelse ved de enkelte indlæg og ikke nødvendigvis drevet af graden af teknologisk udvikling.\nEn oversigt over trends i SXSW er således præget af udvalgte sessions mixet med dét, man hører andre tale om.\nVi har i første omgang plukket disse tre:\n1. Konferencens yndlinge\nInfluencers er i høj kurs. Og denne formulering skal tages bogstaveligt.\nIkke kun annoncører, men også de store, klassiske broadcast-medier og de mest profilerede produktionsselskaber har for længst skudt sig ind på influencers – og køber op eller er klar til tætte, formaliserede samarbejder.\nInfluenter er en gennemtrængende tendens, der skal tages seriøst – dét plæderer vi for herhjemme, og det har amerikanerne gjort for længst.\nDet gælder bl.a. CNN, der har købt YouTuberen og filminstruktøren Casey Neistat, for at han kan lave indhold for dem. Producenter som Endemol Shine (tv-formater som Big Brother, MasterChef og Fear Factor) og Lionsgate (filmhit som The Hunger Games og La La Land) undersøger, hvordan man kan bygge formater rundt om influencers.\n2. Reality er næppe en nær realitet\nAugmented Reality og Virtual Reality er noget, mange taler om, og noget, færre får ud over rampen.\nNiantic, udviklerne af Pokémon GO, forudser AR som et byplanlægningsværktøj, og vi hører bl.a. om en løbemaskine, hvor man er inde i spil – VR som incitament.\nMen både når man hører talks og ser tech-messen, fornemmer man virkelig, at der er et stykke vej endnu. 20 år blev nævnt, måske 10 år.\nOg det bliver næppe marketing, der driver udviklingen, men snarere forskellige nicher og services, jf. det avancerede løbebånd.\n3. Nu diskuterer vi med robotten\nRobotter – med kælenavnet bots – rykker på alle tænkelige plan. Også inden for marketing. Her tænker vi ikke kun AI og analysekæmpen Watson fra IBM.\nVi taler bots fra 1. generation, der svarer på dét, den bliver spurgt om, over de stadig mere udbredte chatbots, der er dialogbaserede, til de diskussionsbaserede af slagsen.\nSidstnævnte afspejler vores facetterede verden – med relativt få spørgsmål, der har blot ét klart svar. F.eks. hvad er den bedste middag; ramen suppe eller sushi? Det afhænger af så meget – taler vi sundhed, hurtig tilberedning? Botten er altid klar til at tage diskussionen.


Royal Kitchenware Arkiv - B2B Shop - AGK Nordic A/S\nRoyal Bradepande med låg 42 x 29 x 4,5 cm\nRoyal Bradepande med rist, 24 x 34 cm\nRoyal Bradepander 2 stk. m/rist\nRoyal Brødkniv 32 cm, sort/grå TPR håndtag\nRoyal Decilitermål, stål\nRoyal Flad brødrister (Hvid)\nRoyal Forskærerkniv, 32 cm\nRoyal Gryde, 2 liter\nRoyal Gryde, 3,5 liter\nRoyal Gryde, 6 liter\nRoyal Grydeske bøg, 30 cm\nRoyal Grydeske stor 33 cm\nRoyal Kagefolie 8 cm x 8 m\nRoyal Kasserolle, 1,5 liter\nRoyal Knivsliber m/sugekop\nRoyal Kokkeniv, 32 cm\nRoyal Korkbordskåner, 2 stk. – magnetisk\nRoyal Kødnåle 10 stk.\nRoyal Kødsnor 45m x 1,5mm, natur\nRoyal Køkkenvægt 15 kg\nRoyal nøddeknækker, træ (display 12 stk)\nRoyal Rullepølsepresse, træ\nRoyal Sandwich Toaster – 750W (Sort)\nRoyal Santokukniv, 23 cm\nRoyal Silikonelåg 6 stk. runde, hvid\nRoyal Snackbags 3-sæt m/gråt skrivefelt\nRoyal Spatel bøg, 29 cm\nRoyal Sprøjteposer, 25 stk.\nRoyal Stegepande 24 cm, aluminium\nRoyal Stegepande 28 cm, aluminium\nRoyal Stegetermometer, fladt\nRoyal Sugerør 8 stk., Genanvendelige sugerør i PP\nRoyal Urtekniv 19 cm, sort/grå TPR håndtag\nRoyal Vakuumposer 28 x 300 cm (Display 12 stk.)\nRoyal Vakuumposer 28 x 40 cm (50 stk.)


Stakkels mennesker af Fjodor Dostojevskij - Køb en billig bog med Bogpris.Nu\n'Stakkels mennesker' af Fjodor Dostojevskij\nKældermennesket er en bitter mand, der fyldt med vrede, aggression, jalousi, skuffelse og sorg over samfundet. Fortællingen gjorde stort indtryk på bl.a. filosoffen Friedrich Nietzsche, og har siden placeret sig som et af de helt store værker i verdenslitteraturen. * * * * * ""Jeg er et sygt menneske ... Jeg er et ondskabsfuldt menneske. Et utiltalende menneske«, indleder Kældermennesket sin lange rablende monolog i Dostojevskijs "Optegnelser fra en undergrund." Og alt dét er han så sandelig, både syg, ...\nSkriv en anmeldelse af 'Stakkels mennesker'\n'Stakkels mennesker' blev fundet billigst hos .