Solopgang. Fot.: P.T. Aldrich.\nLysforureningens konsekvenser for menneskers sundhed\nLys influerer på menneskers sundhed. Lysforurening påvirker derfor også menneskers sundhed. Men mens lys som sådan har både positive og negative konsekvenser for sundheden — afhængig af bl.a. type, intensitet og tidspunkt, har lysforurening kun negative konsekvenser — simpelthen, fordi det er lys på det forkerte tidspunkt.\nFlere og flere forskningsresultater peger på, at kunstigt lys om natten, herunder kunstigt udendørs lys, er skadeligt for menneskers sundhed, ligesom man begynder at forstå, hvorfor mennesker ikke har godt af lys om natten.\nDenne artikel forklarer, hvordan lys — herunder kunstigt lys — påvirker den menneskelige organisme, og fremlægger eksempler på sundhedsskadelige effekter af kunstigt lys om natten.\nDe eksempler på helbredskonsekvenser af kunstigt lys, som fremlægges, vedrører:\nDet skal understreges, at der netop kun er tale om eksempler. Forskere er kun netop begyndt at interessere sig for, hvordan mennesker reagerer på kunstigt lys om natten. Og denne artikel refererer endnu ikke alle videnskabelige artikler om emnet — og kommer næppe nogensinde til det. Men eksemplerne taler deres tydelige sprog om, at mennesker påvirkes af kunstigt lys om natten, og at dette er med til forringe vores sundhed. Hvad det betyder, ved vi ikke, men det kan være alvorligt. Ikke mindst når det betænkes, at kunstigt lys ikke er den eneste miljøpåvirkning, mennesker udsættes for.\nTil sidst i artiklen findes en liste over de benyttede kilder. Tal i firkantede parenteser (f.eks. ) i teksten angiver den benyttede kilde.\nLys styrer døgnrytmen\nNår man skal forstå, hvorfor og hvordan lys påvirker menneskets sundhed, må man begynde med øjnene. Vi véd, at man bruger øjnene til at se med. Om dagen og ved relativt kraftigt lys er det de såkaldte tappe i øjet, som er aktive, og som gør, at vi kan danne farvebilleder i hjernen. Om natten og ved svag belysning træder de såkaldte stave i funktion og sørger for, at vi kan se noget — dog uden farver.\nI 2002 opdagede David M. Berson og kollegaer imidlertid, at vi også har nogle særlige receptorer i øjnene — de såkaldte nethindeganglieceller eller retinale ganglieceller — som også opfanger lys , , , . Det lys, som disse receptorer opfanger, bruger vi ikke til at “se” med, men til at styre vores døgnrytme. Nethindegangliecellerne reagerer på alle bølgelængder af lys, men er særligt følsomme over for blåt lys.\nNethindegangliecellernes lysfølsomhed forklarer, hvad forskere har vidst i mange år, nemlig at pattedyr — inklusive mennesker — regulerer deres døgnrytme ud fra lys. Det skyldes, at pattedyr har været afhængige af lyset fra Solen i mange millioner af år, når de skulle fouragere og reproducere sig selv.\nØjets opbygning. Ill.: Glamox.com.\nI nethindegangliecellernes overflademembran findes det lysfølsomme stof melanopsin. Cellerne sender impulser til den suprachiasmatiske nucleus (SCN) — eller den suprakiasmatiske kerne, dvs. hjernes indre ur. Det sker gennem en nerveforbindelse, som kaldes den retinohypotalamiske bane. SCN består af en lille gruppe nerveceller og sidder i hypothalamus midt i hjernen, hvor synsnerverne fra de to øjne krydser hinanden.\nSCN styrer kroppens cirkadiane rytmer — vores døgnrytmer. Det sker ved, at der i SCN findes en række komplicerede molekyler, som kaldes “klokkegener”, og som følger en cyklus på cirka 24 timer. SCN sender impulser fra klokkegenerne ud til andre dele af centralnervesystemet, som indordner sig under det indre urs rytme.\nMelatonin og andre hormoner\nDet gør SCN til en “dirigent” for mange af kroppens kemiske processer, heriblandt produktionen af alle kendte hormoner, som følger en døgnrytme. Det gælder blandt andet kortisol, som holder én vågen, melatonin, der får én til at sove, og serotonin, der regulerer ens humør.\nNår gangliecellerne bliver aktiveret af lys, giver de gennem den retinohypotalamiske bane det indre ur besked på at vække kroppen ved at stoppe udskilningen af sove- eller mørkehormonet melatonin og begynde udskilningen af hormonerne kortisol og serotonin.\nNår lysindfaldet på gangliecellerne mindskes, forstår det indre ur, at det er ved at blive mørkt, og stopper udskilningen af kortisol og serotonin. Når det sker, bliver serotoninhormonerne omdannet til melatonin, som gør én søvnig. Melatoninniveauet i kroppen stiger derfor efter mørkets frembrud og falder om dagen, når vi udsættes for lys. Blåt lys, dvs. bølgelængder mellem 446 nm (nanometer) og 477 nm, påvirker niveauet af melatonin mere end nogen anden bølgelængde af lys .\nMelatonin er en kraftig antioxidant, dvs. det modvirker de skadelige virkninger af ilt i levende væv. Forskning peger også på, at melatonin har positive virkninger på vores immunforsvar og muligvis kan bremse kræftcellers udvikling .\nMelatonin produceres primært i hjerneområdet ’corpus pineale’ eller koglekirtlen, men også i immunsystemets celler, i øjets retina, huden, hjernen, mave-tarm-kanalen, ovarierne, testis og det indre øre .\nEn undersøgelse af Lauren Walmsley og kollegaer fra University of Manchester giver et indblik i, hvorfor nethindegangliecellerne og melatoninniveauet i kroppen er særligt påvirkelige af blåt lys , .\nForskerne etablerede en kunstig himmel, der kunne skifte farve og lysstyrke i løbet af et døgn. Derefter placerede forskerne på skift flere grupper af mus under den kunstige himmel i flere dage og undersøgte, hvor lang tid musene sov, og hvilke forandringer der var i deres kropstemperatur.\nI første forsøg lod forskerne den kunstige himmels farvespektrum følge den naturlige himmel udenfor i nogle dage. Derefter lod de den kunstige himmel have samme belysning og farve hele dagen, indtil Solen var gået ned, hvorefter de skiftede til nattehimmel. Dette gjorde de også flere dage i træk. Til sidst dæmpede forskerne lysstyrken på den kunstige himmel, men lod farverne på den kunstige himmel følge de naturlige farveskift i løbet af dagen.\nEn analyse af ændringerne i musenes kropstemperatur viste, at skiftet i den kunstige himmels farve forskubbede musenes døgnrytme med cirka en halv time, og at farveskiftet var vigtigere for musenes døgnrytme end lysets styrke. En generel nedsat lysstyrke forskubbede dog også musenes døgnrytme. Det er især skiftet til det blå lys, som findes i sollyset om morgenen og om aftenen, som regulerer døgnrytmen.\nSelvom undersøgelsen er lavet på mus, afslører forskningen nogle helt basale, fysiologiske mekanismer, der går igen hos alle pattedyr. Det, der skete med musene, gælder derfor også for mennesker, konkluderer Lauren Walmsley og hendes kollegaer.\nDen øverste graf viser, at når Solen er 6 grader under horisonten, har himlen en stor andel af lys med korte bølgelængder, herunder violet og blåt. Når Solen er 6 grader over horisonten, sker der et skifte til længere bølgelængder, dvs. mere grønt og gult lys. Den nederste graf viser, hvordan proteinet opsin i tappene i mus’ øjne er følsomme for henholdsvis korte og mellemlange bølgelængder og således er gode til at registrere farveskiftet ved solnedgang og solopgang. Kilde: Lauren Walmsley et al., .\nKunstigt lys om natten ødelægger nattesøvnen\nNår vores indre ur og døgnrytme — og ikke mindst produktionen af søvnhormonet melatonin — i den grad er styret af skiftet mellem dag og nat, herunder komponenten af blåt lys, som findes ved solop- og nedgang, er det ikke underligt, at vores søvn påvirkes negativt af kunstigt lys og aftenen og natten.\nFlere og flere forskere peger på, at især den voksende anvendelse af lysdioder (LED), sparepærer og skærme i form af smartphones, tablets, (LED) computer- og tv-skærme er en trussel mod vores søvn , . Det hænger sammen med, at disse ‘lyskilder’ udsender en stor andel af blå lys.\nIsær når vi kigger direkte på smartphones og andre skærme om aftenen, hvor der naturligt er intet eller meget lidt blåt lys, bliver vores døgnrytme forstyrret, og der bliver ikke produceret så meget melatonin, som der ellers ville blive gjort, eller produktionen bliver forsinket. Konsekvensen er, at vores søvn bliver ringere, og vi vågner uden at føle os rigtigt udhvilede. Dette kan videre påvirke forekomsten af forskellige sygdomme .\nPoul Jørgen Jennum fra Dansk Center for Søvnmedicin forklarer til Videnskab.dk, at man fra studier sidst i 1960’erne ved, at mangel på søvn påvirker kroppens immunforsvar og stofskifte, så man tager på i vægt, og kroppen bliver mindre følsom for insulinsignaler .\nI artikler i det ansete videnskabelige tidsskrift Nature gennemgås nogle af de nyeste fund, som bl.a. afslører, at søvnmangel kan medføre en øget risiko for blodpropper og forhøjet blodtryk .\nNatarbejde øger kvinders risiko for kræft\nFlere undersøgelser peger på, at kunstigt lys om natten — og dermed lysforurening — øger kvinders risiko for forskellige former for kræft.\n35 procent forøget risiko for brystkræft\nEn undersøgelse gennemført af forskere fra det franske INSERM viser, at kvinder, der arbejder om natten, har 35 procent større risiko for at udvikle brystkræft end kvinder, der ikke arbejder om natten .\nUndersøgelsen, der omfatter 1.232 kvinder med brystkræft og 1.317 kvinder i en kontrolgruppe, viser også, at risikoen er større for kvinder, der har haft natarbejde i 4,5 år eller længere. Risikoen er højst blandt kvinder, der har haft natarbejde igennem mere end fire år før deres første graviditet.\n40 procent forøget risiko for brystkræft\nDen franske undersøgelse bakkes op af en dansk undersøgelse. Den danske undersøgelse er foretaget blandt kvinder i forsvaret af forskere fra Kræftens Bekæmpelse. Undersøgelsen peger på en øget risiko for brystkræft på 40 procent blandt kvinder med natarbejde sammenlignet med kvinder uden natarbejde .\nDen danske undersøgelse viser også, at kvinder, som har haft natarbejde mindst tre gange om ugen i de seneste seks år, har dobbelt så høj risiko for at have brystkræft som kvinder, der ikke har haft natarbejde.\nForøget risiko for kræft i æggestokkene\nKvinder, der nogle gange arbejder om natten, har 1,24 gange større risiko for at få påvist fremskreden kræft i æggestokkene end kvinder i en tilfældig kontrolgruppe. Kvinderne med natarbejde har også 1,49 gange større risiko for at få påvist en begyndende kræft i æggestokkene. Det viser en amerikansk undersøgelse .\nUndersøgelsen omfatter 1.101 kvinder med fremskreden æggestokkekræft, 389 kvinder med begyndende kræft og 1.832 kvinder i en kontrolgruppe. Den er gennemført af forskere fra Fred Hutchinson Cancer Research Center med Parveen Bhatti i spidsen.\nEn af forklaringerne på, at kunstigt lys om natten kædes sammen med risikoen for kræft er, at lyset forstyrrer døgnrytmen. Når døgnrytmen forstyrres, går det bl.a. ud over produktionen af hormonet melatonin.\nMelatonin er imidlertid vigtigt for organismen, fordi det er en yderst stærk antioxidant og har en antiinflammatorisk virkning. Det betyder, at melatonin forhindrer eller svækker ødelæggende iltning i kroppen og hæmmer betændelse i at udvikle sig. Det vil sige, at kroppen kommer til at mangle et af de naturlige forsvarsværker mod kræftceller, hvis melatoninproduktionen over længere tid er lav .\nNatarbejde øger mænds risiko for kræft\nMænd med natarbejde har næsten tre gange større risiko for at udvikle prostatakræft end mænd, der aldrig har arbejdet om natten. Det viser en canadisk undersøgelse .\nDen forøgede kræftrisiko forbundet med natarbejde hænger muligvis sammen med, at døgnrytmen ændres, og at det kunstige lys undertrykker produktionen af hormonet malatonin, som ellers er højest om natten.\nWHO: Natarbejde øger sandsynligvis risikoen for kræft\nDen stadig voksende mængde af videnskabelige artikler, som påviser sammenhænge mellem natarbejde og forskellige former for kræft, har fået the International Agency for Research on Cancer (IARC) — Det Internationale Agentur for Kræft under Verdenssundhedsorganisationen (WHO) — til i juni 2019 at konkludere, at natarbejde sandsynligvis øger risikoen for brystkræft, prostatakræft, tyktarmskræft og endetarmskræft , .\nIARC inddeler påvirkninger, som måske kan føre til kræft, i fire grupper. Grupperne er baseret på kvaliteten af den samlede videnskabelige dokumentation fra undersøgelser af mennesker, dyr og celler. Grupperne er:\nGruppe 1: Kræftfremkaldende for mennesker.\nGruppe 2B: Muligvis kræftfremkaldende for mennesker.\nGruppe 3: Utilstrækkelig dokumentation til at afgøre kræftfremkalde virkning.\nDen nye vurdering fra IARC betyder, at natarbejde er placeret i gruppe 2A for de nævnte typer af cancer.\nFlere og flere undersøgelser peger på, at kunstigt lys om aftenen og natten — og dermed lysforurening — øger risikoen for fedme blandt børn og voksne.\nLys om natten får mus til at tage på\nLaura Fonken og kollegaer ved Ohio State University i USA har gennemført et forsøg med mus, som viser, at mus, der er udsat for lys om natten, tager mere på i vægt end mus, der har en normal lys-mørke døgnrytme , .\nForskerne delte musene op i tre grupper:\nDen første gruppe blev udsat for 16 timers lys og 8 timers mørke per døgn. Dette er den normale lys-mørke døgnrytme, så denne gruppe mus fungerede som kontrolgruppe.\nDen anden gruppe mus blev udsat for 16 timers lys og 8 timers dæmpet lys per døgn.\nDen tredje gruppe blev udsat for 24 timers lys per døgn.\nForsøget varede 8 uger. Ved forsøgets afslutning viste det sig, at musene i den anden og tredje gruppe havde taget mere på i vægt end musene i den første gruppe, selv om deres kalorieindtag og daglige aktivitet var den samme. Sammenlignet med musene i kontrolgruppen fordelte musene med den forstyrrede lys-mørke døgnrytme deres fødeindtag anderledes over døgnet. De indtog bl.a. flere kalorier på tidspunkter, hvor de ellers ville sove.\nDen danske forsker Christine Dalgård, Syddansk Universitet (SDU) vurderer overfor Videnskab.dk, at det amerikanske studie er troværdigt, og at resultatet kan overføres til mennesker .\nChristine Dalgård arbejder sammen med professor Kirsten Ohm Kyvik, SDU, og tyske forskere fra Kiel Universitet med et studie, der skal kortlægge søvnforstyrrelser og natarbejdes indflydelse på overvægt og livsstilssygdomme. Hun forklarer, at “Når musene fordeler deres fødeindtag anderledes, får de mere mad på tidspunkter, hvor deres stofskifte ikke er gearet til at omsætte det. Man kan populært sige, at deres stofskifte ‘sover'”.\n“Man skal altid være varsom med at overføre resultater på musestudier til mennesker — men det nemme svar på, om studiet kan overføres til mennesker er ‘ja’. Der er lavet eksperimentelle studier med mennesker, der dog kun har varet et til få døgn. De viser, at stofskiftet og fødeindtaget ændrer sig, hvis man manipulerer med søvnrytmen og reducerer den mængde søvn, som forsøgsdeltagerne måtte få,” siger Christine Dalgård.\nLys om aftenen får børn til at tage på\nCassandra L. Pattinson og kollegaer ved Queensland University of Technology i Brisbane, Australien har gennemført et studie, som viser, at børn, som får meget lys om aftenen tager mere på i vægt end børn, der ikke udsættes for meget lys om aftenen .\nForskerne undersøgte højde, vægt, søvn, aktivitetsniveau og lyspåvirkning hos 48 børn i alderen 3-5 år i en periode på to uger. Et år senere undersøgte de børnene igen.\nDet viste sig, at en forøget udsættelse for lys ved baseline, dvs. i de første to uger af undersøgelsen, forudsagde et forøget Body Mass Index (BMI) 12 måneder senere — selv når forskerne tog højde for søvnlængde, sovetider, BMI og aktivitet ved baseline. Det får forskerne til at konkludere, at udsættelse for lys påvirker vægten hos børn.\n“Omkring 42 millioner børn under fem år over hele verden er overvægtige eller fede, så dette er et betydeligt gennembrud,” siger Cassandra Pattinson til sciencedaily.com ifølge Videnskab.dk . Hun forklarer, at stigningen i mængden af lys primært kommer fra kunstigt lys. Det kan være fra computere, tablets og tv-skærme. Det betyder ifølge hende, at børn i dag er udsat for langt mere lys end tidligere generationer. Det kan føre til en stigning i antallet af overvægtige.\nBedrosian & Nelson har i en oversigtsartikel i Molecular Psychiatry sammenfattet flere studier, som tilsammen peger på, at lys om natten kan påvirke humør og mental sundhed negativt .\nBedrosian & Nelson peger på, at mennesker og andre organismer gennem livets udvikling på Jorden har tilpasset sig til en konsistent og forudsigelig 24-timers døgnrytme styret af Solen. Gennem de seneste cirka 130 år har den udbredte brug af elektrisk lys imidlertid ændret vores miljø. I stedet for at koble vores adfærd og fysiologiske processer til den naturlige dag-nat-cyklus kobler vi nu til kunstige lysrytmer skabt af sociale og arbejdsrelaterede hensyn. Lysforurening, nat-/skifteholdsarbejde, rejser på tværs af tidszoner, tv, computere og andre skærme har dramatisk ændret timingen af lys, som bruges til at trigge biologiske rytmer.\nDer er stærke videnskabelige indikationer (evidens) for, at ændrede cirkadiane rytmer, som er resultatet af lys om natten, medfører øget risiko for depression og andre mentale sygdomme. Der er også mere og mere, der peger på, at lys om natten generelt påvirker humøret negativt.\nAikaterini Argyraki, der forsker i lysets påvirkning af vores krop og adfærd på Danmarks Tekniske Universitet, forklarer til Videnskab.dk, at lyset kan være med til at styre vores humør gennem udskillelsen af ‘glædeshormonet’ serotonin .\nLigesom lyset via øjets ganglieceller og SCN styrer udskillelsen af melatonin, styrer det også udskillelsen af serotonin. Serotonin udskilles, når cellerne registrerer dagslys.\nMennesker med depression har et lavere serotonin-niveau end andre, og manglen på serotonin er også koblet til vinterdepression.\nMange faktorer påvirker, hvornår piger og drenge bliver kønsmodne. En række forskningsresultater peger på, at udsættelsen for kunstigt lys om natten er én af dem.\nLys om natten gør piger tidligere kønsmodne\nI midten af 1800-tallet fik piger i den vestlige verden deres første menstruation (kaldet menarche), når de var omkring 17 år gamle. I dag får piger i den vestlige, industrialiserede verden deres første menstruation, når de er 11-13 år gamle , . Piger udvikler i dag også bryster i en yngre alder, end de gjorde tidligere . En dansk undersøgelse viser f.eks., at brystudviklingen i 2006 i gennemsnit begyndte ét år tidligere end i 1991. I begyndelsen af 90’erne var piger typisk knap 11 år gamle, når de begyndte at udvikle bryster. I midten af 00’erne var de knap 10 år gamle.\nUdviklingen skyldes flere forhold — først og fremmest en generel forbedret ernæring og sundhedstilstand. Andre mulige forklaringer er bl.a. øget andel af overvægtige piger, øget forekomst af østrogenlignende stoffer i miljøet, herunder i kosten, stress, fysisk aktivitet og rygning hos moderen under graviditeten , , .\nForskere peger dog på, at lys om natten også kan spille en rolle. Tidspunktet for første menstruation begyndte nemlig for alvor at rykke frem i alle industrialiserede lande, da det elektriske lys blev udbredt. Derimod har man ikke set ændringer hos naturfolk — som f.eks. samerne i Nordskandinavien — som blev ved med at leve under de samme lysforhold. Piger, der bliver født blinde, får typisk også menstruation senere end deres jævnaldrende seende. Piger i lande omkring ækvator, som året rundt har naturligt lys omkring 12 timer i døgnet, kommer i gennemsnit også tidligere i pubertet end piger i f.eks. Nordeuropa, der i vinterhalvåret har naturligt lys en meget mindre del af døgnet.\nForklaringen på, at lys skulle influere på, hvornår piger får deres første menstruation, skal igen findes i hormonet melatonin. Vi véd, at lyset styrer produktionen af melatonin, men melatonin styrer også noget — bl.a. produktionen af kønshormoner: En høj melatonin-koncentration i blodet hæmmer dannelsen af kønshormoner, mens en lav koncentration af melatonin fremmer udskillelsen af kønshormoner. Og da lys om natten hæmmer melatonin-produktionen, er lys om natten medvirkende årsag til, at der udskilles kønshormoner i piger, og dermed at de kommer tidligere i pubertet end tidligere.\nLys om natten gør drenge tidligere kønsmodne\nLigesom piger kommer drenge i dag tidligere i pubertet end de gjorde før i tiden , , , . Drenges overgang til pubertet defineres ud fra testiklernes størrelse — i al fald i en stor undersøgelse, hvor forskere fra Rigshospitalets afdeling for vækst og reproduktion under ledelse af professor Anders Juul følger 2.000 frivillige børn på københavnske skoler. Men drenges kønsmodning viser sig bl.a. også ved udvikling af kønsbehåring, at penis og strubehovedet vokser og ved, at de første skægstubbe viser sig. En tysk undersøgelse sætter udviklingen med den stadig tidligere kønsmodning på formel: For hvert årti, der går, bliver drenge 2½ måned tidligere kønsmodne , , , .\nUdviklingen forklares ligesom hos pigerne ved en generel forbedret ernæring og sundhedstilstand. Andre faktorer, der spiller ind, kan være fedmeepedimi, øget forekomst af østrogenlignende stoffer i miljøet, herunder i kosten, stress, fysisk aktivitet og rygning hos moderen under graviditeten , , .\nLigesom hos pigerne kan lys om natten også kan spille en rolle for drenges kønsmodning. Og forklaringen på, at lys skulle influere på kønsmodningen er igen melatonins indflydelse på udskillelsen af kønshormoner — i drenges tilfælde udskillelsen af det mandlige kønshormon testosteron .\nLys om natten under søvn øger små børns risiko for nærsynethed\nSmå børn, der sover med lyset tændt, har tilsyneladende en højere risiko for at udvikle nærsynethed (myopi). Det viser en undersøgelse offentliggjort i det ansete videnskabelige tidsskrift Nature , .\nForskerne fandt, at 55 % af de børn, der — før de blev to år gamle — sov med lyset tændt i værelset om natten, var nærsynede. Af de børn, som kun havde en svag natlampe tændt, når de sov, var 34 % nærsynede. Af de børn, som sov i totalt mørke, var kun 10 % nærsynede. Der var ingen statistisk sikker sammenhæng mellem udsættelse for lys og langsynethed hos børnene, jævnfør figuren herover. Forskerne kunne heller ikke finde nogen sammenhæng mellem nærsynethed og andre faktorer, som f.eks. udsættelse for lys om dagen, brug af solbriller, bopæl mv.\nIfølge CNN’s korrespondent Pat Etheridge er forekomsten af nærsynethed i befolkningen øget gennem de sidste to hundrede år. I dag er mindst 25 % af befolkningen i USA nærsynet. Pat Etheridge peger på, at befolkningen i samme periode er vandret fra landet og ind til byerne, hvor det kunstige lys om natten — såvel inden- som udendørs — er øget i takt med industrialiseringen. Hun mener, at den nye undersøgelse også peger på, at der kan være en sammenhæng mellem disse to udviklingstræk.\nMennesket er — ligesom de fleste andre organismer — tilpasset en døgncyklus, som skifter mellem lys og mørke, dag og nat. En lang række processer i kroppen viser sig at være styret af denne døgnrytme, og i de senere år er man blevet særlig opmærksom på, at især det blå lys, som er særligt fremtrædende i det naturlige lys omkring solopgang og -nedgang, er med til at synkronisere kroppens indre ur, jf. figuren herunder.\nFlere og flere forskningsresultater peger også på, at kunstigt lys om natten — fra arbejdslys, tv-, computer-, tablet- og smartphone-skærme, natlamper og gadelamper mv., der lyser ind ad vinduerne — forstyrrer kroppens indre ur og døgnrytmer. Dette viser sig at påvirke sundheden negativt. Der er således foreløbig blevet påvist helbredskonsekvenser i form af øget risiko for søvnforstyrrelser (der i sig selv øger risikoen for en række sygdomme), forskellige typer af kræft, fedme, depressive symptomer, tidlig kønsmodning og nærsynethed. Yderligere forskning vil formentlig føje yderligere helbredskonsekvenser til listen.\nEn skematisk oversigt over sammenhænge mellem lys og sundhed. Ill.: P.T. Aldrich. Klik her for at se illustrationen i stor størrelse.\n David M. Berson et al. (2002): Phototransduction by Retinal Ganglion Cells That Set the Circadian Clock i Science, Vol 295, 8 February 2002, p.p 1070-1073.\n George C. Brainard et al. (2001): Action Spectrum for Malatonin Regulation in Humans: Evidence for a Novel Circadian Photoreceptor i The Journal of Neuroscience, August 15, 2001, 21(16):6405-6412.\n Silas Mortensen (2009): Lyset styrer din døgnrytme i Videnskab.dk, 3. marts 2009.\n Christine Parsons (2019): Derfor er skærmlys ikke godt for din søvn i Videnskab.dk, 13. september 2019.\n : Anna Gry Vinther og Mogens Helweg Claësson (2015): Melatonins indvirkning på immunsystem og cancer i Ugeskrift for Læger, 2015;177:V10140568.\n Lauren Walmsley et al. (2015): Colour As a Signal for Entraining the Mammalian Circadian Clock i PLoS Biol 13(4):e1002127.\n Bo Karl Christensen (2015): Lysets farveskift påvirker din døgnrytme i Videnskab.dk, 21. april 2015.\n Rasmus Kragh Jakobsen (2013): Elektrisk lys og skærmtid ødelægger søvnen og skader helbredet i Videnskab.dk, 23. maj 2013.\n Florence Menegaux m.fl.: Night work and breast cancer: A population-based case-control study in France (the CECILE study) i International Journal of Cancer, Volume 132, Issue 4, pages 924-931, 15 February 2013, doi: 10.1002/ijc.27669\n Johnni Hansen & Christina F Lassen: Nested case-control study of night shift work and breast cancer risk among women in the Danish military i Occupational & Environmental Medicine, 29 May 2012, doi: 10.1136/oemed-2011-100240\n Parveen Bhatti m.fl.: Nightshift work and risk of ovarian cancer i Occupational & Environmental Medicine. doi: 10.1136/oemed-2012-101146\n Sybille Hildebrandt: Søvnhormon hæmmer betændelse på Videnskab.dk 31. august 2011\n Marie-Élise Parent, Mariam El-Zein, Marie-Claude Rosseau, Javier Pintos & Jack Siemiatycki: Night Work and the Risk of Cancer Among Men i American Journal of Epidemiology (2012) doi: 10.1093/aje/kws318\n Carcinogenicity of night shift work, IARC Monographs Vol 124 group, The Lancet Oncology, Volume 20, ISSUE 8, P1058-1059, August 01, 2019\n Charlotte Taarnhøj Dahlstrøm: Ny konklusion: Natarbejde øger sandsynligvis risikoen for tre store kræftformer, Kræftens Bekæmpelse, 5. juli 2019.\n Jan Fahrenkrug (2018): Hjernens biologiske ur i Ugeskrift for Læger 180/18, 3. september 2018, pp. 1556-1559.\n Line Pickering, Eva Wiberg Torstesen, Casper Riedel & Poul Jørgen Jennum (2018): Søvn og døgnrytmer i Ugeskrift for Læger 180/18, 3. september 2018, pp. 1560-1563.\n Laura K. Fonken et al. (2010): Light at night increases body mass by shifting the time of food intake i PNAS, October 26, 2010 107 (43) 18664-18669; https://doi.org/10.1073/pnas.1008734107\n Sleeping with light on may lead to weight gain i COSMOS magazine, 12 October 2010.\n Line Emilie Fedders (2010): Lys om natten kan være årsag til fedme i Videnskab.dk, 12. oktober 2010.\n Cassandra L. Pattinson et al. (2016): Environmental Light Exposure Is Associated with Increased Body Mass in Children i PLoS ONE 11(1):e0143578.\n Videnskab.dk (2016): Forskere: For meget lys kan gøre børn tykkere i Videnskab.dk, 11. januar 2016.\n T A Bedrosian & R J Nelson (2013): Influence of the modern light environment on mood i Molecular Psychiatry, volume 18, pages751–757 (2013).\n Bo Karl Christensen (2014): Kan lys påvirke vores adfærd? i Videnskab.dk, 16. oktober 2014.\n Joachim Kalkowsky & Stine Overbye (1997): Hormonerne fremskynder puberteten: Barndommen bliver kortere i Illustreret Videnskab nr. 3, 1997, pp. 46-47.\n Harry Finley (2003): Average age at menarche in various cultures, The Museum of Menstruation and Women’s Health.\n Marianne Fajstrup (2010): Piger modnes stadig tidligere i Berlingske Tidende, 15. august 2010.\n Pernille Dreyer (2018): Mors cigaretter fremskynder barnets pubertet i Berlingske, 10. oktober 2018.\n Marianne Fajstrup (2010): “Det er et reelt og stort problem for de piger” i Berlingske Tidende, 15. august 2010.\n Drenge liver til mænd hurtigere i Videnskab.dk, 19. august 2011.\n Boys reach sexual maturity younger and younger, Max-Planck-Gesellschaft, August 18, 2011.\n Joshua R. Goldstein (2011): A Secular Trend toward Earlier Male Sexual Maturity: Evidence from Shifting Ages of Male Young Adult Mortality i PLoS ONE 6(8): e14826 DOI: 10.1371/journal.pone.0014826\n Jens Ejsing (2011): Drenge har travlt med at blive mænd i Berlingske, 03.09.2011.\n Graham E. Quinn, Chai H. Shin, Maureen G. Maguire & Richard A. Stone (1999): Myopia and ambient lighting at night i Nature, 13 May 1999, pp. 113-114.\n Pat Etheridge (1999): Night-light may lead to nearsightedness i CNN Interactive, Health, May 13, 1999.\n Kilde: Bo Karl Christensen (2015): Melatonins effekt på kræft “næsten for god til at være sand” i Videnskab.dk, 18. maj 2015.


Ritchie Helmsman HF-743 kompas kr. 2145.00\nHjem / Default Category / Diverse udstyr / Kompas / Ritchie Helmsman HF-743 kompas\nVarenummer (SKU): 40226118 Kategori: Kompas\nMange leder efter den billigste Ritchie Helmsman HF-743 kompas på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nRitchie Helmsman HF-743 kompas Produktfakta\nNavn: Ritchie Helmsman HF-743 kompas\nPris: dkr. 2145.00\nRitchie Helmsman HF-743 kompas er populær\nRitchie Helmsman HF-743 kompas findes stadig i Top-10 eller tæt på i den populære kategori Default Category > Diverse udstyr > Kompas. Der følger også hele 30 dages returret der er en god garanti mod at købe det forkerte. Du kan inden for fristen bare returnere din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Ritchie Helmsman HF-743 kompas fra den meget brugte forhandler Marineudstyr.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være produktet er på siden. Når der handles i webshop er varerne billigere- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nHar du styr på bådudstyret og Ritchie Helmsman HF-743 kompas?\nKøb Ritchie Helmsman HF-743 kompas til kun kr. 2145.00 allerede i dag så leveres den direkte til din adresse. Husk du har 30 dages returret.\nFordele når du køber Ritchie Helmsman HF-743 kompas online\nKøber du varer online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det at sammenlligne priser bliver en leg, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n16 reviews for Ritchie Helmsman HF-743 kompas\nVær den første til at anmelde “Ritchie Helmsman HF-743 kompas” Annuller svar\nRitchie Sport X-10 kompas / Blå


I Vitus Berings kølvand\nTo dage i betagende Tokyo efterfulgt af komfortabelt krydstogt med stop i japanske kystbyer, i Petropavlovsk på Kamtjatkahalvøen og med afslutning i Vancouver\nTokyo – Yokohama – Aomori – Hakodate - Sapporo – Petropavlovsk – den internationale datolinje – VancouverEfter et par dage i Tokyo stævner vi ud med det luksuriøse skib, Celebrity Millennium, og i løbet af de følgende dage går vi i land i intet mindre end tre japanske byer. Det giver os tid til at opleve både det moderne Japan med sit kalejdoskopiske lyshav og det traditionelle Japan med fredfyldte og sirligt anlagte haver – for ikke at tale om den delikate mad, som er en stor del af oplevelsen, når man besøger landet. Som prikken over i’et falder vores besøg i den nordlige del af landet sammen med kirsebærtræernes blomstring. Efter et besøg på den russiske Kamtjatkahalvø og i den af Vitus Bering grundlagte by, Petropavlovsk, fortsætter turen over Stillehavet med afslappende og foryngende dage om bord – vi krydser nemlig den internationale datolinje og oplever den 4. maj to dage efter hinanden. Rejsen rundes af med et to dage i den hyggelige metropol, Vancouver.\nKrydstogt, Eksotisk krydstogt, Kulturkrydstogt\nAmerikansk dollar, canadiske dollar, japanske yen\nAfrejse fra Billund mod Tokyo\nTokyo, Japan Dag 3\nTokyo, Japan. Det traditionelle Tokyo i Asakusa, moderne arkitektur i Odaiba, teknologi og manga i Akihabara og det mondæne Ginza\nTokyo – Yokohama, Japan og afsejling\nAfslapning ombord på vej mod Aomori, Japan Dag 6\nAomori, Japan Mulighed for udflugt til Seiryuji-templet med Showa Daibuts-buddhaen og optogsmuseet Nebuta Wa Rasse\nHakodate, Japan. Mulighed for udflugt i Hakodate med morgenmarked, Goryokaku fortet og Hakodate bjergets udsigtspunkt\nSapporo (Muroran), Japan. Mulighed for udflugt til Sapporo med øl-bryggeri\n9-10 Afslappende dage ombord Dag 11\nPetropavlovsk, Rusland. Mulighed for udflugt til udsigtspunkt, Vitus Bering-monumentet, folklore museum og marked\nPå havet Dag 13\nKrydsning af den internationale datolinje Dag 14–18\nAfslapning ombord på havet mod Canada Dag 19\nVancouver, Canada. Byrundtur med Chinatown, Gastown og Granville øen. Ankomst til hotel\nVancouver, Canada. Dag på egen hånd i dejlige Vancouver\nVancouver og hjemrejse Dag 22\nProgrammet på denne afrejse varierer en smule fra den, du har valgt. Klik på datoen for at skifte til det tilhørende program.\nVi mødes i Billund Lufthavn, hvor vores spændende rundrejse starter. Efter indcheckning flyver vi af sted mod Japans hovedstad, Tokyo. På flyvningen er der underholdning i form af film på skærme, når vi ikke lige hviler eller sover. Dag 2\nTokyo, Japan Japans største shintohelligdom, Meiji Jingu. Efter ankomsten til Tokyos lufthavn bliver vi hentet i bus og kører mod byen. Tokyos kalejdoskopiske lys, de utrolig mange mennesker og det enorme areal kan virke overvældende på førstegangsbesøgende. Hvis man bliver hængende et stykke tid, som vi gør, kan man alligevel støde på den diametrale modsætning: det fredfyldte og traditionelle Japan med yndefulde te-ceremonier og sirligt anlagte haver. Tokyo var engang en lille fiskerby, men er i dag en af verdens største og mest moderne storbyer. Tokyo består af mange små bydele, hver med deres helt eget særpræg og stemning, og de næste par dage skal vi besøge nogle af de mest spændende. Vi starter med et besøg ved Japans største shintohelligdom, Meiji Jingu. Helligdommen stod færdig i 1920 og er et symbol på kejserens vigtige rolle i det japanske samfund – både som politisk og religiøst overhoved. Først efter anden verdenskrig mistede kejseren sin status som guddommelig og sin politiske indflydelse. Efter besøget i templet tager vi til bydelen Harajuku, hvor unge japanere – flere i udklædningstøj inspireret af de japanske mangategneserier – kommer for at shoppe i områdets små specialbutikker, ikke mindst i gaden Takeshita Dori. Lige syd for Takeshita Dori ligger gaden Omotesando med berømte mærkevarebutikker, caféer og restauranter for et mere voksent klientel. Midt på eftermiddagen tjekker vi ind på vores hotel, og om aftenen spiser vi middag på et japansk spisested. Det japanske køkken er et af verdens sundeste og mest varierede med masser af fisk og grøntsager, og det rummer et hav af andre spændende retter end blot sushi. Maden er i sig selv en stor del af oplevelsen, når man besøger Japan. På en del restauranter er der billeder af retterne – ja, endda plastikmodeller i naturstørrelse af de enkelte retter – så der er gode muligheder for at kaste sig ud i noget nyt og spændende!\nDet smukke Asakusa Kannon-templet\nI dag starter vi med at opleve det traditionelle Tokyo i bydelen Asakusa. Her er der stadig mange gamle velbevarede træhuse, der overlevede anden verdenskrigs ødelæggelser, og midt i Asakusa troner Asakusa Kannon-templet med sin markante, store røde lanterne i indgangsporten.Vi går på opdagelse i de små sidegader omkring templet, hvor de små snackboder frister med både sødt og salt. Prøv for eksempel friskristet senbei, de berømte japanske saltkiks, som findes i et hav af smagsvarianter og størrelser. De fås ikke bedre end her!Vil du gerne have dit køkken spædet op med japanske køkkenting – eller vil du bare gerne have en Tokyo-oplevelse ud over det sædvanlige – så læg vejen forbi køkkenshoppegaden Kappabashidori, som kan nås til fods fra templet. Her fås intet mindre end ALT til køkkenet: fra plastikmad-figurer til gryder, spisepinde, japansk keramik, tekander i støbejern til grøn te og meget andet.Vores tur fortsætter til Odaiba, som er et populært shopping- og underholdningsdistrikt på en kunstig ø i Tokyobugten. Øen er en del af en lille menneskeskabt øgruppe bestående af små forter, og daiba betyder faktisk fort. Forterne blev opført mellem det 17. og 19. århundrede for at beskytte Tokyo mod angreb fra søsiden.Mere end et århundrede senere blev de små øer til lossepladser, indtil Tokyo begyndte et spektakulært udviklingsprojekt, der skulle gøre øerne til futuristiske bolig- og handelskvarterer. Det er i den grad lykkedes med bygninger som Aquacity, Fuji TV-bygningen og Telecom Center.Vi bliver i fremtidens tegn, når vi besøger den berømte elektronikbydel Akihabara, der dog i de senere år har ændret lidt karakter. Flere af de store elektronikbutikker er lukket, og til gengæld er det særprægede fænomen med de såkaldte maid-caféer poppet op overalt i området. Unge piger klædt på i karikerede tegneserie-outfit serverer og underholder de ofte unge cafégæster. Mange af maid-pigerne står også og deler flyers ud i gaderne, så vi kan næsten ikke undgå at støde på dem.Vi vandrer rundt i Ginza, Tokyos mest eksklusive shoppingområde, hvor alle Japans dyre mærkevarer og stormagasiner er repræsenteret. Dette er Japans pendant til Fifth Avenue i New York og Champs-Elysées i Paris! Vi går en tur ned ad Ginzas livlige og stilfulde hovedgade, hvor ikke blot folk på shopping, men også travle forretningsmænd præger gadebilledet.\nAfsejling kl. 19.00 Det verdensberømte fiskemarked, Tsukiji\nTsukiji-markedet er et stort engrosmarked for fisk, frugt og grøntsager i det centrale Tokyo, og er det mest berømte af mere end ti engrosmarkeder i hovedstadsområdet. Tsukiji er bedst kendt som et af verdens største fiskemarkeder, og hver dag håndteres mere end 2.000 tons alt-godt-fra-havet. Synet af de mange forskellige friske fisk og skaldyr og en spændt atmosfære med scootere, lastbiler, sælgere og købere, som vrimler rundt mellem hinanden, gør Tsukiji til et udflugtsmål, der gør indtryk. Tsukiji-markedet består af et indre marked, hvor det meste af engrosvirksomheden og tunauktionerne finder sted, og et ydre marked, hvor detailbutikker og restauranter betjener besøgende. Engrosområdet består af hundredvis af små stande i en stor, overfyldt hal, hvor købere og sælgere skynder sig hen ad smalle gader med deres vogne og lastbiler. Det er et spændende område at se og fotografere håndteringen af fisk, men det er også et område, hvor turister er tilbøjelige til at blande sig med folk, der arbejder, så vær hele tiden opmærksom på, hvor du står og går. Det ydre marked er indrettet til besøgende og består af små gyder fyldt med butikker og restauranter. Her kan du finde alverdens fødevarer relateret til havet og køkkenudstyr. OBS! Tsukiji markedet er sat til at flytte til Toyosu engang omkring skiftet 2017/2018, men er endnu ikke bekræftet. Uanfægtet, så besøger vi blot det nye marked, hvis det står færdigt til vores besøg. Er det fortsat under konstruktion så får vi blot mere tid i Yokohama før vi går ombord.Efter besøget på fiskemarkedet er det tid til at sige farvel til Tokyo. Vi kører med bus til Japans næststørste by, Yokohama, hvor vores skib Celebrity Millennium venter på os. I Edo-perioden (1603-1867) førte Japan en isolationspolitik, hvor man så vidt muligt undgik kontakt med omverdenen. Mod slutningen af denne æra var Yokohamas havn en af de første, som blev åbnet for udenrigshandel, og derfor voksede Yokohama eksplosivt fra at være en lille fiskerby til at blive en kæmpe metropol. I dag er det stadig en populær by at bo i, hvis man er udlænding, og det har skabt såvel vestlige boligområder som en af verdens største Chinatowns, som vi skal besøge i dag. Chinatown ligger i det centrale Yokohama, og i dag finder er der et utal af kinesiske butikker og restauranter i de smalle og livlige gader. Ved indgangen til bydelen står fire flotte, farverige porte. Det er interessant at gå på opdagelse i bydelen, og der er også mulighed for at spise en lækker frokost. Efter besøget i Chinatown tager vi til Sankeien, som er en stor japansk have i det sydlige Yokohama. Her ligger en række historiske bygninger, der er flyttet hertil fra andre egne af Japan, der er en dam, små floder, blomster og vidunderlige stier, der får dig til at føle dig hensat til et Japan for længe siden. Herfra kører vi til den meget flotte og specielle krydstogtterminal på Yokohamas havn og checker ind på skibet, der skal være vores hjem på den eventyrlige rejse mod Nordamerika. Efter ombordstigningen spiser vi middag, og om aftenen stævner vi ud fra Japans lyshav mod langt mere uudforsket territorium. Vores rejse tværs over Stillehavet er nu i gang.\nAfslapning ombord på vej mod Aomori, Japan Dagen er til fri disposition, og vores dejlige skib er en flydende by med masser af muligheder for underholdning og kulinariske oplevelser. Hele dagen vil der være aktiviteter arrangeret af skibet, og du kan se hele den følgende dags program i den engelsksprogede skibsavis, som hver aften leveres til kahytten. Der vil være musik i barerne og loungerne, bingospil, tid til at læse en bog i et stille hjørne eller på dækket, hvis vejret er til det. Der er mulighed for at få sig en dukkert i poolen eller nyde spabadet, gå på opdagelse i de mange restauranter og meget mere. Det er helt op til dig selv, hvordan du vil tilbringe dagen. Dag 6\nAnkomst kl. 9.00, afsejling kl. 18.00 Den cirka 21 meter høje Showa-Daibutsi buddha\nAomori er beliggende helt mod nord på øen Honshu, som er Japans store hovedø. Aomori var tidligere den vigtigste færgeby, hvis man skulle til den nordligste ø, Hokkaido, og selvom byen stadig har utallige bilfærger, så har åbningen af den undersøiske jernbanetunnel Seikan og billige flybilletter betydet, at færgernes passagerantal er kraftigt reduceret. Aomori er hjemstedet for den årlige Nebuta-festival, som løber af stablen hver sommer. Dagens Albatros halvdagsudflugt går til det ”blå-grønne dragetempel” Seiryu-ji, som er hjemsted for Japans højeste siddende bronzebuddha. Selvom det lader til, at alle Japans templer er gamle, så er Seiryuu-ji templet faktisk relativt nyt og stod færdigt i 1982. Dette gør bestemt ikke besøget mindre interessant. Tværtimod så er det en oplevelse at se, hvordan tempelbyggeriet fortsætter op igennem moderne tid. Den store buddha Showa-Daibutsu, som i sig selv tiltrækker mange gæster, er kronen på værket. Buddhaen er ca 21 meter høj, og den imponerende statue sidder midt i en lysning i den omkringliggende skov.Nebuta-festivalen afholdes en gang om året og varer kun et par dage, så for at få en lille del med af festivalens optog, er der anlagt en permanent udstilling, der viser fem af tidligere festivalers flotteste paradevogne. I modsætning til New Orleans Mardi Gras, hvor paradevognene er motoriserede, så har man til Nebutaen et helt hold af folk, der bærer den sirligt dekorerede udstilling omkring. Muséet fortæller besøgende om festivalens 300-årige historie, hvordan paradevognene er bygget og forsøger at fange lidt af festivalens stemning året rundt.(Dagens udflugt er ikke inkluderet i rejsens pris. Særskilt udflugtspakke kan købes, se mere senere i programmet).\nAnkomst kl. 9.00, afsejling kl. 19.00 Goryokaku-fortet med sine tusinde kirsebærtræer\nHakodate er Hokkaido øens 3. største by, beliggende på den sydlige del af Japans nordligste ø. Som en af de første japanske havnebyer, der blev åbnet for international handel efter landets isolationsperiode, har Hakodate et noget mere vestligt præg end vi ellers har oplevet i Japan.Det 334 meter høje Hakodate skovklædte bjerg, giver i klart vejr en smuk udsigt over byen, hvorfor det også sammen med Goryokaku-fortet er et af byens varemærker.Dagens Albatros halvdagsudflugt går til morgenmarkedet i byen. Her opleves det livlige lokale marked, og friske varer som søpindsvin, krabber, lakseæg og friske grøntsager sælges indtil middagstid. Der er en del restauranter i området i og omkring markedet, som sælger f.eks Uni-Ikura morgenmadsplatter, frisk fra havet.Netop det førnævnte stjerneformede Goryokaku-fort er også på programmet. Det blev bygget i de sidste år af Edo-perioden, 1603-1867, for at forsvare Hakodate mod den imperialistiske trussel fra de vestlige magter. Det blev senere et slagfelt i borgerkrigen mellem shogunatets tropper og de veludrustede moderne tropper fra den nystiftede Meiji-regering. Efter fortet havde mistet sin militære betydning, blev det i det tidlige 20 århundrede ombygget til en offentlig park. Over tusind kirsebærtræer blev plantet langs fortets voldgrave, og de blomstrer hvert år i slut april/start maj.Fortet er også tydeligt at se, når vi senere tager op på Hakodate-bjerget og besøger udsigtspunktet. Hvis udsigten tillader det, vil vi også kunne se Hakodates særprægede bystruktur.(Dagens udflugt er ikke inkluderet i rejsens pris. Særskilt udflugtspakke kan købes, se mere senere i programmet).\nAnkomst kl. 7.00, afsejling kl. 18.00 Sapporo er Japns femtestørste by Vi lægger til i havnebyen Muroran, som er porten til øen Hokkaido. Her er en stor havn og fra den udskibes japanske varer til hele verden, og importvarer til øen ankommer hertil fra søsiden. Den naturlige havn har igennem århundreder skabt fundamentet for byens industri, som har udviklet sig med olieraffinaderier, cementfabrikker, skibsværfter osv., hvilket også var grunden til, at amerikanske krigsskibe havde byen som mål i den afsluttende fase af Stillehavskrigen i 1945. Byen i sig selv er måske knap så interessant, men beliggenheden og den omkringliggende natur er fantastisk. Det nærliggende Sapporo er Japans femtestørste by og samtidig en af landets yngste storbyer. I 1857 boede her kun syv mennesker, i dag bor her to millioner. Under kejser Mutsuhitos herredømme omkring slutningen af det 19. århundrede udviklede såvel Japan som Hokkaido- øen sig med rivende fart. Landet gik fra at være et feudalt og lukket samfund til et mere åbent industrisamfund. Sapporo blev valgt som Hokkaidos administrative centrum og udvidet på baggrund af råd fra udenlandske specialister. Derfor blev Sapporo bygget i nordamerikansk stil med gader i det klassiske gittersystem. Sapporo kom for alvor på verdenskortet i 1972, da De Olympiske Vinterlege blev afholdt her.Dagens Albatrosudflugt starter med at vi kører de ca. 90 km fra havnebyen Muroran til Sapporo, hvor vi først besøger Moerenuma Park, en stor park i det nordøstlige Sapporo. Parken er omgivet af en mose og har en omkreds på ca. 4 km. Parken er en stor, moderne landskabshave og de grønne arealer i kombination med den dramatiske udformning gør den til noget helt specielt. Moerenuma Park er tegnet af den berømte japansk/amerikanske billedhugger Isamu Noguchi. I 1988 fik Noguchi til opgave at designe parken, som skulle ligge, hvor der tidligere lå en stor losseplads. Kort efter at tegningerne var færdige, døde Noguchi, men hans design blev ført ud i livet og parken blev åbnet for offentligheden i 2005. Hokkaido er hjemstedet for japansk øl. Sapporo-øl er et af de ældste og mest populære ølmærker i landet og er brygget her siden 1877. Nu produceres og sælges Sapparo-øl over hele verden — også i Danmark. Sapporo-bryggeriet slog dørene op for offentligheden og åbnede Sapporo Ølmuseum i 1987 i et gammelt bryggeri. Museet fortæller om øllets historie i Japan og processen med at lave øl, og så kan man naturligvis også prøvesmage varerne. Efter besøget på bryggeriet tager vi til byens centrum med Odori Park, som er parken i midten af den brede boulevard Odori. Boulevarden deler byen i en nordlig og en sydlig del. Parken strækker sig over ca. 1½ km og herfra udgår en stribe shoppinggader, hvor der også findes restauranter og cafeer. Her vil der være tid til at købe sig lidt mundgodt og gå en tur på egen hånd, inden vi kører tilbage til skibet. (Dagens udflugt er ikke inkluderet i rejsens pris. Særskilt udflugtspakke kan købes, se mere senere i programmet).\n9-10 Afslappende dage ombord Nyd skibets mange faciliteter!\nVi lægger nu kursen nordøstover og sejler fra Japan mod den Canadiske provins British Columbia. Vores kurs er dog først og fremmest plottet ind på Rusland og vi kan glæde os til at skulle opleve en del af verden, som de færreste har besøgt. Undervejs er alt du skal gøre at slappe af eller lade være. Det er helt op til dig. Skibet tilbyder et væld af muligheder, og det er blot at benytte sig af lige præcis de faciliteter, som du holder mest af. Dag 11\nAnkomst kl. 8.00, afsejling kl. 19.00\nEt stykke danmarkshistorie gemt i de fjerneste egene af Rusland, Petropavlovsk\nPetropavlovsk eller Petropavlovsk-Kamchatsky, som er byens egentlige navn, er en af de ældste byer i det fjern- østlige Rusland. Den blev grundlagt som et fængsel den 17. oktober 1740 under den 2. Kamtjatka-ekspedition (1733-1743) ledet af ingen ringere end horsensianeren Vitus Jonassen Bering. Skibene på ekspeditionen hed St. Peter og St. Paul og Petropavlovsk er ganske enkelt en sammentrækning af de to navne. Allerede som ung stak Vitus Bering til søs og sejlede bl.a. til Ostindien og Vestindien på hollandske skibe, men det blev et møde med en russisk viceadmiral i Amsterdam, som lagde grundstenen til Berings vej ind i historiebøgerne. På den tid blev en lang række skandinaviske søofficerer hyret af den unge russiske flåde, og resultatet af Berings møde med viceadmiral Cornelis Cruys blev, at Bering blev russisk søofficer i 1704. Han deltog i Den Store Nordiske Krig og blev efterfølgende hvervet af ingen ringere end Zar Peter den Store til at udforske, hvorvidt der var en landfast forbindelse mellem Sibirien og Nordamerika. Det var sådan, Bering fik tilnavnet Zarens danske Columbus. Det blev til to Kamtjatkaekspeditioner. På den første påviste Bering, at der var et stræde mellem verdensdelene. Strædet kaldes i dag Beringstrædet. På den anden ekspedition, hvor Petropavlovsk blev grundlagt, nåede Bering helt til Alaska. Sådan kom det så vidt, at der ligger et stykke danmarkshistorie gemt i de fjerneste egne af Rusland. Der er mange steder, der er værd at besøge i Rusland, men Petropavlovsk-Kamchatsky er noget helt særligt. Den er porten til Kamtjatka-halvøen, som er over 10 gange større end Danmark. Det eventyragtige landskab består af vulkaner og gejsere, som mod øst er flanke ret af Stillehavets udstrakte vidder. Under den sovjetiske æra var adgangen til Petropavlovsk begrænset, men i dag er der åbnet op for international turisme, så folk fra hele verden kan opleve porten til Kamtjatka. Dagens Albatros udflugt byder på en byrundtur i Petropavlovsk med bus. Vi starter dagen ved udsigtspunktet Petrovskaya Hill, hvorfra man kan se ud over byen og Avacha bugten nedenfor. Her ligger også et monument, som blev rejst i 1882 til ære for forsvaret af Petropavlovsk-Kamchatsky, da britiske og franske tropper forsøgte at indtage byen, der i midten af 1800-tallet var den vigtigste havneby i russisk Fjernøsten. Angrebet varede i 10 dage og sluttede med, at angriberne måtte trække sig tilbage og forlade bugten. Fra udsigtspunktet kører vi til en seværdighed, som vi naturligvis skal tage et foto-stop ved, nemlig Vitus Bering-monumentet. Monumentet blev udformet i St. Petersborg fra 1823 - 1826 og fragtet her til Petropavlovsk. Inskriptionen lyder: ”Til grundlæggeren af Petropavlovsk i 1740, Navigatør Bering”. Oprindeligt stod monumentet ved guvernørens hus, men blev flyttet flere gange og står nu tæt ved havnen, hvorfra Bering påbegyndte sin ekspedition til Alaska. Fra Bering-monumentet tager vi til folklore museet, som beskriver regionens 273-årige historie gennem natur, geologi samt søfarere og lokale heltes liv. Det er et relativt lille museum, men det dækker dette smukke områdes historie ganske godt. Vi ser også markedet og Leninpladsen, inden turen atter går tilbage til skibet. OBS! Vi gør opmærksom på, at der er visumpligt for danskere i Rusland. Visum opnås ved at deltage i udflugten med vores danske rejseleder eller ved at deltage i en af de udflugter, som skibet arrangerer. Det vil ikke være muligt at gå i land i Petropavlovsk, medmindre man deltager i en af udflugterne. Vi gør også opmærksom på, at indholdet af udflugterne kan ændre sig med kort varsel, hvorfor vi forbeholder os retten til at ændre i indholdet af udflugtspakkens byrundtur i Petropavlovsk. Dagens udflugt er arrangeret sammen med rederiet.(Dagens udflugt er ikke inkluderet i rejsens pris. Særskilt udflugtspakke kan købes, se mere senere i programmet).\nPå havet Tid til afslapning på egen hånd Vi lægger nu kursen øst og sejler mod den Canadiske provins British Columbia. Undervejs er alt du skal gøre at slappe af eller lade være. Det er helt op til dig. Skibet tilbyder et væld af muligheder og det er blot at benytte sig af lige præcis de faciliteter, som du holder mest af. Helpension er inkluderet ombord. Dag 13\nKrydsning af den internationale datolinje Oplev d. 4 maj 2018 to gange i træk!\nDrømmer du også om at kunne komme på en tidsrejse? Det er det, vi skal opleve i dag, hvor vi krydser den internationale datolinje, og ligesom i går, er det igen i dag den 4. maj 2018. Forvirret? Den internationale datolinje er den logiske konsekvens af et paradoks, som den opdagelsesrejsende Antonio Pigafetta var den første til at konstatere i starten af det 16. århundrede. Han var et af de få besætningsmedlemmer, som overlevede Ferdinand Magellans jordomsejling østover, og han gjorde omhyggelige dagbogsnotater under hele rejsen. Da det faldefærdige skib Victoria gjorde landkending på Kap Verde efter næsten tre års rejse i områder langt fra vestlig tidsregning, skrev han i 1522: ”Onsdag den 9. juli sendte vi båden i land efter forsyninger og vi bad vores mænd spørge, hvilken dag det var. De fik at vide, at det var torsdag, hvilket overraskede dem meget, for i vores øjne var det onsdag og vi vidste ikke, at vi var på afveje. Da jeg var ved godt helbred, havde jeg hver dag uden afbrydelse noteret, hvilken dag det var”. Efterfølgende forstod Pigafetta sammenhængen: ”Som vi fik at vide, havde vi ikke lavet nogen fejl, for vi havde altid rejst vestpå, og var vendt tilbage til vores udgangspunkt, som var det samme som solens, hvorfor den lange rejse gjorde, at vi vandt 24 timer”. Hvordan man enten kan vinde eller miste et døgn, når man krydser datolinjen, kan forklares med netop det, der sker, hvis man sejler jorden rundt østover som Magellan og Pigafatta. Man tænker måske ikke over, at man vinder en time hver gang man passerer en tidszone. Når man er nået hele vejen rundt om Jorden, har man vundet 24 timer og dermed et døgn i forhold til lokal tid, hvis der da ikke lige var den internationale datolinje til at kompensere for afvigelsen. Det er lidt forvirrende og ikke så underligt, at Magellans besætning og hovedpersonen Phileas Fogg i Jules Vernes’ Jorden rundt i 80 dage regnede en dag forkert, da de fuldførte deres jordomrejser. Datolinjen blev ganske enkelt fastlagt på en konference i Washington DC for at fastslå, hvornår og hvor datoen skulle skifte fra en dag til den næste. Der er ingen grund til, at datolinjen absolut skal ligge ned gennem Stillehavet, men da det er et af jordens tyndest befolkede områder, giver datolinjen på dette sted kun forvirringen for en ganske lille del af jordens befolkning. I december 2011 mistede ca. 500 mennesker på øgruppen Samoa deres fødselsdag. Samoa lå nemlig øst for datolinjen mens Australien og New Zealand, som er de største handelspartnere, lå vest for datolinjen. Dermed var det fredag i Samoa, når det var lørdag og dermed weekend i Australien og New Zealand. Det resulterede i en del forvirring og tabte handelsdage. Da den enkelte nation i Stillehavet selv kan fastlægge datolinjen, sløjfede man ganske enkelt den 30. december 2011 på Samoa og sprang ud i fremtiden fra den 29. til den 31. december. Dermed var den imaginære linje flyttet og Samoa hoppet over på den asiatiske side af den internationale datolinje. Vi krydser linjen og oplever altså den 4. maj 2018 to gange i træk. Dag 14–18\nAfslapning ombord på havet mod Canada Tid til at koble af!\nNu begynder vores eventyrlige sørejse for alvor og du har nu mulighed for at opleve den følelse, rejsende har haft gennem tidligere århundreder: at rejsen er målet i sig selv! Dengang var oceandamperen den eneste måde at krydse de store oceaner på, og der er en aura af romantik og nostalgi på en mytisk sørejse som denne. Drøm dig tilbage til de dage, hvor passagerskibene var det ultimative symbol på frihed og eventyr. Tilbring dagene ved poolen, bliv forkælet i spaen, træn i fitnessrummet eller gå på shopping ombord. Når aftenen falder på, kan du spise en vidunderlig middag, danse til levende musik, prøve lykken i kasinoet, opleve et storslået show i den store teatersal eller noget helt andet. Uanset om det er dag, aften eller nat, er der altid noget at tage sig til...eller lade være. Valget er dit. Vores rejseleder vil undervejs holde foredrag og vise film, der har relevans til vores besøgsmål og Stillehavet. Dag 19\nAnkomst kl. 7.00 Chinatown, Vancouver\nVancouver ligger som en smuk perle ud mod Stillehavet med tydelige tråde til Asien, da en meget stor del af byens befolkning udgøres af Hong Kong-kinesere, der slog sig ned i Vancouver, inden Hong Kong blev kinesisk i 1998. Faktisk er kinesisk det mest talte sprog i byen efter engelsk. Vancouver er en af de mest naturskønne nordamerikanske storbyer med et mildt klima hele året. Frodige skove, snedækkede bjerge og store floder er blot nogle af de smukke ingredienser omkring Vancouver, der gør byen til et mekka for naturelskere. Men også inde i byen hylder man naturen – bl.a. i byparken Stanley Park, der byder på masser af rekreative aktiviteter – et godt sted at fornemme Vancouver og dens indbyggere. I løbet af de sidste 125 år er Vancouver blevet hjemsted for en bred vifte af etniske grupper, der har formået at skabe en levende sammensætning af køkkener, kulturarv og trosretninger. Disse kulturer har formet Vancouver til en blomstrende international by med en helt unik stemning. Samtidig har indbyggerne bevaret deres oprindelige identitet i denne hyggelige internationale metropol. I slutningen af 1800-tallet begyndte de første kinesiske indvandrere at komme til Vancouver for at bygge de livsvigtige nerver gennem Canadas vildnis, jernbanerne, og for at arbejde i minerne. Kvarteret Chinatown voksede efterhånden, som flere arbejdere og familier begyndte at indvandre til Vancouver, og i dag er bydelen den tredje mest folkerige Chinatown i Nordamerika næst efter New York og San Francisco. Træd ind i denne travle myretue, hvor du kan forkæle dig selv med det autentiske køkken og shoppe efter asiatiske souvenirs på de traditionelle markeder og i tehusene. Overalt ser man den smukke æstetiske påvirkning af japansk kultur, når man går en tur gennem Vancouvers gader. Der er offentlige parker med tusindvis af kirsebærtræer, som kom til byen med den første bølge af japanske indvandrere, der kom til Vancouver i perioden 1877-1928. Her slog de sig ned i små fiskerlandsbyer langs Stillehavskysten og på idylliske gårde i Fraser Valley. Selvom en meget lille procentdel af Vancouvers nuværende befolkning består af oprindelige folk gennemsyrer disse indfødte stammers kultur byen – her finder man alt fra tårnhøje totempæle placeret overalt i parkerne til moderne kunst skabt af efterkommere af de oprindelige folk på de mange små gallerier langs de listige passager i midtbyen. I øvrigt huser University of British Columbias museum, som ligger ca. en halv times buskørsel fra centrum med offentlig transport, enestående artefakter, kunstværker, udskæ- ringer og smykker. En samling, som er uden mage i resten af verden. Her finder man, fx. et minitog udskåret af en udhulet træstamme, der blev brugt som legetøj af en heldig gruppe af de oprindelige indbyggeres børn. Efter Anden Verdenskrig flyttede tusindvis af italienere til Vancouvers Grandview-område. I løbet af 1950’erne blev dette område kendt som Little Italy på grund af sin høje koncentration af italienske beboere, restauranter og forretninger. Gennem årene er området blevet infiltreret af en række andre etniske grupper, hvilket skaber en mangfoldighed i smuk forening med resterne af italiensk kultur. På den lille ø Granville, har en række kunstnere og kunsthåndværkere skabt et meget spændende miljø med værksteder, gallerier, butikker, cafeer, restauranter og et dejligt marked med super lækre fødevarer og god kunsthåndværk. Der bliver mulighed for at spise frokost på øen (ikke inkluderet). Vancouvers arnested er dog Gastown. Bydelen er nemlig udsprunget omkring et værtshus grundlagt i 1867 af sømanden og guldgraveren John Deighton med det lidet flatterende tilnavn ”Gassy Jack”. Han var nu selv ude om det, da han havde for vane at fortælle lange, udmalende røverhistorier, som tilhørerne som oftest mente ikke var andet end varm luft. Vi prøver at få det hele med på vores byrundtur, som starter ved Vancouvers krydstogthavn lige ved den canadiske pavillon fra Verdensudstillingen i 1986, Canada Place. Turen slutter ved vores hotel, hvor vi checker ind. Aftenen er til fri disposition. Dag 20\nTid på egen hånd i naturskønne Vancouver\nI dag kan du udforske Vancouver på egen hånd. Fik du lyst til at besøge Vancouver Aquarium, er det med sine 8.000 stillehavsdyr en flot introduktion til den maritime verden. Her kan du blandt andet se blæksprutter, havoddere, arktiske hvaler og farvestrålende bløddyr.Du kan også gå en tur i Chinatown, som vi kørte gennem i går. Her finder du en lang række fine og billige asiatiske restauranter, farverige markeder og eksotiske butikker, hvor der er mulighed for at købe alt fra kitschede dragesouvenirs til kinesisk urtemedicin. De første kinesiske immigranter slog sig ned her under guldfeberen i 1850'erne, og i det seneste tiår er et meget stort antal Hongkong-kinesere indvandret til Vancouver, hvilket har ført til, at det mest talte sprog i Canadas grønne storby i dag er kinesisk!Der er gode shoppemuligheder i byen – her er alt fra shoppingcentre, designerforretninger, secondhand- og vintagebutikker til markeder og butikker med friluftstøj og -udstyr. Et sandt shoppemekka, og det er nu, den sidste plads i kufferten kan fyldes, inden vi vender næsen hjemad mod Danmark.Der er også mulighed for at tage på hvalsafari i farvandet ud for Vancouver. Rejselederen kan hjælpe med det praktiske, hvis du ønsker at købe en sådan udflugt.\nVancouver og hjemrejse Morgenen/formiddagen er til fri disposition indtil vi afhængigt af afrejsetidspunkt begiver os fra hotellet mod lufthavnen, hvor vores fly venter på at flyve os hjem til Danmark. Dag 22\nEfter en mellemlanding lander vi i Billund Lufthavn og vores oplevelsesrige rejse er nu slut.\nKun for Albatros Travels gæster har vi udarbejdet en udflugtspakke ledet af vores danske rejseleder. Udflugtspakken indeholder:Halvdagstur i Aomori med Seiryuji templet, Showa-Daibutsu Buddhaen og Nebuta optogsmuseet Wa RasseHalvdagsudflugt i Hakodate med morgenmarked, Goryokaku fortet og Hakodate bjergets udsigtspunktHalvdagsudflugt til Sapporo med byrundtur og øl-bryggeriHalvdagstur i Petropavlovsk med udsigtspunkt, Vitus Bering-monumentet, folklore museum og markedPakken skal købes hjemmefra senest 45 dage inden afrejse.Pris: 2.998,- pr. person\nVitus Bering Prisinformation\nOpgradering af kahytTillæg for balkonkahyt (kat. 2B): kr. 3.598,- pr. personEnkeltkahytTillæg for Ocean View-enkeltkahyt (kat. 7): kr. 12.998,-Tillæg for balkonkahyt (kat. 2B): kr. 18.998,-\nDansk rejseleder Fly Billund – Tokyo, med mellemlanding og Vancouver – Billund med mellemlanding.Transport jf. programInformationsmøder og foredrag ved rejselederenByrundture i TokyoByrundtur i Vancouver2 nætter på hotel i Tokyo i delt dobbeltværelse med morgenmad16 dages krydstogt med Celebrity Millenium (4½*) i delt udvendig dobbeltkahyt2 nætter på hotel i Vancouver i delt dobbeltværelse med morgenmadDrikkepenge på krydstogtskibet (kr. 1.313,- pr. person) Helpension på skibet Kaffe, te og isvand på skibet Skatter og afgifter Prisen inkluderer ikke\nSygdomsafbestillingsforsikring 6 % af rejsens pris Gouda Årsrejseforsikring eller Seniorrejseforsikring Udflugtspakke kr. 2.998,-Eventuelle ekstra udflugter og arrangementer Tillæg for enkeltkahyt og balkonkahyt Tillæg for enkeltværelse Drikkevarer Drikkepenge til lokale guider og chauffører (beregn ca. USD 10 i alt. Gæster med udflugtspakke bør beregne USD 20 i alt)Personlige fornødenheder Gebyr for indrejseregistrering til Canada (eTA, ca. 7 CAD)Ekspeditionsgebyr kr. 130,- pr. faktura (bortfalder ved onlinebestilling) Alt ikke nævnt under ”Prisen inkluderer”\nI Petropavlovsk kan der, uanset årstid, være køligt, så det er en god idé at pakke varmt tøj til dagen i land. Medbring også gode sko, du kan vandre i.\nDer er forskellige kahytskategorier – fra pæne, rummelige indvendige kahytter til pragtfulde suiter med egen balkon. Fælles for alle er, at de naturligvis har eget bad og toilet og rimelig skabs- og siddeplads, enkeltsenge eller dobbeltseng. Desuden er alle kahytter udstyret med køleskab og hårtørrer. Ønsker du at bestille en suite, bedes du rette henvendelse til Albatros Travel.BalkonkahytKahytskategori 2B, dæk 6. Udvendig kahyt med egen privat balkon. Kahytterne har stort gulv-til-loft-vindue og to enkeltsenge eller dobbeltseng.Udvendig kahytKahytskategori 07, dæk 2. Udvendig kahyt med vindue og to enkeltsenge.\nDeltagerantal Denne rejse kræver et deltagerantal på minimum 15 personer. Hvis dette antal ikke nås, forbeholder vi os retten til at annullere rejsen – dette vil typisk ske senest 4-6 uger før planlagt afrejsedato. I henhold til Lov om Pakkerejser § 17 stk. 1 er vi som rejsearrangør ikke erstatningsansvarlige for eventuelle tab, man som kunde måtte blive påført som følge af annulleringen. Vi er alene forpligtede til at refundere rejsens pris.\nÆndringer i sejlplanen kan forekomme selvom de er yderst sjældne, ligesom de nævnte udflugter kan blive gennemført i en anden rækkefølge end beskrevet. Alle programførte aktiviteter vil dog blive gennemført hvis overhovedet muligt. I tilfælde af ændringer informerer rejselederen om dette på skibet.\nHer kan du få mere at vide om Japan: www.albatros-travel.dk/destinationer/asien/japanLæs blandt andet om klima og vejr, tidsforskel, drikkepenge og se om du skal have visum eller vaccineres.Eller få fem gode grunde til at rejse til Japan i vores artikel om Hippe Japan.\nHer kan du få mere at vide om Rusland: www.albatros-travel.dk/destinationer/europa/ruslandLæs blandt andet om klima og vejr, tidsforskel, drikkepenge og se om du skal have visum eller vaccineres.\nHer kan du få mere at vide om Canada: www.albatros-travel.dk/destinationer/nordamerika/canadaLæs blandt andet om klima og vejr, tidsforskel, drikkepenge og se om du skal have visum eller vaccineres.\nKommer du med fly til Canada, skal du senest 72 timer før afrejse søge om indrejsetilladelse på https://onlineservices-servicesenligne.cic.gc.ca/eta/welcome;jsessionid=ED37F7D9C8D5F81953006AB14B6382F2Her får du en forhåndsgodkendelse til indrejse og et nummer, som du skal printe eller skrive ned og medbringe på rejsen, da lufthavnsmyndigheder i Danmark og Canada kan kræve at se det. Det koster et mindre beløb – $7 CAD – som betales med kreditkort. Godkendelsen gælder i 5 år, eller til dit pas udløber, hvis dette sker inden for de 5 år.Hvis du rejser sammen med børn, som ikke er dine egne, eller hvis du og dine børn ikke har samme efternavn, skal du ud over eTA-tilladelsen have en særlig tilladelse. Se mere på http://www.cic.gc.ca/english/visit/minors.asp\nVores krydstogt på tværs af Stillehavet er en rejse på næsten 4.900 sømil. Det betyder, at der undervejs vil være dage, hvor vi er på søen og bevæger os mod næste spændende anløbshavn. Det kan måske ved første øjekast virke skræmmende, men fortvivl ej! Af alle de mange gæster, Albatros Travel har haft med på krydstogt, har vi stadig til gode at høre, at vores gæster har kedet sig om bord. Der er masser af underholdning, musik i forskellige genrer, quizzer og restauranter, der skal prøves, for blot at nævne nogle få at de ting, man kan foretage sig om bord. Og har du en god bog med i kufferten, kan du med lethed finde et roligt hjørne på dækket, hvor du kan trække dig tilbage for en stund.Vores besøg i Japan er lige midt i den typiske højsæson for kirsebærtræernes blomstring i den nordlige del af landet. Man kan dog aldrig vide sig sikker på hvornår træerne står i flotteste flor. Historisk er slut april/start maj dog er ganske sikkert tidspunkt at få de prægtige rader og rækker af træer at se. Vi må derfor også forvente en del flere besøgende i parker og udsigtspunkter end i andre perioder. Man kan altid op til afrejse kigge på årets prognoser, f.eks på: http://www.japan-guide.com/sakura\nFakta Rusland Visum Rusland Japan\nVisum Japan Dine rejsemål\n12:39:50 | 0.74 | da-DK | NMT-WEB-118


Henrik Brun bruger af sine erfaringer -både i byskildringerne og i de mange beskrivelser af det journalistiske arbejde.\nBrun, der i dag fungerer som udlandsredaktør på Kristeligt Dagblad, har selv boet i Slovenien i en årrække, og han beskrev især Ljubljana med en sådan kærlig detaljerigdom, at det løftede den danskforfattede krimioplevelse op i en helt anden international liga.\nDet samme gør sig gældende her i ’Den norske lakaj’, hvor det er Haag og i mindre grad Oslo og Silkeborg, der bliver tegnet op med masser af stednavne og genkendelige detaljer, der vidner om indgående viden og research. Det er dyder, man ofte savner i de mange mellemgode danske krimier.\nHenrik Brun bruger af sine erfaringer – både i byskildringerne og i de mange beskrivelser af det journalistiske arbejde, forholdet mellem den skrivende reporter og redaktøren på hjemmefronten osv. Alt sammen gjort med stor troværdighed og i en saglig, faktuel tone uden for mange sproglige krumspring.\nSkal man indvende noget, er Bruns sans for karaktertegninger ikke helt så veludviklet som hans sans for det stedlige.\nBruns sans for karaktertegninger ikke helt så veludviklet som hans sans for det stedlige.\nHvilket ikke behøver være noget problem, når man kan skrive gode sætninger, og det kan Brun, for eksempel da han skal udstille kejtetheden mellem Ketil Brandt og den gæve jyske politikvinde Lone: »Ingen af dem sagde noget. Måske på grund af støjen fra festpladsen«. Men ofte tyr Brun til de lidt nemmere løsninger og lader (over)pædagogisk personerne tale lidt for tydeligt om tingene i stedet for at fortælle det indirekte.\nMen det er en lille indvending mod en stor (også i betydningen lang!) roman. For bag al den ydre underholdning ligger der i Henrik Bruns stædige valg af emne en insisteren på, at vi ikke må glemme krigen i Eksjugoslavien.\nSamtidig med, at de underholder, udgør hans romaner en påmindelse om de grusomheder, der foregik, og ikke mindst om de indvirkninger, krigen stadig har på de mange flygtninge, der er drysset ud over Europa lige siden.\nDet er blot endnu en god grund til at give sig i kast med ’Den norske lakaj’.\nEllen Trane: Vi skal have flere hænder og gladere hænder i sundhedsvæsenet\nTabende tennisspiller er ked af at slutte sin kamp klokken 3.12 om natten


Min eks kæreste truer andre fyre... | Debat | SOL.dk\nForside » Min eks kæreste truer andre fyre...\nMin eks kæreste truer andre fyre...\nMin eks kæreste truer andre fyre... Bare mig\nFor nogle måneder gjorde jeg forholdet til min kæreste forbi - fordi jeg havde fået nogle ting afvide om ham som jeg ikke kunne acceptere! Lige da jeg sagde det til ham tog han det ganske pænt - men tiden efter har han virket som besat af mig. Jeg er fuldt forstået med at han skal ha' tid til at komme over det - men da vi har den samme omgangskreds kan det godt være lidt svært. Specielt når vi er til fest sammen for han har en tendens til at blive utrolig jaloux. Dette viste sig specielt til den seneste fest vi var til.\nJeg stod og dansede med en fyr og vi havde det rigtig sjovt - lige indtil min eks hev ham til side og truede ham. Dette resultere i at fyren vælger at tage hjem! Dette gjorde mig virkelig gal for han opføre sig somom han ejer mig. Og det er altså ca. 3 mdr siden vi gik fra hinanden. Jeg ved virkelig ikke hvad jeg skal gøre...!?\nHans opførsel er fuldt forståelig Jørgen\nIkke fuld forstående sorbits\nHans opførsel, er ikke fuld forstående.\nGør man det forbi, med en kæreste, så er det ikke længere op til en selv, og tage ansvar for hvad denne person gør.\nEkskæresten, hverken skal eller må, bestemme hvem du så skal have det sjovt med osv.\nJa han skal da have lov og komme over det, men grænsen for hvad du skal stå model til, er allerede overtrådt. Så måske, du burde slutte enhver kontakt med ekskæresten, og ja, det kan være svært, osv, men tro mig, det kan blive endnu sværere, hvis du ikke siger stop nu, før ja før hvad som helst kan jo ske, når man har med en jaloux ekskæreste og gøre.\nSå, kom væk fra ham, og gør dit bedste for, måske ikke lige og flirte med andre, når han er i nærheden, da det jo tydeligvis, påvirker hans følelser, og derfor kommer til og gå ud over dig, ved at han truer de andre du er sammen med.\nhmm et råd fra mig til dig min ven. paladinbee\nden kærlighed den kærlighed. selv om man ikke er sammen mere kan det være svært at acceptere andre er sammen med ens gamle partner, min mening er din EKS, har fået ejerfornemmelse af dig, hvilket sker i næsten alle forhold, DOG nu i ikke er sammen mere selv om der er gået 3 måneder, har han svært ved at give slip, nu jeg læser hvordan han reagerede til den fest, TROR jeg det er bedst at snakke med ham om det, Eller bare holde sig væk fra ham, DU HAR ET Andet liv nu som han ikke er med i, Hvilket han har meget svært ved at acceptere.\nså mit råd snak med ham, Eller sørg for i ikke ses Hvilket måske vil være svært da i har samme omgangskreds.\nså Igen kan kun sige Snak med ham om det, Evt find en dame til ham så han får tankerne væk fra dig :-)\nDesværre kan jeg ikke sige hvad er bedst, KUN ØNSKE DIG HELD OG LYKKE Fremover og for evigt min ven, KH Mikael.\nAt føle at man bliver trampet på krydsfiner\nHan mister først sin kæreste, her efter scorer hun fyre for næsen af ham. Samtidig har han måske svært ved selv at finde en pige.\nJeg ved ikke hvad kvinder gør (tude og gå hjem?), men han vælger altså at blive aggressiv. Han har nok brug for trøst bare ikke fra dig.\nDet bedste er, at i nok ikke ser hinanden.\nTsk tsk Basso\nDer er ikke noget værre... g.i.s.p\nend ekskærester, der tror de ejer en, eller mener de må blande sig i ens liv.\nMit råd må være: Hold dig fra ham, lad være med at tale med ham, undgå ham. Hvis det er helt umuligt, da i nu har samme omgangskreds, så lad være med at være alene med ham, hav altid en veninde i nærheden, hvis det bliver nødvendigt at snakke med ham. Der er ingen, der ved, hvad der foregår i hans hoved. Han kan bare være frustreret over i er skiltes, men han kan også gå med en indre vrede, som pludselig kommer ud. Det har jeg selv oplevet med en ekskæreste. Til en fest, hvor vi begge var, kom hun hen og uden et ord begyndte hun at slå løs på mig. Og jeg var gået fra hende uden anden grund end at jeg ikke ville mere.\nSå mit afsluttende råd er; pas på dig selv, hold øje med hamo g ellers undgå ham. Han skal nok bare have noget tid at komme sig i. Men derfor må du jo gerne komme videre....\nHåber alt lykkes for dig!!!\nglemme ham Giv råd\nheeey jeg vil meget gerne hjælpe dig med,´jeg synes at du skla glemme ham. det viser at han har ikek respekt for dig. han må ikke være sådan mod dig... han skal være sød mod dig. jeg synes at du skal bare komme over det, men ved godt det er meget svæert. men elsker du ham stadigvæk eller hvad.....\nDen kan godt ende med at gøre ondt c.juhl\nJeg synes ikke at du skal ændre noget ved din opførsel for det han gør er ikke acceptabelt, så jeg ville simpelhen give det en sidste chance (med at flirte videre altså) og hvis han ikke indser at du prøver at leve dit liv, så politimeld ham, for det er trods alt imod loven at chikanere et andet menneske, og det kan godt ende med mere ondskabfulde forbrydelser hvis der ikke bliver gjort noget.\nHåber at det ender godt for dig


De opfylder krav i henhold til persondatabeskyttelse, mens de på samme tid sikrer, at det er online casino uden snyd. Der er masser af klassiske og nye spil at spille på hjemmesiden, som byder på over slotsspil samt både video poker og live casino. Derudover har dette datterselskab af Unibet også en fantastisk kundesupport, som er klar til at hjælpe døgnet rundt. Nye medlemmer kan nyde et velkomsttilbud på op til kroner i indbetalingsbonus samt en masse free spins til Jungle Spirit. Du kan sagtens stole på, at platformen er et godt sted at gå efter den store jackpot. Maria Casino tjek: Bedrageri eller ej? Online casinoet går op i din sikkerhed og arbejder efter Spillemyndighedens regler og krav.


Er du lykkelig nu? af Barbara Berger – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nEr du lykkelig nu? 10 måder at leve et lykkeligt liv på af Barbara Berger\nSiden sin udgivelse i 2007 er Barbara Bergers ”Er du lykkelig nu? 10 måder at leve et lykkeligt liv på” blevet en bestseller og udkommet på 20 sprog. I bogen spørger Berger – hvad forhindrer dig i at være lykkelig lige nu? Er det din partner, dit helbred, dit job, din alder, din vægt? Eller er det alle de ting du tror du ”burde” gøre? Derefter stiller hun skarpt på alle de ting vi tænker og gør, der forhindrer os i at leve et lykkeligt liv. Bogens grundlæggende præmis er at vi kun kan opleve vores egne tanker – og at dette er nøglen til at leve et lykkeligt liv. Dette er en revolutionerende måde at anskue livet på, fordi de fleste mennesker tror at ydre omstændigheder er årsagen til at de ikke er lykkelige. Men hvis ydre omstændigheder ikke er årsagen – hvad er så? Og hvordan kan vi bruge denne forståelse til at leve mere lykkelige liv? I bogen kommer Barbara med 10 praktiske forslag til hvordan vi kan bruge denne forståelse i vores hverdag, i vores parforhold, med vores børn, på jobbet og i forhold til vores krop og helbred. Og hun giver eksempler fra hendes eget dramatiske liv, fra hun løb hjemmefra i USA i protest mod Vietnam-krigen og bosatte sig i Skandinavien til sin livslange udforskning af tankens kraft og bevidsthedens natur. Barbara Berger bor i København og er forfatter til mere end 15 selvhjælpsbøger, blandt andet bestselleren ”Vejen til kraft – fast food til sjælen”. Læs mere om Barbara Berger på www.beamteam.com. “Her er en ægte nyhed! Denne selvhjælpsbog giver dig rent faktisk hjælp! Den får dig ikke til at tænke, at du gør ALT forkert, men bare at du med enkle justeringer af dine måder at tænke på, kan gøre det hele (livet forstås) lettere for dig selv. Samtidig er bogen fyldt med letforståelige cases, så man bedre forstår Barbara Bergers kloge pointer. Bogen slutter af med 10 enkle øvelser, der gerne skulle gøre dig i stand til at forandre dit livssyn. Og så er Berger ikke engang hellig... Helt klart et mustread!” - Cosmopolitan\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Er du lykkelig nu?' af Barbara Berger i de 401 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 95.657 andre anmeldelser af bøger.\nLydbog til download, Lytteratur, ISBN: 9788770307536\nUdgivet 2021.11.12 af Lytteratur\nFind og følg dit indre kompas af Barbara Berger Paperback · Ebog · Lydbog\nLydbog til download, Lytteratur, ISBN: 9788770306553\nUdgivet 2022.04.05 af Lytteratur\nSunde relationer af Barbara Berger Paperback · Ebog · Lydbog\nLydbog til download, Lytteratur, ISBN: 9788770306904\nPorten til højere bevidsthed af Barbara Berger Paperback · Ebog\nAndre bøger udgivet af BeamTeam Books


VÆRFTSARBJEDER | KALABAS.DK\nRené Holm Pedersen\nOle Jens Nielsen\nJørn Melgaard Knudsen\nHans Henrik Haugaard\nDE BYGGEDE SKIBE MED STOLTHED\nI mere end 100 år styrede værftsfløjten hverdagen og livet i Helsingør og markerede arbejdsdagens start og slut på byens største arbejdsplads Helsingør Skibsværft.\nFor de mere end 3000 medarbejdere, og for resten af byen, var Værftet byens livsnerve og værftsfløjten den lyd, der akkompagnerede byens og familiens rytme.\nDet var på Værftet, at byens familier og utallige underleverandører hentede deres indtægter, og når de store fartøjer blev søsat, blev hele byen, skolebørnene og mange fine gæster inviteret til stabelafløbning for at markere den store begivenhed. Skibsværftet satte rammer og vilkår, der strakte sig langt ud over værftsområdet og havde stor indflydelse på byens liv, industriel udvikling, økonomiske vilkår, sociale forhold, politisk udvikling, kulturlivet og i ordets bredeste forstand på udviklingen af Danmark som søfartsnation og velfærdssamfund.\nDet moderne Helsingør har meget at takke skibsværftet og de dygtige håndværkere og øvrige medarbejdere på Værftet for. Hvert eneste af de mere end 400 skibe, der blev bygget på Værftet i perioden fra 1883 til 1983, rummer sit eget lille bidrag til udviklingen af Danmark, vores velstand og industrielle, økonomiske og sociale velfærd. For bag ethvert succesfuldt rederi, står dygtige skibsbyggere, ingeniører, smede og andre håndværkere på skibsværftet, der får sødygtige og stærke fartøjer til at løbe af stablen og sejle ud i verden.\nDet er ikke unikt at have lagt havnearealer til et stålskibsværft. Det har mange andre byer også. Men det er unikt, at værftsområdet er så velbevaret, som i Helsingør. Det er en vigtig del af Helsingørs historie, at der findes et Værftsmuseum, og det er værd at være stolt af, at der stadig er en gruppe tidligere medarbejdere ved Værftet, der kan fortælle om et vigtigt og banebrydende kapitel i Danmarkshistorien.\nDet er det, Værftsmuseet markerer med denne unikke og nummererede Værftskalender 2021.\nStort tak til fotograf Torben Sørensen, KALABAS og til de tidligere værftsarbejdere fra Helsingør Værft for at deltage i virkeliggørelsen af kalenderen.\nLigeledes en stor tak til billedhuggeren Hans Pauli Olsen for, at vi kunne bruge skulpturen Værftsarbejderen til forsiden af kalenderen.\nDen røde plads - Helsingør, Danmark 2020\nCopyright 2022 © TORBEN SØRENSEN\nHjemmeside lavet af. Sander Sørensen


Hotel Briker i Tirana til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nRr. Barrikadave, 3/24, Tirana Centrum, Tirana, Albanien, 1007 - Se på kort\nMere om Hotel Briker\nNår du besøger Tirana, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Hotel Briker, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Dette moderne hotel ligger i nærheden af populære seværdigheder, som Kultur Paladset, National Museum for Historie, Et'hem Bey Moske.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Tirana. Hotellet tilbyder reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, roomservice, aviser, renseri for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nAtmosfæren på Hotel Briker afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, opvarmning, skrivebord, minibar, fjernsyn LCD-/plasmaskærm er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er Hotel Briker et fremragende valg, når du er i Tirana.


Canon Pixma G-1520 / G-2520 / G-2560\nLinealer og Vinkelmålere\nForside » Label Printer » Dymo Label Printer » Dymo LabelWriter 450\nLæs mere om Dymo LabelWriter 450\nMed Dymo LabelWriter 450 serien får du en stærk serie af etiketprintere og etiketter. Dymo LabelWriter er en af de nemmeste og hurtigste former for udskrivning af etiketter. Kontakt os hvis du ønsker rådgivning om anskaffelse af Dymo LabelWriter 450 eller Dymo LabelWriter etiketter.\nMed en Dymo LabelWriter 450 printer får du først og fremmest mulighed for lynhurtig og enkel udskrivning af etiketter i høj kvalitet. Dymo LabelWriter 450 findes i flere varianter. Vælg f.eks. Dymo LabelWriter 450 Twin, hvis du ofte har behov for at udskrive etiketter i flere størrelser. Dymo LabelWriter 450 Twin kan nemlig benytte to etiketstørrelser på én gang. Du kan også vælge Dymo LabelWriter 450 Duo, hvis du har behov for både mærkning med Dymo D1 tape og udskrivning af papir etiketter.\nTil din Dymo LabelWriter kan du benytte en række etiketter i forskellige størrelse og materialer. Dymo LabelWriter etiketter leveres som standard i alm. papir, men har du brug for en ekstra kraftig kvalitet, kan du også bruge Dymo Durable etiketter.


Carla Sands: Danmark skal styrke sin forsvarsindsats i Grønland | Sermitsiaq.AG\nCarla Sands: Danmark skal styrke sin forsvarsindsats i Grønland\nUSA's ambassadør kræver, at Danmark gør en stærkere indsats for at overvåge sit arktiske territorium.\nFredag, 15. november 2019 - 11:22\nRuslands stigende militære aktiviteter i Arktis samt Kinas ambitioner, der også har en militær komponent betyder, at USA har erkendt, at man ligeledes må styrke sin tilstedeværelse i Arktis. Det sagde USA's ambassadør i Danmark, Carla Sands på en konference om Kapløbet om Arktis, som folketingets forsvarsudvalg og foreningen Folk og Sikkerhed afholder på Christiansborg i dag.\nMen også Danmark bør bruge flere penge på forsvaret i Arktis, lyder den klare melding.\n- Ligesom vi i USA er ved at tage vores militære kapaciteter og prioriteter op til overvejelse, så må Danmark og vores andre NATO-allierede også identificere hvilke mangler de har og så gøre noget ved dem, sagde hun.\nOg det er især når det gælder overvågningen af territoriet, at Carla Sands efterlyser en stærkere indsats.\n- Det er helt afgørende, at man på nøjagtig vis kan spore og identificere og om nødvendigt udfordre potentielle trusler uanset om det er på, over eller under Danmarks suveræne arktiske territorium.\nHun sagde at en konference som denne er det rette forum til at stille de svære spørgsmål.\n- Har Grønland og Færøerne tilstrækkelige ressourcer til deres nationale forsvar? Bør Danmark afsætte yderligere midler til forsvaret for at kunne beskytte sig selv?\nJobGrønlands SelvstyreLægefaglig konsulent / Sundhedsfaglig konsulent med projektkoordinator funktion / søges til Coronasekretariatet\nJobKommuneqarfik SermersooqAtuarfik Hans Lynge søger 2 lærere mellemtrinnet / Job nr. 756/21


DTU's IC4-konklusion i konflikt med Havarikommissionen | Ingeniøren\nDTU's IC4-konklusion i konflikt med Havarikommissionen\nHvis den lækkede IC4-konklusion fra DTU's ekspertgruppe står til troende, vil den på flere punkter være i modstrid med Havarikommissionens foreløbige redegørelse om IC4-togenes bremseproblemer.\nAf Nicolai Østergaard 20. jun 2012 kl. 13:43 5\nDTU's undersøgelse af IC4-materiellets bremse- og kørecomputer er hverken blevet offentliggjort eller overdraget til de ansvarlige politikere på Christiansborg.\nMen hvis hovedkonklusionen - som den er blevet lækket til DR's Christiansborg-redaktion - vitterligt er den, at to hændelser med bremsesvigt på IC4-tog i efteråret 2011 skyldes 'vintervejr' og 'blade på skinnerne' - og dermed ikke generelle tekniske problemer med IC4-togets bremser - så er det i åbenlys modstrid med den foreløbige redegørelse fra Havarikommissionen om hændelsen på Fyn 7. november 2011, hvor et IC4-tog var lidt over 300 meter fra at køre op i bagenden på et forankørende godstog.\nIndholdet i Havarikommissionens foreløbige redegørelse er på to punkter i modstrid med DTU's konklusioner:\n1) Havarikommissionen konkluderer i den foreløbige redegørelse fra januar 2012, at der rent faktisk *er *noget galt med IC4-togenes bremseevne i særligt glat føre. Havarikommissionen skriver således, at IC4-materiellets hjulblokeringssystem ikke tilstrækkeligt effektivt kan forhindre togets hjul i at blokere.\nProblemet med hjulblokeringssystemet medfører samtidig, at togets primære sikkerhedssystem, ATC-systemet, får ukorrekte oplysninger om togets hastighed og position og dermed ikke kan gribe ind som forventet. Til gengæld har Havarikommissionen ikke været i stand til at påvise, at skinnerne på den pågældende strækning skulle have været særligt glatte.\n2) På side 2 i Havarikommissionens foreløbige rapport står, at både den ansvarlige for skinnernes vedligehold, Banedanmark, og en lokofører på den pågældende strækning vurderer, at skinnerne på Fyn *ikke *var specielt glatte på tidspunktet for hændelsen. Heller ikke Havarikommissionens egne undersøgelser har kunnet påvise særlige omstændigheder med glatte skinner.\nOmkring muligheden for, at nedfaldne blade skulle kunne være den udslagsgivende faktor ved bremseproblemerne, skriver Havarikommissionen:\n'Hændelsen skete i løvfaldsperioden. Omkring stedet var der enkelte træer, primært på nordsiden af sporet, men ingen skov. Den 8. november 2011 om morgenen blev strækningen visuelt inspiceret (fra førerrum i et andet tog) og fysisk besigtiget fredag den 11. november 2011. Der kunne alene konstateres en begrænset mængde løvfald (meget få blade) på eller ved sporet... Strækningen er en tæt befærdet hovedstrækning uden særlig stigning eller fald.'\nHavarikommissionens rapport kan heller ikke finde særlige vejrforhold, som umiddelbart skulle kunne forårsage særligt glatte skinner. Havarikommissionen skriver:\n'Vedr. miljø/skinneforhold var vejrliget fugtigt (tåget/høj luftfugtighed, ingen regn). Lufttemperaturen var 8 grader.'\nHavarikommissionen skriver følgende afsnit om muligheden for, at særligt glatte skinner skulle kunne have forårsaget IC4-togets bremseproblemer:\n'Banedanmark har ingen meldinger om glatte skinner på strækningen forud for hændelsen. Banedanmark har ingen registreringer om signal- eller spormæssige uregelmæssigheder på strækningen umiddelbart forud for hændelsen.'\nI forbindelse med besigtigelse af strækningen omkring Marslev 1. december 2011 var der indikationer af belægning på begrænsede skinnestykker. Belægningen viste sig ved vandperler på oversiden af skinnen, hvilket kunne indikere fedtstof. Der er efterfølgende indsamlet prøver fra skinnerne, som er blevet analyseret hos Teknologisk Institut. Analyseresultaterne kunne ikke påvise uventet materiale på skinnerne, det vil sige eksempelvis ingen tegn på fedt, olie eller smøremidler.\nDet forankørende godstog G9233, som kørte på samme strækning umiddelbart før Lyntog 47, konstaterede ingen problemer i forbindelse med nedbremsningen. Det skal bemærkes, at godstoget foretog en rolig nedbremsning hen imod indkørselssignalet (I-signalet) til Marslev station, og at bremsningen blev indledt tættere på I-signalet.\nGodstoget kørte med tom returemballage til Fredericia Bryggeri. Både lokomotiv og vogne på godstog G9233 er efterfølgende blevet kontrolleret uden at finde utætheder eller uregelmæssigheder, som kunne forklare indikationen af forureningen på skinnerne.\nHavarikommissionens foreløbige redegørelse om hændelsen i Marslev 7. november\nHavarikommission fælder hård dom over IC4: Toget har bremseproblem på glatte skinner 30. jan 2012\n#1 Jens Lindhard 21. juni 2012 - 09:08\nSå ved DTU ikke, at man kan få hjulslip, når det ene tog ikke har haft hjulslip og det efterfølede har hjulslip efter 5 - 10 minutter eller så. Så der har Havarikommissionen fulsteldig ret!\n#2 Martin Juhl Jørgensen 21. juni 2012 - 10:45\nDTUs midlertidige rapport\n#3 Carsten Kanstrup 21. juni 2012 - 11:42\nÉn af to mulige fejl\nI begge de to hændelser viste ATC systemet for få kørte kilometer. Det kan kun skyldes to fejl:\n1) Hjulene blokkerede. I den situation er det fuldstændig lige gyldigt, om skinnerne var glatte eller ej. Hjulene skal ikke være konstant blokkeret over flere km, så WSP virker ikke og må udskiftes eller fejlrettes.\n2) Hjulsensorerne gav for få pulser, som fik WSP til fejlagtigt at tro, at hjulene var blokkeret, så bremsekraften blev reduceret i utide. I den situation er det hjulsensorerne, der må udskiftes eller fejlrettes.\n[b]Uanset om det er fejl 1 eller fejl 2, er der altså noget, der ikke virker, for ellers havde ATC systemet fået nogenlunde det korrekte antal pulser![/b]\nKom nu igang med at lave det kombinerede inertinavigationssystem og WSP, som jeg tidligere har foreslået, med mindre andre kan foreslå noget bedre. Så får ATC systemet altid et tilstrækkelig nøjagtigt antal pulser, uanset om hjulene blokkerer eller ej - og vel at mærke uden at koble en aksel ud og dermed reducere bremsekraften på et tog, som i forvejen har svært ved at bremse. Systemet bliver samtidig langt mere sikkert, da det konstant kan overvåge sig selv (inertinavigation og hjulsensorer skal altid være næsten enige, når der ikke bremses).\nHvor svært kan der være? En simpel Wii konsol indeholder en multiakset inertinavigation/gyro. DSB skal kun bruge én akse og et simpelt accelerometer plus nogle ganske få linier software. Det er fuldstændig latterligt, at man stadig 1½ år efter hændelsen i Marslev sidder fuldstændig handlingslammet tilbage og ikke kan se anden mulighed end at frakoble bremsen på én aksel og sende tog med enten fejl 1 eller fejl 2 i drift.\n#4 Finn Petersen 21. juni 2012 - 12:00\nHvad vejer det forankørende godstog sammenlignet med det aktuelle IC4. Er det ikke nødvendigt at se på dette før man diskuterer eventuelle mulige fejl på det ene eller andet. Jeg har selv mange gange stået tæt ved sporet når et godstog passerede og mærket i jorden at der kom et tog. Det samme har jeg aldrig oplevet ved de lette passagertog\n#5 Jens Lindhard 21. juni 2012 - 14:29\nNej. det er det ikke. Toget har bremseprocent, b=(togets bremsevægt)/(togsets masse). Det er sådan der bliver kørt og er ok også hvis det er en anden bane, det overtager toget.


Hvordan fjerner Aztec | Sådan fjerner\nHvordan fjerner Aztec\nPublished on december 20, 2018 by Anthony Devis; Review rating: 4/5 ; Aztec\n.Aztecdecrypt (Aztec) svindel, meddelelser, der vises foran confuser brugere, fordi de har malware på deres computer. Hertil kommer, at de ikke er i stand til at få adgang til deres tv eller særlige filer, som ransomware er aktiv i systemet. Vi klassificerer denne skadelige software, som ransomware på grund af sine vigtigste funktioner. Det gør ejerne af den inficerede PC betale nogle penge for at få en nøgle.\n.Aztecdecrypt (Aztec) meddelelser er ikke slutningen af verden, at de bare skal gøre. Udviklerne af denne ransomware er ikke tænkt mig at stoppe med at advare brugere, selv hvis de beslutter at betale for en indtægt.\nNår .Aztecdecrypt (Aztec) blokerer OS eller specifikke filer på PC ‘ en, det ser ud til, at låse dem er umuligt. Men med hjælp af fuld scanning brugeren kan opdage malware og slette det der giver brugerne mulighed for at løse problemet med krypterede filer. Malware fjernelse software er i stand til at blokere denne computer trussel, før den vil trænge ind i systemet og begynder sin ondsindede aktivitet i systemet. Det er derfor, at holde fælles software på PC ‘ en, vil beskytte systemet og bidrage til at sikre det mod tredjeparts-brugere. Tankerne alle dine online-aktioner til at holde sig væk fra denne ondsindet app, og aldrig nogensinde har problemer med det.\nKort sagt, .Aztecdecrypt (Aztec) malware er en slags kæmpe problem, hvis du ikke gør noget, bortset fra at ignorere det. Slippe af med denne computer trussel med GridinSoft Anti-Malware-værktøj, og gem din computer punkter, før du stadig har tid til at gøre det.\nIntegrerer i webbrowser via browserudvidelse Aztec\nAztec forbinder til internettet uden din tilladelse\nAztec deaktiveres installeret sikkerhedssoftware.\nAztec viser kommercielle annoncer\nFælles Aztec adfærd og nogle andre tekst emplaining som info relateret til adfærd\nAztec foretages Windows OS-versioner\nAdvarsel, har flere anti-virus scannere fundet mulige malware i Aztec.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Aztec\nFjern Aztec fra Windows Vista eller Windows 7:\nFjern Aztec fra din browsere\nFjern Aztec fra Internet Explorer\nGå gennem udvidelser og Addons, slette elementer at have noget til fælles med Aztec (eller dem, som du kan finde ukendt). Hvis filtypenavnet ikke er fastsat af Mozilla, Google, Microsoft, Oracle eller Adobe, skal du være næsten sikker på, du er nødt til at slette den.\nOpsige Aztec fra Chrome\nTag et kig på de medfølgende udvidelser og tage sig af dem, som du finde unødvendige (dem, der vedrører Aztec) ved at slette den. Hvis du ikke ved, om en eller anden skal slettes definitivt, deaktiverer nogle af dem midlertidigt.\nHvordan fjerner Duluth.exe »