Retten i Århus DOM. afsagt den 29. april 2004 af Retten i Århus, 5. afdeling. i sagen BS /2003. mod. Sagens baggrund, påstande - PDF\nDownload "Retten i Århus DOM. afsagt den 29. april 2004 af Retten i Århus, 5. afdeling. i sagen BS /2003. mod. Sagens baggrund, påstande"\n1 Retten i Århus DOM afsagt den 29. april 2004 af Retten i Århus, 5. afdeling i sagen BS /2003 mod Sagens baggrund, påstande I 1998 kautionerede sagsøgte,., for et billån, som hans tidligere samlever, samtidig optog hos sagsøgeren, I slutningen af 1999 blev der mellem og aftalt en ændring af afviklingsaftalen, hvorved der bl.a. blev givet ydelsesfritagelse i 4 måneder. Der blev oprettet nyt gældsbrev og nyt kautionsdokument. De aftalte ydelser for maj, juni og juli 2002 blev ikke betalt rettidigt, men først i august 2002 ved hjælp af et blankolån. Der er herefter ikke blevet betalt på billånet. I denne sag har påstået sagsøgte dømt til at betale restgælden på lånet, ,09 kr. med rente, 11,75% fra 1. oktober Sagsøgte har påstået frifindelse, subisidiært betaling af et mindre beløb, og har i første række gjort gældende, at kautionsforpligtelsen er bortfaldet eller reduceret efter bank- og sparekasselovens 41 og 41 a. Sagens oplysninger Den 26. oktober 1998 underskrev gældsbrevet vedrørende billånet, kr. Gælden skulle afvikles med 48 ydelser på kr. og den sidste ydelse på 1.353,19 kr. Lånet forventedes afviklet 31. december Den 27. oktober s.å. underskrev sagsøgte et kautionsdokument, hvorefter han som selvskyldner indestod for betalingen af gælden. Det fremgår af kau-\n2 Side 2/5 tionsdokumentet, at banken kan give skyldnere henstand med hovedstol, afdrag, renter, provision m.v. uden at indhente kautionistens samtykke. Den 2. december 1999 underskrev en "ændring af afviklingsaftale" vedrørende lånet, der er anført med en restgæld pr. 2. december 1999 på ,82 kr. Den månedlige ydelse er fortsat kr., men første ydelse skal først betales 28. april 2000, således at aftalen indebar en udskydelse af de månedlige betalinger for december 1999 og januar, februar og marts Lånet forventes nu at være afviklet 31. juli Den 10. januar 2000 underskrev sagsøgte et nyt kautionsdokument, der indholdsmæssigt svarer til det oprindelige kautionsdokument, men kautionen er udvidet til også at omfatte et nyt lån på kr. Billånet er anført med den oprindelige hovedstol ( kr.), og banken har erkendt, at lånets restgæld, kr. burde have været anført i stedet. Det er i kautionsdokumentet umiddelbart forinden underskriften anført, at der samtidig kvitteres for modtagelsen af kopi af kautionsdokumentet "og dokumenter vedrørende de faciliteter, der (er) omfattet af kautionen". Det er oplyst, at det nye lån blev anvendt til betaling af et overtræk på,s lønkonto. Lønkontoen er senere udgået. Lånet blev afviklet planmæssigt til og med en betaling af den månedlige ydelse den 1. maj Ydelserne ultimo maj, juni og juli blev ikke betalt, men den 13. august 2002 blev der betalt kr. Beløbet hidrører fra et blankolån, som sagsøgeren ydede dette beløb ikke betalt yderligere på lånet.. Der er efter betalingen af I brev af 20. november 2002 opsagde sagsøgeren lånet på grund af misligholdelsen. Lånets restgæld blev opgjort til ,09 kr. incl. renter til opsigelsen. En kopi af opsigelsesbrevet blev under henvisning til kautionen sendt til sagsøgte. Sagen blev anlagt ved inkasostævning den 10. juni Efter sagsøgtes anmodning blev sagen oversendt til Pengeinstitutankenævnet, der i kendelse af 17. december 2003 udtalte, at en kautionist i almindelighed må kunne forudsætte, at provenuet af et kautionssikret lån stilles til låntagers disposition, således at pengeinstituttet forud må underrette kautionisten, såfremt det ikke er tilfældet. Ankenævnet afviste (med dissens) sagen. Det hedder i flertallets votum : Indklagede har i denne sag anført, at kautionserklæringen af 10. januar 2000 var en videreførelse af en tidligere kautionserklæring fra billånets etablering i Klageren, der var bekendt med debitors økonomiske situation, påtog sig således ikke en ny kautionsforpligtelse. Klageren har bestridt at have kautioneret for lånet i Kautionen vedrører " gammel gæld" og bør derfor tilsidesættes. Også for det det tilfælde, at indklagede ikke kan godtgøre, at der var tale om\n3 Side 3/5 videreførelse af en tidligere kautionserklæring finder vi, at denne sag ikke kan afgøres uden bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer vedrørende spørgsmålet om klagerens kendskab til den tidligere samlevers økonomi. Det er således i en situation, hvor pengeinstituttet ikke har underrettet kautionisten om, at der ikke blev stillet yderligere midler til rådighed for debitor, afgørende, at klageren ikke på anden måde var bekendt hermed,... Da bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer ikke kan ske for ankenævnet, men i givet fald må ske for domstolene, stemmer vid derfor for, at sagen afvises efter, jf. 7, stk. 1, i ankenævnets vedtægter. --- Det bemærkes, at (kopi af) gældsbrevet af 2. december 1999 og det oprindelige kautionsdokument først er tilvejebragt under sagens videre behandling ved retten. Bankrådgiver m har forklaret, at han har været beskæftiget i den afdeling, hvor var kunde. Hun skulle bruge et lån til køb af en bil. Sagsøgte underskrev kautionsaftalen og fik kopi af lånedokumentet. På et tidspunkt gik ned i indtægt og der blev givet en ydelsesfritagelse i 4 måneder. Der blev samtidigt givet en nyt lån på kr. til inddækning af et overtræk. Banken ønskede også kautionssikring for det nye lån. Sagsøgte skulle underskrive den nye kautionsaftale i en anden afdeling tæt på hans bopæl. Kopi af låneaftalerne var vedlagt kautionsdokumentet, og sagsøgte har ved sin underskrift kvitteret for disse dokumenter. har bl.a. forklaret, at han har været samlevende med men samlivet var ophævet, da han påtog sig kautionsforpligtelsen som en hjælp til at kunne bestride et arbejde, som hun havde fået, og hvor bil var nødvendig. Han blev først bekendt med, at der var problemer med afviklingen af lånet, da han blev kaldt ind til en afdeling af i nærheden. Han var ikke selv kunde i afdelingen. Mødet der tog ganske få minutter. Han underskrev. Han har ikke hæftet sig ved, at der var tale om kaution for et yderligere lån. Han mener ikke, at han fik noget forklaret om baggrunden for, hvorfor han skulle skrive under, ligesom han heller ikke fik nogle dokumenter udleveret. Parternes synspunkter (procedure) Sagsøgeren har anført, at der ved kautionsdokumentet af 10. januar 2000 f.s.v. ang. billånet ikke har været tale om kaution for tidligere stiftet gæld, idet der klart har været tale om en videreførelse af en tidligere kautionsforpligtelse. Banken har efter kautionsdokumentet været berettiget til at give ydelsesfritagelse, men banken har villet sikre sig sagsøgtes indforståelse. Banken har overholdt fristerne i bank- og spareksasselovens 41 og 41 a, idet der først indtrådte misligholdelse ved den manglende betaling af ydelsen for august måned. 41 a kan kun finde anvendelse på ydelser, der skulle have været betalt efter bestemmelsens ikrafttræden 1. juli Hertil kom-\n4 Side 4/5 mer, at sagsøgte ikke har godtgjort, at hans regresmuligheder skulle være blevet forringet. Sagsøgte, der må antages at have frafaldet et anbringende om, at kautionserklæringen fra 2000 ikke var en videreførelse af en tidligere kautionserklæring, har anført, at sagsøgeren ikke har overholdt sin forpligtelse til at give meddelelse om debitors misligholdelse af lånet, jf. 41 a, stk. 1, ligesom sagsøgeren har bevilget henstand til skade for sagsøgte. Sagsøgtes regresmuligheder er blevet kraftigt forringet. Fremsendelsen af en kopi af engagementsopsigelsen er klart utilstrækkelig i relation til bank- og sparekasselovens regler. Sagsøgtes kautionsfrpligtelse er derfor bortfaldet, eller må reduceres væsentligt. Sagsøgte kunne forvente, at lånet på opsigelsstidspunktet var nedbragt til ca kr., og kautionsforligtelsen kan ikke gøres gældende i videre omfang. Byrettens afgørelse Sagsøgte har ikke godtgjort, at han ikke i forbindelse med underskrivelsen af kautionsdokumentet fra januar 2000 ikke er blevet gjort bekendt med grundlaget for kautionsforpligtelsen, og sagsøgte har derfor ved sin underskrift accepteret de ændringer af låneforholdet, som det nye lånedokument var udtryk for, og som begrænsede sig til en udskydelse af 4 månedlige ydelser. Der er intet grundlag for at antage, at sagsøgte ikke skulle være bundet heraf. Sagsøgte er ved fremsendelse af kopi af opsigelsesskrivelsen af 20. november 2002 blevet gjort bekendt med den misligholdelse af låneforholdet, som indtraf første gang ved udeblivelsen af betalingen af ydelsen for august måned, som skulle have været betalt ved månedens udgang. Meddelelsen er således givet inden de frister, der er anført i bank- og sparekasselovens 41 og 41 a. Da der således intet grundlag er for at fritage eller lempe kautionsforpligtelsen, tages sagsøgerens påstand til følge. Der har ingen indsigelse været imod rentepåstanden. Thi kendes for ret : Inden 14 dage skal sagsøgte,, til sagsøgeren, betale ,09 kr. med rente, 11,75% p.a. fra den 1. oktober Inden samme frist skal sagsøgte i sagsomkostninger til sagsøgeren betale kr.\n5 Side 5/5 Poul Hol bs3024d.dtd\nD 0 M. afsagt den 19. september 1996 af Vestre Landsrets 6. afdeling (landsdommerne Ole Unmack Larsen, Poul Søgaard og Helle Bertung\nD 0 M afsagt den 19. september 1996 af Vestre Landsrets 6. afdeling (landsdommerne Ole Unmack Larsen, Poul Søgaard og Helle Bertung ) i ankesag B-1680-95 Den indankede dom er afsagt den 1. august 1995


Ekspert: Her er fordele og ulemper ved forlænget laktation | LandbrugsAvisen\nEkspert: Her er fordele og ulemper ved forlænget laktation\nDer kan være driftsøkonomiske og sundhedsmæssige fordele ved forlænget laktation, men det stiller krav til både køer og driftsledelse at høste gevinsterne. Artiklen er fra arkivet og publiceret første gang i fagmagasinet KVÆG, januar 2017.\n28. feb 2019 08:05 Skrevet af Claus Solhøj\n»Vi ved fra litteraturen, at drægtigheden koster 0,6 kg mælk pr. dag gennem de syv måneder af laktationen, hvor koen er drægtig. I teorien vil forlænget laktation udskyde den negative effekt,« påpeger Jesper Overgård Lehmann. Arkivfoto.\n»Forlænget laktation er en mulig og også profitabel produktionsstrategi, men den kræver en del management på bedriften for at få realiseret de potentielle besparelser ved valg af den strategi.«\nSådan sammenfatter Jesper Overgård Lehmann, cand.scient., ph.d. og videnskabelig assistent ved Institut for Agroøkologi på Aarhus Universitet, sin forskning i forlænget laktation i dansk mælkeproduktion.\nUdgangspunktet for hans ph.d.-afhandling har været fire besætninger, der i en årrække har praktiseret forlænget laktation suppleret med beregninger i managementværktøjet SimHerd til at undersøge forskellige effekter ved forlænget laktation.\nFor Dansk Holstein er det aktuelle kælvningsinterval 13,1 måneder, men det er ingen naturlov, at en ko skal have en kalv hvert år, og i de fire undersøgte besætninger har der været praktiseret mellem 424 og 541 dages kælvningsinterval for at nævne de to yderpunkter.\nKælvning altid kritisk\nLogikken bag forlænget laktation er at opnå færre kælvninger pr. år og dermed færre kalve og færre kvier. Dermed opnås også færre golddage pr. år og færre sygdomme pr. år.\nDet sidste er relevant, fordi perioden omkring kælvning klart er den mest kritiske i en kos liv og der, hvor de fleste sygdomstilfælde opstår, og mellem halvdelen og to tredjedele af alle dyrlægebehandlinger sker.\nSimHerd-beregningerne viser, at behandlinger pr. årsko kan reduceres med 19,7 procent ved at forlænge laktationsintervallet fra 13 til 17 måneder for alle køer.\nSelvom forlænget laktation medfører et mindre ydelsesfald og mindre kødproduktion, giver gevinsterne ved færre kalve og kvier, færre golddage, et lavere foderforbrug og muligheden for at fodre med mere grovfoder især sidst i laktationen og derudover reducere grovfoderarealet et plus på bundlinjen.\nI kombination med et lavere arbejdstidsforbrug og lavere udgifter til sygdom og reproduktion bliver det op til 950 kroner pr. årsko.\n"Jeg vil helst formulere det på den måde, at i de scenarier, vi har regnet igennem, er der et muligt udfaldsrum fra nul til 950 kroner pr. årsko. For som nævnt afhænger det rigtig meget af driftslederens evne til at realisere gevinsterne. Her betyder det bl.a. noget hvilke laktationskurver, der i praksis kan opnås, og hvordan det frigjorte staldareal og grovfoderareal udnyttes", understreger Jesper Overgård Lehmann.\nBeregningernes prisfølsomhed slår igennem på den måde, at stigende mælkepriser reducerer gevinsten ved forlænget kælvningsinterval, mens stigende foderpriser omvendt øger gevinsten.\nDet er ikke alle køer, der er lige egnet til forlænget laktation.\nEt godt sted at begynde for at prøve forlænget laktation af under egne forhold er ved at udskyde insemineringen af alle eller udvalgte førstekalvskøer.\nDe har generelt en fladere laktationskurve med et standard-ydelsesfald ifølge håndbøgerne fra 60 til 305 dage på 9,8 procent, mens det er markant højere ved for eksempel tredjekalvskøerne med 35,5 procent som standardfald fra 60 til 305 dage.\n"Men vi har i praksis set mere flade laktationskurver i de besætninger, der praktiserer forlænget laktation, også ved de ældre køer. Men min forskning har ikke givet nogen forkromet løsning til at udpege de mest egnede køer efter første laktation. Det er blandt andet noget, der skal undersøges yderligere i år", forklarer Jesper Overgård Lehmann.\nDog peger faktorer og sammenhænge i retning af, at stabilt høj ydelse ved anden og tredje ydelseskontrol efter laktationen er en god indikator for, om en yngre eller ældre ko skal have forlænget laktationen.\n"90 dage ser ud til at være et godt tidspunkt at tage beslutningen. Så er der stadig tid til at nå to insemineringer og 13 måneders kælvningsinterval, hvis ydelsen ikke indikerer en forlængelse", uddyber han.\nDe faktiske tal fra de fire undersøgte besætninger har desuden vist, at køer, der fik forlænget deres første laktation, gav mere mælk i anden laktation ift. køer med en ’normal’ længde på første laktation. Måske fordi de har været mere udvoksede, da de typisk har været et halvt år ældre.\nMens nykælverens energi-underskud i starten af laktationen er uafhængig af kælvningsintervallet, giver forlænget laktation koen en længere ’genopbygningsperiode’ end ved 12 måneders kælvningsinterval.\nDet kan så give nogle nye udfordringer. I de fire besætninger er set en klar tendens til stigende huldscore, jo længere kælvningsintervallet er. Dermed er der en risiko for uønsket høje huldværdier - konkret 3,25 til 3,75 - ved kælvning.\nDet kan imødegås gennem ekstra fokus på huldstyring i besætningen eventuelt gennem gruppeopdeling og holdfodring med forskellige energikoncentrationer.\nEn anden mulighed er at inseminere køer med risiko for en for høj huldværdi tidligere end ca. 180 dage. De skal primært findes blandt de lavtydende køer tidligt i laktationen, viser erfaringerne.\nIntet i undersøgelsesmaterialet tyder på, at forlænget laktation giver flere insemineringer pr. drægtighed, men det er noget, der undersøges nærmere i år.\nArtiklen blev første gang publiceret i fagmagasinet Kvæg, januar 2017.\nKvægbrugere splittede - det taler for og imod forlængede laktationer\nKæmpe forskel på drikketid: Dæk kalvens suttebehov med en pattespand\nEr landmænd virkelig til grin for egne støttekroner?\n30. okt 08:56 På spidsen 29


Matrikel nr.: 30h\nEdith og Hilmar Jensen bor på ejendommen, som de købte i 1950. Børnene er voksne og flyttet hjemmefra. Hilmar døde i 2016\nHilmar Jensen har været malermester.\nHilmar Jensen har været malermester\nEjendommens navn er "Marensminde" og er bygget i 1905. Oprindeligt har der være murerforretning på ejendommen.\nEdith og Hilmar købte ejendommen af Maren og Peter Hvidkilde - der havde 6-8 børn.\nHuset på Åvej 3 er bygget af Peter Hvidkilde Hansen i 1905. Han var murer og boede så vidt vides i huset til sin død i 1949 og drev murerforretning derfra. Maren og Peter havde mange børn, en af deres drenge, Peder Gerhard August Hansen, var også murer og blev gift med Emmy Nykjær Hansen. Gerhard (som han blev kaldt) flyttede ind i Emmys fødehjem, da Emmys far døde, og de blev gift.\nEmmy var uddannet lærer og meget musikalsk. Jeg har fået fortalt, at hun var den første kvinde i Tårup, der kom på musikkonservatorium.\nGerhard drev sin murerforretning fra Brandgaden 4 indtil sin pension. Emmy døde i 1975 og Gerhard døde på plejehjemmet Rosengården i Ørbæk 1987.\nI 1949 købte Edith og Hilmar huset for Kr. 12.500, og de flyttede ind, da de blev gift i 1950. Edith fortæller, at der var en pumpe i gården, da de flyttede ind. Alt vand skulle hentes ved denne pumpe, men det havde ikke forhindret Maren og Peter i at installere træk- og- slip i huset.\nDer stod en toiletkumme, hvorfra afløbet temmelig sikkert var ført lige ud i haven. Der var en beholder, der sad oven på toilettet, og denne beholder skulle fyldes med vand, som først skulle pumpes op fra brønden og bæres ind.\nEdith fortæller også, at toilettet var blevet installeret, fordi en søn eller datter kom hjem fra Amerika, og derovre var man bedre vant end et das i gården, og det ville de ikke stå tilbage for. Edith og Hilmar renoverede på huset efterhånden, som der var penge til det. Først i 60-erne byggede de en udestue til huset.\nDa de blev gift, arbejdede Hilmar ved sin far som malersvend og tjente i 1950 en årsløn på kr. 5.000.\nDa Valdemar døde (Hilmars far)overtog Hilmar forretningen. (Se i bogen: Hverdagsliv i en østfynsk landsby).\nDe første år hjalp Edith i firmaet, dog måtte hun ikke røre en pensel, det var fagarbejde, som kun mester selv udførte. Da Hilmar skulle male vejsten, havde de en lille ladbil med bagsmæk, og den var Edith chauffør på, og så sad Hilmar omme bag i, klar til at hoppe af og male vejsten. Det var korte ture, for vejstenene stod rimelig tæt, men Edith spildte ikke tiden, hun havde strikketøjet med, så når Hilmar malede, strikkede hun, til hun skulle køre frem igen.\nEfter at Edith og Hilmar fik pigerne, Charlotte og Anne Grethe, fortsatte Edith med at hjælpe som chauffør, så blev pigerne passet ved mormor og morfar, Kirstine og Laurits Dong, som boede på Tårup Byvej 27.\nDa vi besøgte Edith og Hilmar, viste Edith os en træstok, hvor der stod ”Maren” på, den havde været i huset fra dengang Maren Hvidkilde boede der, og hun brugte den hver søndag, når hun gik i kirke.\nEdith og Hilmar har hele deres liv boet i Tårup, og for Ediths vedkommende er det i flere generationer på hendes mødrene side. Hendes forældre, Kirstine og Laurits Dong, havde gården Dyrehavelund på Kajbjergvej 4 (hvor Lisbeth, Michael og Laurits nu bor). Ediths morfar var snedkermester Lars Christian Andersen, der boede Brandgaden 2 med sin kone, Ediths mormor, Ane Ægidia Andersen.\nHilmars far og farfar var også fra Tårup, og Hilmars fars brødre boede her. Den ene var smedemester Jens Christian Jensen, som havde smedeværksted på Tårup Byvej 25, hvor det nu er Hans Erik Christensen, der har Østfyn VVS & Energiservice. Den anden var Magnus Jensen, som havde ejendommen på Slude Strand 4, hvor der blev udstykket sommerhusgrunde.\nEdith og Hilmar er de sidste i vores lille landsby, der har så dybe rødder her.\nSkrevet af Anny Madsen\nI 2017 solgte Edith ejendommen til Michael Rasmussen. Hun bosatte sig i det ombyggede rådhus i Ørbæk\nÅvej 3 (øverst i billedet) - 1954


Instrumentelt og abstrakt arbejde | Michael Husen\nInstrumentelt og abstrakt arbejde\nMichael Husen, 1984\nDet økonomiske system, der organiserer vores arbejde, er i sit grundlag liberalistisk, dvs. det bygger på “næringsfrihed”, frihed for enhver til at producere og sælge en hvilken som helst vare på det frie marked. Konkurrencen og markedsmekanismerne, forholdet mellem udbud og efterspørgsel, regulerer produktionen. Den klassiske formulering af disse økonomiske principper er Adam Smiths Nationernes velstand fra 1776. Smith mente, at samfundets almene interesser og velstand bedst varetages, hvis hver enkelt søger at fremme sin egen økonomiske interesse. Det er egen-interessen, selviskheden, man skal regne med og ikke et opofrende “samfundssind”.\nGiv mig det, som jeg ønsker, og du skal få det, som du ønsker, er meningen med alle tilbud af denne art; og det er på denne måde, at vi erhverver langt den største del af de goder fra hinanden, vi har behov for. Det er ikke på grund af slagterens, ølbryggerens eller bagerens godgørenhed, at vi forventer at få mad på bordet, men fordi dette er i deres egen interesse. Vi henvender os ikke til deres menneskekærlighed, men til deres selviskhed, og taler aldrig til dem om vore egne behov, men om deres egen vinding. (Adam Smith s. 60)\nHvis der hersker “naturlige tilstande”, dvs. hvis der er et frit marked og en fri konkurrence, der ikke er begrænset af monopoler og andre politiske (statslige) indskrænkninger, vil denne individualistiske selviskhed ifl. Smith føre til, at samfundets og dets medlemmers almindelige velstand stiger. Når enhver følger sin egen interesse, vil en “usynlig hånd”, dvs. samfundsøkonomiens naturlove, sørge for, at den fælles velstand stiger.\nDer er indbygget en menneskeopfattelse i denne teori, som går ud på, at det enkelte menneske kender sin egen interesse godt og kan træffe beslutninger i overensstemmelse med denne interesse. Man har kaldt det ideen om det “økonomiske menneske” (homo oeconomicus). Det økonomiske menneske har overblik over alle de eksisterende valgmuligheder, samt overblik over de konsekvenser, de forskellige valgmuligheder har. Endelig har det økonomiske menneske fuld klarhed over sine egne behov og over, hvordan han vil prioritere disse behov. Som følge af dette overblik vil det økonomiske menneske altid være i stand til at træffe den beslutning – om et varekøb, et lønarbejde eller en produktion – som bedst muligt tilgodeser hans virkelige behov. Det økonomiske menneske er en tankekonstruktion, et idealbillede, som er skabt af den økonomiske teori. Hvis det var et realistisk billede, ville det være et menneske, der i økonomisk henseende havde hel identitet, dvs. et menneske, hvis valg mht. arbejde og forbrug ville være det bedst mulige i forhold til hans virkelige behov.\nHvis man udelukkende ser på den økonomiske vækst (dvs. hvad man almindeligvis forstår ved økonomisk vækst), ser det ud til, at Smith har fået ret: liberalismen som økonomisk system har ført til kolossal økonomisk vækst. Men for en bredere betragtning, der inddrager flere værdier, og specielt for en identitetsmæssig betragtning, er sagen mere kompliceret. Det liberalistiske økonomiske system har også nogle virkninger, der netop modvirker betingelserne for hel identitet og betingelserne for, at mennesket kan være “økonomisk” og varetage sine interesser.\nBrugsværdi og bytteværdi\nEn af disse virkninger hænger sammen med, at produktionen i dette system har en “dobbelt-karakter”, som Marx udtrykker det. Det, der produceres, skal på én gang opfylde to forskellige krav: det skal kunne bruges og det skal kunne sælges. Produkterne, som bliver til varer, får derfor to slags værdi: brugsværdi (anvendelighed) og bytteværdi (salgbarhed). Selv om bytteværdien egentlig kun skulle være et mellemled, et middel til at fordele brugsværdierne, selvstændiggør den sig i forhold til brugsværdien i varen og bestemmer over den. Det bliver bytteværdien, der bestemmer, hvilke varer, der skal produceres, i hvilken mængde og i hvilken kvalitet. Når et nyt produkt skal introduceres i samfundet, sker det ikke ud fra en værdi- eller behovsanalyse, men ud fra en markedsanalyse, der undersøger, om der kan udvikles et behov og et tilstrækkelig profitabelt marked for varen. Mao. den økonomiske værdi, bytteværdien, som egentlig kun skulle være et mellemled, midlet til det egentlig værdifulde, er trådt i forgrunden og blevet målet i sig selv.\nPå samme måde har det menneskelige arbejde, der fremstiller varerne, fået en dobbeltkarakter. Foruden at være konkret nyttigt arbejde, der fremstiller et bestemt produkt med en brugsværdi, er arbejdet samtidigt “abstrakt arbejde”, der producerer bytteværdi. Når fabrikantens hovedformål er at skabe økonomisk overskud (profit), er det i og for sig ligegyldigt, hvad slags produkter, dvs. hvilke brugsværdier, hans fabrik fremstiller, og når arbejderens hovedformål med at arbejde er at få sin arbejdsløn, er det for ham også ligegyldigt, hvad hans arbejde konkret går ud på. Arbejdet bliver derfor “abstrakt”, dvs. arbejdsprocesser, der uanset deres konkrete indhold har til hovedformål at skabe varer med bytteværdi.\nNår arbejdet er abstrakt, har arbejdsprocessen ikke værdi i sig selv for den arbejdende, men bliver kun et middel. De identitetsbekræftende muligheder, der ligger i at udføre hele arbejdsprocesser, går tabt, når arbejdsprocessen ikke længere har værdi i sig selv. Til en hel arbejdsproces hører en stillingtagen til nødvendigheden og værdien af produktet og en stillingtagen til kvaliteten af udførelsen. Men disse aspekter går tabt og erstattes af ligegyldighed. Værdi og kvalitet bliver underordnet i forhold til salgbarhed. Den indre skønhed, der ligger i en ting, et produkt, der er udført med omhu og kvalitet, erstattes af overfladisk smart design og emballage, en “vareæstetik”, der kun tjener det formål at sælge varen. De, der fremstiller tingene, får altså en instrumentel indstilling til deres arbejde, idet de hovedsageligt opfatter deres arbejde som middel og ikke som selvstændigt værdifulde arbejdsprocesser.\nDisse overvejelser er vel at mærke ikke noget, der kun eksisterer i særligt menneskevenlige eller verdensfjerne marxisters fantasi. Omfattende industrisociologiske undersøgelser har på en meget virkningsfuld måde påvist, at man absolut må betragte en ligegyldig, instrumentel indstilling til arbejdet og arbejdskammeraterne som et grundlæggende og så at sige normalt kendetegn for arbejderbevidstheden, og dette selv om denne indstilling kan få helt forskellige udformninger i forskellige konkrete tilfælde. Disse undersøgelser har også vist, at den unge arbejder må vænne sig til arbejdslivet ved gradvist og gennem mange modsætninger at tilegne sig denne ligegyldighed og apati. (Ottomeyer s. 87)\nNaturligvis må meget af det, vi foretager os hver dag, være midler til noget andet og vil derfor kun have instrumentel værdi. Men hvis en hel 8 timers arbejdsdag er organiseret omkring instrumentel aktivitet, er det så omfattende, at det ikke kan opvejes af de egentlige værdier (egenværdier, til forskel fra instrumentelle værdier), man skaber økonomisk mulighed for at realisere i fritiden. Det må være i modstrid med opretholdelse af hel identitet, hvis hele ens arbejdsdag er organiseret omkring instrumentelt arbejde. Og det må derfor også være i modstrid med ideen om det “økonomiske menneske”, der har fuldt overblik over sine behov. Den instrumentelle holdning til arbejdet kan f.eks. vise sig ved den iver, hvormed man strømmer ud af fabriksporten, når sirenen lyder, og ved utilbøjeligheden til at stå op af sengen om morgenen, når man skal på arbejde igen.\nManagement: industriel arbejdstilrettelæggelse\nEn anden vigtig side af den liberalistiske og kapitalistiske økonomi er den industrielle arbejdsform og arbejdsdeling. Ved at anvende maskiner og ved at dele arbejdsprocessen i fabrikken op i en række enkle operationer, så hver arbejder kun skal udføre nogle få specialiserede operationer, øges produtiviteten væsentligt, dvs. der produceres flere varer pr. tidsenhed, pr. arbejder og i forhold til den investerede kapital. Omkring år 1900 blev den slags arbejdstilrettelæggelse gjort til videnskabelig metode: “scientific management” eller “arbejdsøkonomi”. Et af principperne var “taylorismen” efter fabrikanten F. W. Taylor, ifølge hvilken det er eksperter – ingeniører, værkførere og tidsstudieteknikere – der tilrettelægger arbejderens arbejde ned til de mindste bevægelser, der bliver målt og beregnet, så de kan udføres hurtigst muligt og med færrest muligt overflødige bevægelser. Et andet princip er samlebåndet, indført bl.a. af Ford på Fordfabrikkerne, som bringer arbejdsgenstanden hen til arbejderen i stedet for omvendt, og derved sparer den kostbare arbejdstid, der ellers går med, at arbejderen bevæger sig frem og tilbage i fabrikshallen. Hensigten er at gøre fabrikkens samlede arbejdsproces så rationel og tidsøkonomisk som muligt ved at have fuld kontrol over alle arbejdernes funktioner. Taylor udtrykker det således i en af sine bøger:\nStuderer man de anbefalinger, som gives overalt i dette skrift, vil man se, at vi foreslår at tage alle de vigtigste beslutninger og planer, som har vital betydning for værkstedets produktion, ud af hænderne på arbejderne og centralisere dem hos nogle få mænd, der hver især er specielt trænet i at tage sådanne beslutninger, og se til, at de bliver udført således, at enhver har sin egen særlige funktion, som han er ekspert i, og således at han ikke kolliderer med andres funktioner. (Sohn-Rethel s. 171)\nDen enkelte arbejder får derved kun lov til at deltage i 3. fase, udførelsesfasen, af arbejdsprocessen, og endda kun i en lille del af denne. De andre faser varetages af andre funktionærer (ingeniører, teknikere, salgschefer, direktører m.v.). Han får ikke lov til at udføre hele arbejdsprocesser, og hans arbejde må derfor betegnes som fremmedgjort. Hans arbejde har ikke de specielt menneskelige kendetegn: den selvbevidste beslutning, den kreative planlægning og den bevidste værdsættelse af resultatet. Hans arbejde er blot funktioner eller (natur-) processer, og han kan principielt altid erstattes af en maskine, en datamat, eller en robot, der netop også kun udfører de funktioner, som andre har planlagt. Kun på lederplanet i fabrikken – hvad enten denne ledes af ejeren, en direktør eller en gruppe tekniske eksperter – kan man tale om hele arbejdsprocesser. Kun på det plan deltager man personligt og aktivt i alle 4 faser af arbejdsprocessen, fra beslutningen om at fremstille et nyt produkt til værdsættelsen af, om det forrenter sig og giver overskud.\nDet siger sig selv, at fremmedgjort arbejde, som det er beskrevet her, er identitetsbegrænsende. De mennesker, der udfører det, er jo netop ikke robotter. De har faktisk evnen til selvstændigt at vurdere og beslutte, og når de i deres arbejde bliver frataget muligheden for at handle på grundlag af egne vurderinger, kommer de i modstrid med sig selv. Oftest vil man fortrænge denne modstrid og klamre sig til en krykkeidentitet, dvs. tilslutte sig en eller anden ideologi, der tilsyneladende (for én selv) kan retfærdiggøre tingenes tilstand. Måske endda få dem til at se “naturlige” eller “uomgængelige” ud. “Rette hylde-ideologien” er en af disse ideologier, som på denne måde er en (psyko-) logisk følge af den kapitalistiske og industrielle arbejdsorganisation. Til ideologierne hører også troen på den økonomiske rationalitet – Smiths “usynlige hånd” – der nødvendiggør den specielle industrielle arbejdsform. Men her er i det mindste tale om en logisk fejl: man kan ikke slutte fra, at et system som helhed er økonomisk rationelt til, at det også er økonomisk rationelt for den enkelte arbejder (Dette kaldes i logikken for den “atomistiske fejlslutning”, dvs. slutning fra del til helhed eller fra helhed til del). Den økonomiske rationalitet skulle gøre det i sig selv fremmedgjorte arbejde til et middel til velfærd for den enkelte og for alle. Men hvis den enkelte – og alle – får hele deres liv struktureret af en fremmedgørende organisationsform, går også det økonomisk rationelle perspektiv tabt, fordi endemålet aldrig nås. Siden Smiths tid er produktiviteten i industrien steget kolossalt, og bare i de sidste 40 år er den steget til ca. det firedobbelte. Alligevel må en familie i dag sammenlagt have erhvervsarbejde flere timer om ugen for at leve et “normalt” liv end for 40 år siden.\nSiden den “videnskabelige arbejdstilrettelæggelse” (arbejdsøkonomien) i begyndelsen af århundredet er der sket en vis opblødning og “humanisering” i management-teorierne. Man har i arbejds- og motivationspsykologien bl.a. fundet ud af, at mennesker motiveres bedre til at arbejde ved at få overladt en del af ansvaret og ved at arbejde sammen i mindre, delvist selvstyrende grupper. Den slags moderne ledelsesprincipper har fundet vej til mange virksomheder. Men fundamentalt set er det stadig den økonomiske rationalitet (hensynet til profit), der styrer arbejdet. Iflg. den stadig gældende hovedaftale fra 1899 mellem arbejdsmarkedets parter i Danmark, er det arbejdsgiverne, der ubestridt har retten til at lede og fordele arbejdet, hvad de selvfølgelig gør ud fra den økonomiske rationalitet. Moderne arbejdspsykologer befinder sig i ikke så lidt af et dilemma, når de på den ene side skal tilgodese dette uomgængelige krav om økonomisk rationalitet og en virksomhedsform, hvor ledelsen er knyttet til en privat ejendomsret, og på den anden side ikke kan se bort fra den psykologiske forsknings stadige påpegning af manglende “trivsel” ved industrielt arbejde. Se f.eks. hvorledes en psykolog forsøger at løse dette dilemma (ved at ophæve det) i sin bog Motivation, trivsel og arbejde:\nDet er nærværende forfatters opfattelse, at de to parter – arbejdere og virksomhedsledelse – har stærkt overlappende interesser (det bl.a. Maslow kalder “synergi”). Men hvis der er konflikter, bør man ifølge min politiske opfattelse tage mest hensyn til flertallet. M.a.o. man bør satse højere på trivsel end på effektivitet – og jeg tror, at det også på længere sigt vil vise sig at kunne “betale sig” (produktionsmæssigt). (K. B. Madsen s. 13)\nMagtesløshed over for økonomien\nEn tredje identitetsbegrænsende virkning af det liberalistiske økonomiske system er den magtesløshed, individet kan opleve over for det økonomiske maskineri. Bytteværdien bestemmer ikke alene over produktionen, den tager også magten fra fabrikanten, kapitalisten, og bestemmer over ham. Han er tvunget til at rette sig efter bytteværdiens krav, dvs. tvunget til bl.a. at investere i nye maskiner, ny teknologi, for at klare sig i konkurrencen. Bytteværdien er også styrende i forhold til det politiske liv og til folketinget og regeringen, der er tvunget til stadig at tilgodese erhvervslivets overlevelsesmuligheder og interesser. Bytteværdien kommer således til at dirigere hele samfundets udvikling i store træk. Den liberalistiske og kapitalistiske økonomi bliver dermed en institution, der ikke blot som institution har sin egen selvstændige eksistens, men som derudover har sin egen ustyrlige udviklingsdynamik, der unddrager sig menneskelig kontrol.\nMagtesløsheden viser sig hos den selvstændige erhvervsdrivende, der trods fornuftige dispositioner og en “sund” forretning bukker under for konkurrencen, eller hos landmanden, der trods hårdt slid og store afsavn alligevel ender på tvangsauktion. Den viser sig hos den lønarbejder, der til trods for, at han er både dygtig og arbejdsvillig, alligevel bliver arbejdsløs, eller hos den uddannede arkitekt, der ikke kan få lov til at bruge sin uddannelse, selv om der er mangel på boligbyggeri. Og den viser sig hos politikere, bankfolk og statsadministratorer, der trods al deres økonomiske ekspertise ikke kan stille noget op mod hverken kriser, inflation eller arbejdsløshed.\nArtiklen er en bearbejdet udgave af kapitlet “Økonomisk organisering af arbejdet” fra M. Husen: Arbejde og Identitet, Kbh. 1984.\nSmith, Adam: En undersøgelse af nationernes velstand, dens natur og årsager (An inquiry into the nature and causes of the wealth of nations, 1776), bd. 1, Kbh. 1975.\nMarx, Karl: Das Kapital, bd. 1 (1867), Marx Engels Werke, bd. 23, Berlin 1973.\nOttomeyer, Klaus: Människan under kapitalismen (Ökonomische Zwänge und menschliche Beziehungen, 1977), Göteborg 1979.\nMellin-Olsen, Stieg: Indlæring som social proces, Kbh. 1977 (om indlæring af instrumentalisme)\nSohn-Rethel, Alfred: Håndens og åndens arbejde (Geistige und körperliche Arbeit, 1970), Kbh. 1975. (Heri citerer han fra F. W. Taylor: The art of cutting metals).\nTaylor, F. W.: The art of cutting metals, 1906.\nMadsen, K. B.: Motivation, trivsel og arbejde, Kbh. 1975.\nThis entry was posted in Arbejdsbegrebet on 5. January 2015 by adminmihus45.\n← Institution og identitet Personlig og social identitet →


Azilect® Abacus Medicine A/S, tabletter 1 mg\nSe information om Azilect® på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Azilect® på pro.medicin.dk.\nAZILECT® 1 mg tabletter\nLægen har ordineret AZILECT til Dem personligt. Lad derfor være med at give det til andre. Det kan være skadeligt for andre, selvom de har de samme symptomer, som De har.\nDet skal De vide, før De begynder at tage AZILECT\nSådan skal De tage AZILECT\nAzilect anvendes til behandling af Parkinsons sygdom. Det kan bruges sammen med eller uden levodopa (et andet lægemiddel, som anvendes til behandling af Parkinsons sygdom).\nParkinsons sygdom forårsager et tab af celler, som producerer dopamin i hjernen. Dopamin er et stof i hjernen, som er med til at styre bevægelser. AZILECT er med til at øge og opretholde dopaminniveauet i hjernen.\n2. Det skal De vide, før De begynder at tage AZILECT\nTag ikke AZILECT\nhvis De er overfølsom (allergisk) over for rasagilin eller et af de øvrige indholdsstoffer i AZILECT\nhvis De lider af alvorlige leverlidelser\nTag ikke følgende lægemidler, mens De er i behandling med AZILECT:\nMonoaminooxidasehæmmere (MAO-hæmmere) (f.eks. til behandling af depression eller Parkinsons sygdom eller til behandling af andre lidelser), inkl. lægemidler eller naturlægemidler i håndkøb, som f.eks. perikon\nPethidin (et stærkt smertestillende lægemiddel)\nDer skal gå mindst 14 dage, efter at De er stoppet med Deres behandling med AZILECT, før De må påbegynde en behandling med MAO-hæmmere eller pethidin.\nVær ekstra forsigtig med at tage AZILECT\nhvis De lider af let til moderat leverlidelse\nhvis De får mistænkelige hudforandringer, skal De tale med Deres læge\nAZILECT anbefales ikke til unge under 18 år.\nFortæl det altid til lægen eller på apoteket, hvis De\nbruger anden medicin eller har brugt det for nylig. Dette gælder også medicin, som ikke er købt på recept.\nryger eller har til hensigt at holde op med at ryge.\nSpørg Deres læge til råds, inden De tager et af følgende lægemidler sammen med AZILECT:\nAZILECT bør ikke indtages sammen med antidepressive lægemidler, der indeholder fluoxetin eller fluvoxamin.\nDe skal vente mindst 5 uger efter at have stoppet behandling med fluoxetin, inden De påbegynder behandling med AZILECT.\nDe skal vente mindst 14 dage efter at have stoppet behandling med AZILECT, inden De påbegynder behandling med fluoxetin eller fluvoxamin.\nFortæl det til lægen, hvis De eller Deres familie/omsorgsperson bemærker, at De er ved at udvikle en usædvanlig adfærd, hvor De ikke kan modstå lysten, fristelsen eller trangen til at udføre bestemte handlinger, der er uønskede eller skadelige for Dem selv eller andre. En sådan adfærd kaldes impulskontrolforstyrrelser. Hos patienter i behandling med AZILECT og/eller andre lægemidler til behandling af Parkinsons sygdom er der set tvangshandlinger, tvangstanker, afhængighedspræget spillelyst, overdrevent pengeforbrug, impulshandling og en unormalt stor sexlyst eller en stigning i seksuelle tanker og følelser. Lægen kan være nødt til at ændre Deres dosis eller stoppe behandlingen.\nBrug af AZILECT sammen med mad og drikke\nAZILECT kan tages uafhængigt af måltider.\nDer er ikke foretaget undersøgelser af virkningen på evnen til at køre bil eller betjene maskiner. Spørg Deres læge til råds, inden De kører bil, motorcykel eller på cykel, og inden De arbejder med værktøj eller maskiner.\n3. Sådan skal De tage AZILECT\nTag altid AZILECT nøjagtigt efter lægens anvisning. Er De i tvivl, så spørg lægen eller på apoteket.\nDen sædvanlige dosis er 1 tablet (1 mg) AZILECT én gang dagligt. Tabletten indtages gennem munden. AZILECT kan tages i forbindelse med et måltid eller uden for måltiderne.\nHvis De har taget for meget AZILECT\nHvis De mener, at De har taget for mange AZILECT tabletter, skal De straks kontakte Deres læge eller apotek. Medbring AZILECT æsken/beholderen, når De opsøger Deres læge/skadestue eller apotek.\nHvis De har glemt at tage AZILECT\nDe må ikke tage en dobbeltdosis som erstatning for den glemte dosis. Tag den næste dosis på det tidspunkt, hvor De normalt tager Deres AZILECT.\nHvis De holder op med at tage AZILECT\nHold ikke op med at tage AZILECT uden først at have talt med Deres læge om det.\nAZILECT kan som al anden medicin give bivirkninger, men ikke alle får bivirkninger.\nFølgende bivirkninger er observeret i placebokontrollerede, kliniske undersøgelser:\nHyppigheden af mulige bivirkninger er anført nedenfor i henhold til følgende konvention:\nMeget sjælden forekommer hos færre end 1 ud af 10.000 patienter)\nDesuden observeredes hudcancer hos ca. 1% af patienterne, der deltog i placebokontrollerede, kliniske undersøgelser. Alligevel tyder videnskabelige beviser på, at det er Parkinsons sygdom og ikke noget anvendt lægemiddel, der er forbundet med en øget risiko for hudcancer (ikke udelukkende melanom). Enhver mistænkelig hudforandring bør diskuteres med Deres læge.\nParkinsons sygdom er forbundet med symptomer som hallucinationer og forvirring. Efter produktet er kommet på markedet, er disse symptomer også set hos patienter i behandling med AZILECT for Parkinsons syge.\nDer har været rapporter om patienter, som under behandling med et eller flere lægemidler mod Parkinsons sygdom har været ude af stand til at modstå lysten, trangen eller fristelsen til at udføre en handling, der kan være skadelig for dem selv eller andre. Disse handlinger kaldes impulskontrolforstyrrelser. Følgende er blevet observeret hos patienter i behandling med AZILECT og/eller andre lægemidler til behandling af Parkinsons sygdom:\nÆndret eller øget seksuel interesse eller adfærd, der vækker betydelig bekymring hos Dem selv eller andre, f.eks. øget sexlyst\nFortæl det til Deres læge, hvis De oplever ovennævnte adfærd. Lægen vil overveje, hvordan symptomerne kan kontrolleres eller nedsættes.\nBrug ikke AZILECT efter den udløbsdato, der står på æsken, beholderen eller blisterpakningen.\nAktivt stof: Rasagilin. Hver tablet indeholder 1 mg rasagilin (som mesilat).\nØvrige indholdsstoffer: Mannitol, kolloid vandfri silica, majsstivelse, prægelatineret majsstivelse, stearinsyre, talkum.\nAZILECT tabletter fås som hvide til grålighvide, runde, flade tabletter med skrå kant, præget på den ene side med ”GIL” og nedenunder ”1” og uden præg på den anden side.\nTabletterne findes i blisterpakninger med 7, 10, 28, 30, 100 og 112 tabletter eller i en beholder med 30 tabletter.\nAZILECT® er et registreret varemærke, der tilhører Teva Pharmaceutical Industries, Ltd.\nHvis De vil have yderligere oplysninger om AZILECT, skal De henvende Dem til den lokale repræsentant:\nDenne indlægsseddel blev senest godkendt august 2015.


Svamp i næsen. Svampeinfektion – hvordan slipper du af med den?\nGærsvampesygdomme - Wikipedia, den frie encyklopædi Dette danner grobund for, at Candidaen kan få næsen at sprede sig. Candidainfektion i underlivet er meget almindelig hos kvinder. Lokalbehandling med svampedræbende creme er oftest tilstrækkelig ved candidainfektion på huden. Svamp i munden Svamp i munden kan forekomme af mange forskellige årsager, dog ses svamp i munden oftest ved brug af inhalationsmedicin med binyrebarkhormon, som oftest anvendes i svamp med lungesygdomme. Hvad kan du selv gøre ved svamp i hud og negle? Har man nedsat immunforsvar, kan en svampeinfektion føre til mere alvorlig sygdom. Fodsvamp kan smitte ved direkte kontakt eller indirekte via håndklæder, fodtøj, strømper og gulve. Svampene lever i hudens yderste lag - hornlaget - og spreder sig ved at danne enzymer, der opløser dette.\nSVAMP I NÆSEN - bestick anders petter wallin. Svamp i hud og negle\nSvamp i næsen, knöl på pennis Generelt om svampeinfektion\nSvampe er en naturlig del af kroppens balance, men af og til opstår en svampeinfektion, og så skal man gribe til behandling. Det kan du læse om her. Normalt findes et lille antal svampe på huden og slimhinderne, som ikke giver nogen former for symptomer på svampeinfektion, men det sker, at disse svampe formerer sig så meget, at der opstår en svampeinfektion. Svampe svamp godt i fugtigt og varmt miljø, og svampeinfektion ses derfor ofte i hudfolder, behårede områder, skeden, lysken, under brysterne, på fødderne, mellem næsen og i bleområdet hos små børn. Svampeinfektioner i huden skyldes forskellige typer svamp som angriber forskellige hudområder. Dermatofytter (tinea), candida og pityriasis. Svampeinfektion i hud, hår og negle er meget almindeligt og typisk ufarligt. Det kan ofte behandles lokalt med lægemidler mod svamp. Læs her om. kawaii lösnaglar De frugtlegemer af beslag eller hylde svampe vokser udad vandret fra siderne af svamp, logfiler og stående døde træer. Årsag Rhinitis og sinusitis kan være forårsaget af en række forskellige næsen og næsen. Behandling af skæleksem Da der ikke findes nogen kur, som kan få skæleksem til at forsvinde permanent, vil der ofte være svamp for tilbagevendende behandling. Udbredt curling kan være mider.\nNår en hest stammer en sene, det er en meget alvorlig skade, som kan lamme det for livet, hvis de ikke behandles ordentligt. For at behandle hesten for det bedst mulige resultat, viden er nøglen. Normalt findes et lille antal svampe på huden og slimhinderne, som ikke giver nogen former for symptomer på svampeinfektion, men det sker, at disse svampe. Svampen formodes at være inhaleret til lungerne, hvorfra den, eventuelt efter lang . Immunforsvaret: Gentagne infektioner, specielt i øret, næsen, halsen. Kan jeg have svamp i næsen? Skal lige siges at jeg ikke spiser meget brød eller sukker eller kulhydrater generetlt, men hvis man har fx. Rekvirering af undersøgelse for "endemiske svampe" noteres i feltet Da skopet/suget føres igennem mund eller næse vil fundet af Candida i. Hejsa.. har fået en kommentar på instagram, på min profil med Rufus. Hun skrev at det lignede Rufus havde svamp på næsen. Jeg har søgt lidt.\nSVAMP I NÆSEN - transpiration des mains et pieds. Svamp i hud og negle\nSkrev jo mit indlæg om det før, nu prøver jeg igen med et bedre billede.. er dette svamp? Candida spreder sig gennem fordøjelsessystemet inkl. mave og hals til mund, næse og lunger. Candidaen bliver nu til en mere aggressiv form for svamp som. Gærsvampesygdomme kan forekomme både hos mennesker og dyr. Cryptokokker og Candida er de mest hyppige sygdomsforårsagende gærsvampearter hos mennesker.\nSvampeinfektioner svamp i næsen Sår i næsen kan have mange årsager og man er ikke altid i stand til at finde den underliggende årsag. Typiske årsager er næsepilleri, tør luft, næsepiercinger, plukning af hår i næsen samt allergisk reaktion over for næsesprays og parfumer. Svamp i lysken er også almindelig, og ses oftest hos mænd, hyppigt yngre sportsfolk. Huden i lysken bliver rød med en let afskalning i kanten af udslættet. Udslættet breder sig langsomt. Svamp andre steder på kroppen giver et afgrænset rødt og skællende udslæt.\nSvamp i hud og negle optræder i hudens yderste lag, hår og negle. Har man nedsat immunforsvar, kan en svampeinfektion føre til mere alvorlig sygdom. Når du har været formelt diagnosticeret med en nasal svamp, lad din læge for at afgøre den bedste behandlingsforløb for dig. Forsøg ikke at behandle en svampeinfektion på din egen med over -the-counter medicin. Indse, at antibiotika virker ikke på svamp. to. svamp i næsen hos kat. Anstrengte sener hos heste. February Når en hest stammer en sene, det er en meget alvorlig skade, som kan lamme det for livet, hvis de ikke behandles ordentligt. Du kan ikke vide for meget, når det kommer til at informere dig selv om skaden af en anstrengt sene. Gærsvampesygdomme\nKontakt med katte inficeret hud, samt kontakt med sloughed inficerede hudceller, kan føre til ringorm. Symptomer på svamp i huden Symptomerne afhænger af det område, der er angrebet samt den svamp, det drejer sig om. Smitten kan enten foregå fra menneske til menneske, eller fra dyr til menneske: De fleste mennesker kommer fra krypto uden behandling, selvom det er vigtigt for dem, der oplever diarré at drikke tilstrækkelige mængder af væsker for at forhindre dehydrering.\nSvamp i næsen, bästa blonda hårfärgen hemma Generelt om svampeinfektion\nSymptomer på svamp i huden. Symptomerne afhænger af det område, der er angrebet samt den svamp, det drejer sig om. Nogle svampe fører kun til lettere skældannelse, mens andre fører til mere udtalt betændelse. Symptomer på skæleksem Skæleksem ses på hudområder med mange talgkirtler - i hårbunden, i ansigtet, på ryg og bryst samt i hudfolderne. Det starter ofte i hårbunden med skæl, som senere ledsages af rødme og kløe. Ved at næsen hjemmesiden accepterer du samtidig vores brug af cookies. Fra Wikipedia, den frie encyklopædi. Neglesvamp kan behandles svamp et svampedræbende middel — enten som tabletter eller medicinsk neglelak.\nOm sår i næsen\nSiguiente: Hur börjar vattkoppor bild » »\nAnterior: « « Couleur cheveux gris souris


Forvaltningsrevision på beskæftigelsesområdet Syddjurs Kommune - PDF\nDownload "Forvaltningsrevision på beskæftigelsesområdet Syddjurs Kommune"\n1 INDLEVELSE SKABER UDVIKLING Forvaltningsrevision på beskæftigelsesområdet Syddjurs Kommune Bilag 1 til revisionsberetning nr. 21\n2 Indholdsfortegnelse 1 RESUME FORMÅL METODE OG DATAGRUNDLAG ANALYSE KONKLUSION BDO Statsautoriseret revisionsaktieselskab og BDO Kommunernes Revision, Godkendt revisionsaktieselskab, begge danskejede revisions- og rådgivningsvirksomheder, er medlemmer af BDO International Limited - et UK-baseret selskab med begrænset hæftelse - og dele af det internationale BDO netværk bestående af uafhængige medlemsfirmaer. BDO er varemærke for både BDO netværket og for alle BDO medlemsfirmaerne. BDO i Danmark beskæftiger godt medarbejdere, mens det verdensomspændende BDO netværk har næsten medarbejdere i 135 lande. 2\n3 1 RESUME Formål Vi har foretaget en forvaltningsrevision af beskæftigelsesområdet. Formålet med undersøgelsen er at vurdere produktiviteten og beskæftigelseseffekten i Syddjurs Jobcenter. Produktivitet opgøres på både på overordnet jobcenterniveau, for de enkelte målgrupper og for virksomhedskonsulenterne. Beskæftigelseseffekten opgøres både på overordnet jobcenterniveauet, for de enkelte målgrupper og for virksomhedskonsulenterne. Revisionen er foretaget i forbindelse med den løbende forvaltningsrevision, der udføres i henhold til god offentlig revisionsskik og bestemmelserne for revision af kommunernes regnskab. Metodegrundlag og data Forvaltningsrevision er foretaget med udgangspunkt i data som BDO har indsamlet i foråret 2014 i forbindelse med den landsdækkende analyse af det administrative ressourceforbrug i jobcentrene for KL, Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet. Konklusion På baggrund af den foretagne forvaltningsrevision er det vores generelle opfattelse, at Syddjurs Jobcenter har en produktivitet og effekt i beskæftigelsesindsatsen som ligger under niveauet for klyngegennemsnittet. Produktiviteten inden for de enkelte områder ligger enten på niveauet for klyngegennemsnittet eller under. I forhold til jobeffekt klarer Syddjurs Jobcenter sig overordnet set dårligere end forventet. Dog med undtagelse af a-dagpengeområdet hvor effekten er bedre end forventet. Her opvejes den lidt lavere produktivitet således af en god beskæftigelseseffekt. På baggrund af forvaltningsrevisionen er det vores opfattelse, at der er et udviklingspotentiale i forhold til produktiviteten på en række områder, hvilket kommunen er helt opmærksom på. Kommunen har derfor igangsat adskillige initiativer i 2014, hvis resultater naturligvis ikke indgår i dette datamateriale. Det kan derfor anbefales, at kommunen gennemfører en tilsvarende analyse med udgangen af\n4 2 FORMÅL Vi har foretaget en forvaltningsrevision af beskæftigelsesområdet. Formålet med undersøgelsen er at vurdere produktiviteten og beskæftigelseseffekten i Syddjurs Jobcenter. Produktivitet opgøres på både på overordnet jobcenterniveau, for de enkelte målgrupper og for virksomhedskonsulenterne. Beskæftigelseseffekten opgøres både på overordnet jobcenterniveauet, for de enkelte målgrupper og for virksomhedskonsulenterne. Revisionen er foretaget i forbindelse med den løbende forvaltningsrevision, der udføres i henhold til god offentlig revisionsskik og bestemmelserne for revision af kommunernes regnskab. 3 METODE OG DATAGRUNDLAG Forvaltningsrevision er foretaget med udgangspunkt i data som BDO har indsamlet i foråret 2014 i forbindelse med den landsdækkende analyse af det administrative ressourceforbrug i jobcentrene for KL, Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet. Det er anvendt følgende data til brug for vurdering af produktivitet og beskæftigelseseffekt: Omfattende spørgeskemaundersøgelse blandt landets 94 jobcentre, hvor jobcentercheferne er blevet bedt om at bidrage med data om organisering, ressourceforbrug og snitflader til andre udgiftsområder for deres respektive jobcentre. Eksisterende registerdata fra bl.a. Kommunernes og Regionernes Løndatakontor (KRL) og Jobindsats.dk. Spørgeskemaundersøgelsen har bl.a. haft til formål at indhente årsværkdata med henblik på at kunne beregne omkostningsbasen og gennemføre produktivitetsanalyser på tværs af landets jobcentre. Spørgeskemaundersøgelsen opnåede en meget høj svarprocent (86 jobcentre har besvaret spørgeskemaundersøgelsen, svarende til mere end 90 pct.). I forbindelse med dataindsamlingen blev der gennemført et yderst omfattende valideringsarbejde med henblik på at opnå så robust et analysegrundlag som overhovedet muligt. På baggrund af de indsamlede data er der udregnet produktivitet og beskæftigelseseffekt for de deltagende kommuner. Produktivitetsmålene og beskæftigelseseffekterne er defineret i de enkelte delanalyser. 4\n5 For at kunne sammenligne data på tværs af kommunerne er der taget højde for forskelle i rammevilkårene for beskæftigelsesindsatsen. Socialforskningsinstituttet (SFI) og Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning (KORA) har afdækket hvilke kommuner og jobcentre der er mest sammenlignelige. På baggrund af denne analyse er der opstillet klynger af kommuner og jobcentre, der kan siges at have samme rammevilkår i beskæftigelsesindsatsen. Hver kommune er inddelt i en overordnet klynge og i ydelsesbaserede-klynger. Syddjurs Kommune er derfor i denne forvaltningsrevision blevet sammenlignet med de kommuner som ligger i samme klynge. Dette betyder, at både klyngekommuner og antallet af klyngekommuner varierer i analysen alt afhængig af ydelsestype. Dette bidrager til det bedst mulige sammenligningsgrundlag. 5\n6 4 ANALYSE Overordnet produktivitet og effektivitet i Syddjurs Jobcenter Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 1 en produktivitet som ligger 15 procent under gennemsnittet for klyngen. Beskæftigelseseffekten er positiv hvilket betyder, at Syddjurs Jobcenter har klaret sig en smule under forventet niveau. Syddjurs Jobcenter klarer sig også under gennemsnittet for klyngen, hvor klyngen gennemsnitligt set klarer sig bedre end forventet. Figur 1: Overordnet produktivitet og effektivitet Note: Negativ effekt betyder, at kommunens observerede forsørgelsesgrad er lavere end den forudsagte, dvs. at kommunen klarer sig bedre end forventet. Effekttallet er baseret på jobindsats data for a-dagpenge, kontanthjælp og sygedagpenge (1. kvartal kvartal 2013). Produktivitetstallet er opgjort som antallet af fuldtidspersoner på a-dagpenge, kontanthjælp og sygedagpenge i 2013 delt med antallet af årsværk i jobcenteret pr. 1/ (kilde: Jobindsats og survey). 6\n7 A-dagpenge Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 2 et produktivitetstal på 68,3. Den gennemsnitlige produktivitet i klyngen er på 78,8. Syddjurs Jobcenter ligger derved 13 procent under gennemsnittet set i forhold til produktivitet. Beskæftigelseseffekten er negativ og Syddjurs Jobcenter klarer sig derved bedre end forventet i forhold til effekt, og på niveau med klyngegennemsnittet. Figur 2: A-dagpenge Note: Negativ effekt betyder, at kommunens observerede forsørgelsesgrad er lavere end den forudsagte, dvs. at kommunen klarer sig bedre end forventet. Effekttallet er baseret på jobindsats data for a-dagpenge (1. kvartal kvartal 2013). Produktivitetstallet er opgjort som antallet af fuldtidspersoner på a-dagpenge i 2013 delt med antallet af årsværk på a-dagpengeområdet i jobcenteret pr. 1/ (kilde: Jobindsats og survey). 7\n8 Kontanthjælp Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 3 en produktivitet som ligger på niveau med klyngegennemsnittet. Beskæftigelseseffekten er positiv, hvilket betyder at den observerede forsørgelsesgrad er højere end den forudsagte. Syddjurs Jobcenter klarer sig derfor en smule dårligere end forventet og en smule dårligere end klyngegennemsnittet. Figur 3: Kontanthjælp Note: Negativ effekt betyder, at kommunens observerede forsørgelsesgrad er lavere end den forudsagte, dvs. at kommunen klarer sig bedre end forventet. Effekttallet er baseret på jobindsats data for kontanthjælp (1. kvartal kvartal 2013). Produktivitetstallet er opgjort som antallet af fuldtidspersoner på kontanthjælp i 2013 delt med antallet af årsværk på kontanthjælpsområdet i jobcenteret pr. 1/ (kilde: Jobindsats og survey). 8\n9 Sygedagpenge Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 4 et produktivitetstal ligger på niveau med klyngegennemsnittet. Beskæftigelseseffekten er dog positiv og Syddjurs Jobcenter klarer sig således en smule dårligere end forventet og dårligere end det gennemsnitlige niveau for klyngen. Figur 4: Sygedagpenge Note: Negativ effekt betyder, at kommunens observerede forsørgelsesgrad er lavere end den forudsagte, dvs. at kommunen klarer sig bedre end forventet. Effekttallet er baseret på jobindsats data for sygedagpenge (1. kvartal kvartal 2013). Produktivitetstallet er opgjort som antallet af fuldtidspersoner på sygedagpenge i 2013 delt med antallet af årsværk på sygedagpengeområdet i jobcenteret pr. 1/ (kilde: Jobindsats og survey). 9\n10 Ledighedsydelse og fleksjob Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 5 et produktivitetstal som ligger på niveau for klyngegennemsnittet. Beskæftigelseseffekten er positiv hvilket betyder, at Syddjurs Jobcenter har klaret sig dårligere end forventet og under niveauet for gennemsnittet. Sidstnævnte kan forklares ud fra den kendsgerning, at kommunen satser meget på at benytte fleksjob, og at kommunens virksomheder er positive medspillere i den forbindelse. Kommunen oplyser endvidere, at der er meget få borgere på ledighedsydelse, hvilket er meget positivt. Figur 5: Ledighedsydelse og fleksjob Note: Negativ effekt betyder, at kommunens observerede forsørgelsesgrad er lavere end den forudsagte, dvs. at kommunen klarer sig bedre end forventet. Effekttallet er baseret på jobindsats data for permanente ydelser (1. kvartal kvartal 2013). Produktivitetstallet er opgjort som antallet af fuldtidspersoner på ledighedsydelse og fleksjob i 2013 delt med antallet af årsværk på ledighedsydelses- og fleksjobområdet i jobcenteret pr. 1/ (kilde: Jobindsats og survey). 10\n11 Virksomhedsrettet indsats Syddjurs Jobcenter har jf. Figur 6 en produktivitet som er 49 procent under gennemsnittet for klyngekommunerne. Der er dog tvivl om, hvor vidt kommunen har indrapporteret data korrekt, idet der kunne være tvivl om fortolkningen i den landsdækkende undersøgelse. Beskæftigelseseffekten er under klyngegennemsnittet. Det vil sige, at Syddjurs Jobcenter har en lavere andel af borgere på a-dagpenge eller kontanthjælp, som har været i løntilskud eller virksomhedspraktik, som efterfølgende er kommet i beskæftigelse efter tre måneder. Figur 6: Virksomhedsrettet indsats Note: Effektmålet er andelen af personer på ADP eller KTH, som har været i løntilskud eller VP, som er kommet I beskæftigelse efter tre mdr. (i %, 2013). Produktivitet er opgjort som antallet af forløb i løntilskud eller virksomhedspraktik i 2013 divideret med antallet af virksomhedskonsulentårsværk i jobcenteret (kilde: Jobindsats og survey). 11\n12 5 KONKLUSION På baggrund af den foretagne forvaltningsrevision er det vores generelle opfattelse, at Syddjurs Jobcenter har en produktivitet og effekt i beskæftigelsesindsatsen som ligger under niveauet for sammenlignelige kommuner (klyngen). Jobcenter Syddjurs produktivitet inden for de enkelte områder ligger enten på niveauet for klyngegennemsnittet eller lidt under gennemsnittet. men der er dog usikkerhed i forhold til, om Jobcentret har indrapporteret korrekte data på alle processer i den landsdækkende analyse. Jobcentret er dog opmærksomt på udfordringen, og derfor er der igangsat en proces, der skal digitalisere og effektivisere interne arbejdsgangene og retningslinjerne, for derved både at forenkle og sikre ensartet sagsbehandling af borgerne. Jobcentret forventer derfor en positiv udvikling i produktiviteten fra I forhold til jobeffekten klarer Syddjurs Jobcenter sig overordnet set en smule dårligere end forventet. Dog med undtagelse af a-dagpengeområdet hvor effekten er bedre end forventet og på niveau med klynge-kommunernes gennemsnit. På a-dagpenge opvejes den lavere produktivitet således af en god beskæftigelseseffekt. Både på kontanthjælp og på sygedagpengeområdet er jobeffekterne dårligere end det må forventes ud fra kommunens socioøkonomiske rammebetingelser. Kommunen har imidlertid i 2014 igangsat flere initiativer for at rette op på dette billede, bl.a. øget bemanding, styrket faglighed, ledelsesmæssig udvikling og kompetenceudvikling. Kommunen forventer således bedre jobeffekter allerede for På baggrund af forvaltningsrevisionen er det vores opfattelse, at der er et udviklingspotentiale i forhold til både produktiviteten og på jobeffekterne. Det kunne derfor anbefales, at der gennemføres en analyse af, hvordan udviklingen har været fra 2013 til\nEffektivisering af jobcentrene\nEffektivisering af jobcentrene Et dybere indblik i Jobcenter Frederikshavns produktivitet, effekter og udviklingsmuligheder Dagsorden 1 Introduktion og præsentation 2 Analyse af jobcentrenes ressourceforbrug\nAppendiks ANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG JUNI 2014. www.bdo.dk. www.quartzco.com DANMARK DANMARK NORGE SVERIGE\nANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG Appendiks JUNI 2014 www.quartzco.com www.bdo.dk DANMARK SVERIGE NORGE DANMARK Ryesgade 3A 2200 Copenhagen N T: +45 33 17 00 00 Birger Jarlsgatan 7 111 45 Stockholm\nANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG\nANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG ENDELIG AFRAPPORTERING JUNI 2014 www.quartzco.com www.bdo.dk COPENHAGEN STOCKHOLM OSLO COPENHAGEN Ryesgade 3A Birger Jarlsgatan 7 Wergelandsveien 21 Havneholmen\nANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG LEDELSESRESUME\nANALYSE AF JOBCENTRENES RESSOURCEFORBRUG LEDELSESRESUME UDARBEJDET I SAMARBEJDE MED KL, BESKÆFTIGELSESMINISTERIET OG FINANSMINISTERIET JUNI 2014 www.quartzco.com www.bdo.dk COPENHAGEN STOCKHOLM OSLO COPENHAGEN


SEKTORNEUTRALE ENERGIAFGIFTER DANSK ERHVERVS ØNSKER TIL ENERGIPOLITIKKEN - PDF\nDownload "SEKTORNEUTRALE ENERGIAFGIFTER DANSK ERHVERVS ØNSKER TIL ENERGIPOLITIKKEN"\n1 fremtiden starter her... SEKTORNEUTRALE ENERGIAFGIFTER DANSK ERHVERVS ØNSKER TIL ENERGIPOLITIKKEN\n2 Afgiftssystemet i den nuværende klima- og energipolitik beskytter traditionelle fremstillingserhverv ud fra et hensyn til deres internationale konkurrenceudsættelse, mens serviceerhvervene derimod belastes relativt meget. Indledning 4 Danske energiafgifter skal ikke være højere end i udlandet 5 Energiafgifterne bør være ens for alle virksomheder 6 Ophævelse af bilag 1 i elafgiftsloven 9 Ligestilling af ferie- og helårshuse vedrørende lempelse af elafgift Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv 10 3\n3 INDLEDNING DE DANSKE ENERGIAFGIFTER RAMMER DANSKE VIRKSOMHEDER SKÆVT OG SKADER DANMARK. For at værne industrivirksomheder og traditionelle fremstillingserhverv mod den internationale konkurrence er afgifterne her lave, mens servicevirksomheder som eksempelvis hoteller, restauranter og detailhandel betaler væsentligt højere afgifter. De er ikke bare højere i sammenligning med industrivirksomheder, men også i forhold til tilsvarende virksomheder i udlandet. Det er en dårlig indretning for den danske samfundsøkonomi, for det koster jobs og vækst. Det skyldes, at de varierende afgifter forvrider erhvervsstrukturen og hæmmer servicesektorens vækstmuligheder. I den moderne globaliserede verden indgår alle virksomheder i international konkurrence, og derfor er høje afgifter et problem for Danmarks konkurrenceevne. Dansk Erhverv har fire ønsker til at fjerne forvridningerne i energiafgifterne. DANSKE ENERGIAFGIFTER SKAL IKKE VÆRE HØJERE END I UDLANDET ENERGIAFGIFTERNE PÅVIRKER DANSKE VIRKSOMHEDERS KONKURRENCEEVNE, OG I INTERNATIONAL SAMMENLIGNING BETALER DANSKE SERVICEVIRKSOMHEDER HØJE AFGIFTER. I tabel 1 fremgår tallene for energiafgifterne pr. enhed energi i udvalgte brancher i Danmark, Tyskland og Sverige. Fremstillingsvirksomheder såsom bagerier og brødfabrikker betaler nogenlunde samme afgift i Danmark som i Sverige og Tyskland, mens serviceerhvervene detailhandel, restauranter og hoteller betaler væsentligt mere her i landet. TABEL 1. ENERGIAFGIFTER I UDVALGTE SEKTORER I Dansk Erhvervs ønsker til energiafgifterne: 1. Danske energiafgifter skal ikke være højere end hos vores nabolande 2. Energiafgifterne bør være ens for virksomhederne, uanset om energien bruges til opvarmning eller fremstilling 3. Diskrimination i elafgiftsloven skal ophæves 4. Feriehuse skal have samme elvarmeafgifter som helårshuse Kr. pr. Gigajoule energi Danmark Tyskland Sverige Bagerier og brødfabrikker 24,8 25,3 22,0 Detailhandel 52,7 15,5 25,5 Restauranter 49,7 16,6 25,1 Hoteller 37,0 19,0 24,0 KILDE: SAU spørgsmål 186 og 713. ANM.: Tallet for hoteller i Danmark vedrører Dansk Erhverv ønsker, at energiafgifterne i Danmark ikke er højere end i nabolandene. EKSEMPEL FRA HOTELBRANCHEN OM ENERGIAFGIFTERNES BETYDNING De høje danske energiafgifter kan mærkes på bundlinjen hos de danske hoteller. Uden de særlige danske energiafgifter, som hoteller betaler, når de varmer lokalerne op, ville overskuddet alt andet lige have været 30 pct. højere end i dag, og der ville have været en overskudsgrad på over 5 procent mod de 4 procent, der er i dag. Hvorfor skal det være dyrere at opvarme feriecentre end drivhuse? De nuværende energiafgifter tager ikke hensyn til, at turisme også er en eksportvare, og det skader vores konkurrenceevne. Hvis energiafgifterne havde ligget på henholdsvis svensk og tysk niveau, ville overskuddet have været henholdsvis 16 og 10 procent højere. 1 1 Kilde: Svar på SAU alm del spm. 661 (FT-året ) og Dansk Erhverv beregninger. 4 Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv 5\n4 ENERGIAFGIFTERNE BØR VÆRE ENS DER ER I DAG STOR FORSKEL PÅ AFGIFTERNE FOR OPVARMNING OG PROCES. ENERGIAFGIFTER PÅ BRÆNDSLER Der ydes ingen godtgørelse på energiafgifter for brændsler til rumvarmeenergi m.v., mens afgiften for energi anvendt til proces godtgøres, så virksomhederne kun betaler EU s minimumsafgift på 4,5 kr./gj. Hvis en virksomhed bruger energi til fremstilling, er afgiften en anden, end hvis energien bruges på opvarmning. Denne forskel skyldes, at man sondrer mellem proces- og rumvarmeenergi. Mens de danske energiafgifter på procesenergi er meget lave og faktisk ligger på EU s minimussats, er afgifterne på rumvarmeenergi relativt høje. Landbruget har en yderligere gunstig særstilling i afgiftssystemet for brændsler, som betyder, at landbrug får godtgjort 98,2 pct. af energiafgiften. Afhængig af det valgte brændsel, kan energiafgiften på eksempelvis opvarmning af et hotelværelse, være over 55 gange større, end afgiften på brændsel til proces inden for landbrug. De høje afgifter på rumvarmeenergi medfører en svækkelse af servicevirksomhedernes konkurrenceevne, da energiforbruget i servicesektoren i stort omfang udgøres af rumvarmeenergi. FIGUR 1: ENERGIAFGIFTER PÅ BRÆNDSEL TIL FORSKELLIGE FORMÅL KR./ GIGAJOULE ENERGIAFGIFTERNE ER NETTOVÆRDIER. DET VIL SIGE EFTER GODTGØRELSE. SONDRINGEN MELLEM RUM- OG PROCESENERGI I energipolitikken sondres mellem energi brugt til henholdsvis rumvarme og procesformål. Sondringen har stor betydning for den reelle energiafgift, som virksomhederne betaler Rumvarme dækker over energi, der anvendes til opvarmning af lokaler, drift af aircondition og anden komfortkøling samt opvarmning af vand. Procesenergi er energi, der anvendes til eksempelvis drift af maskiner, belysning af produktionslokaler, køling af varer m.v Dansk Erhverv ønsker, at afgifterne på proces- og rumvarmeenergi bliver ens, og at virksomhedernes energiafgift fastsættes til EU s minimumsafgift, som det på nuværende tidspunkt er tilfældet for brændsler og elektricitet, der anvendes til procesenergi. Dansk Erhverv vurderer, at der vil være et provenutab for staten i størrelsesordenen 1,3 mia. kr. netto, hvis erhvervslivets rumvarmeenergi pålægges den samme lave afgift som procesenergi Rumvarme Proces generelt Proces landbrug m.v. Energiafgiften på eksempelvis opvarmning af et hotelværelse, kan være over 55 gange større, end afgiften på brændsel til proces inden for landbrug. 6 Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv 7\n5 I tabel 2 nedenfor er der tal for energiafgiften på brændsler og refusion til erhvervsmæssig brug. Som det fremgår, betales der fuld afgift af brændsler anvendt til rumvarmeenergi, mens der er en betydelig refusion af afgiften på energi anvendt til procesformål. DISKRIMINATION I ELAFGIFTSLOVEN SKAL FJERNES TABEL 2. ENERGIAFGIFT OG REFUSION VEDRØRENDE BRÆNDSEL Generel energiafgift Nettoenergiafgift Nettoenergiafgift på brændsler på brændsler anvendt på brændsler anvendt til procesformål til rumvarme m.v. Afgift 54,50 kr./gj 4,50 kr./gj 54,50 kr./gj Afgiftsrefusion i pct. af energiafgift 92% 0% KILDE: Dansk Erhvervs beregninger på grundlag af standardsatsen for refusionsnedsættelse. ENERGIAFGIFTER PÅ EL Den generelle energiafgift på el i 2015 er 87,8 øre pr. KWh. Hvis elektriciteten er blevet brugt til et procesformål, eksempelvis drift af en maskine, så får virksomheden næsten hele energiafgiften på el tilbage og skal kun betale EU s minimumsafgift på 0,4 øre pr. KWh. Er elektriciteten derimod blevet brugt til rumvarme, opvarmning af vand eller komfortkøling, ydes der kun en godtgørelse på godt halvdelen af afgiften. Det svarer til, at der skal betales en nettoenergiafgift på 38,0 øre/kwh. ELAFGIFTENS STØRRELSE HAR BETYDNING FOR VIRKSOMHEDERNES KONKURRENCE- EVNE. DERFOR ER DET AFGØRENDE, AT AFGIFTSBELASTNINGEN ER PÅ ET ENSARTET OG INTERNATIONALT KONKURRENCEDYGTIGT NIVEAU. I dag er der en diskrimination af visse virksomheder, som er udelukket fra godtgørelse af energiafgifter på el til deres procesforbrug. De betaler dermed den fulde afgift på 87,8 øre pr KWh. Det gælder virksomheder, der fremgår af det såkaldte bilag 1 til elafgiftsloven. Virksomhederne har dog adgang til den delvise godtgørelse for elafgift på el anvendt til rumvarme m.v., jf. foregående afsnit. Men det er et konkurrencemæssigt problem for blandt andet vandlande og forlystelsesparker, at de ikke har adgang til at få godtgjort afgifter på el til procesenergi. Det betyder nemlig, at de skal betale 87,4 øre mere pr. KWh end de virksomheder, der kan få godtgørelse for energiafgiften på deres forbrug af procesenergi. Energiafgiften er dermed mere end 200 gange så høj som andre virksomheders reelle afgift på procesenergi. Virksomhederne i bilaget omfatter bl.a.: Advokater, arkitekter, bureauer. Forlystelser, fx teater- og biografforestillinger, koncerter, forlystelsesparker og vandlande. Landinspektører, mæglere samt virksomheder, der formidler udlejning af fast ejendom. Reklame, revisorer, rådgivende ingeniører. Virksomheder, der formidler udlejning af plads til lysreklamer. TABEL 3. ENERGIAFGIFT PÅ EL FØR OG EFTER GODTGØRELSE 2015 I KR./KWH Energiafgift på el Nettoenergiafgift Nettoenergiafgift på el anvendt til på el anvendt til procesformål rumvarme m.v. Skatteministeren har i et svar til Folketingets Skatteudvalg oplyst, at virksomhederne samlet set betaler cirka 270 mio. kr. i afgifter på grund af bilag 1. Ministeriet oplyser dog også, at det på grund af statsstøttegodkendelse ikke umiddelbart er muligt at fjerne enkelte erhverv fra bilaget. Afgift 87,8 øre 0,4 øre 38,0 øre Refusionens andel af afgiften 99% 56% Dansk Erhverv ønsker, at bilag 1 afskaffes, således at alle virksomheder får adgang til at få godtgjort deres afgifter på el til procesformål. KILDE: Dansk Erhverv. 8 Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv 9\n6 LIGESTILLING AF FERIEHUSE OG HELÅRSHUSE VEDRØRENDE LEMPELSE AF ELAFGIFT Kontakt Dansk Erhverv FERIEHUSE ER EN BETYDELIG DEL AF DET DANSKE TURISTERHVERV. FERIEHUSENE LIGGER TYPISK I YDEROMRÅDER OG BIDRAGER TIL VÆKST OG BESKÆFTIGELSE I DELE AF LANDET, DER ER UDFORDRET. I modsætning til helårshuse, kan feriehuse ikke opnå en lavere energiafgift til el-opvarmning for den del af det årlige forbrug, der overstiger KWh. Derimod skal feriehuse betale den fulde afgift. Dermed er det relativt dyrt at opvarme feriehuse, og den høje afgiftsbelastning svækker danske feriehusudlejere i den internationale konkurrence om at tiltrække turister. I 2015 er den generelle energiafgift 87,8 øre/kwh, og for el-opvarmede helårshuse nedsættes afgiften til 38,0 øre/kwh. Jacob Ravn Skattepolitisk chef Dansk Erhverv ønsker, at feriehuse afgiftsmæssigt ligestilles med helårshuse og får samme adgang til nedslag i elafgiften på el-opvarmning. T M Susanne Nordenbæk Chef for turisme og oplevelsesøkonomi T M Hvis feriehuse ligestilles med helårshuse og får mulighed for at få en godtgørelse af elafgiften for den del af forbruget, der overstiger KWh, vil det for et feriehus med et årligt forbrug på KWh medføre en årlig besparelse i 2015 på knap kr. Søren Büchmann Petersen Ansvarlig for Energi- og klimapolitik T M Dansk Erhverv vurderer, at forslaget vil koste 50 mio. kr. årligt i tabt afgiftsprovenu. I modsætning til helårshuse, kan feriehuse ikke opnå en lavere energiafgift til el-opvarmning for den del af det årlige forbrug, der overstiger 4000 KWh. Derimod skal feriehuse betale den fulde afgift. 10 Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv Dansk Erhvervs ønsker til energipolitikken / Dansk Erhverv 11\n7 Dansk Erhverv er er erhvervsorganisation og arbejdsgiverforening for for fremtidens erhverv. Vi Vi repræsenterer virksomheder og 100 brancheorganisationer inden for handel, rådgivning, oplevelse, transport og og service. DANSK ERHVERV BØRSEN 1217 KØBENHAVN K T F\nSkatteudvalget 2012-13 L 219 Bilag 5 Offentligt\nSkatteudvalget 2012-13 L 219 Bilag 5 Offentligt Dato 28. maj 2013 Side 1 af 5 Skatteministeriet Nicolai Eigtveds Gade 28 1402 København K Høring - udkast til lovforslag (L 216, L 217, L 218 og L 219) om\nMoms, Told & Afgifter Bruun's Galleri Værkmestergade 25 Postboks Århus C\nSkatteudvalget (2. samling) SAU alm. del - Bilag 149 Offentligt ABCD KPMG Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Moms, Told & Afgifter Bruun's Galleri Værkmestergade 25 Postboks 330 8100 Århus C Telefon\nSkattereform Aftale om forårspakke 2.0 - Moms og afgifter i hovedtræk. 2. marts 2009\ni hovedtræk 2. marts 2009 Momsfritagelsen for levering af fast ejendom ophæves. Dette sker i overensstemmelse med de bagvedliggende EU-regler og betyder, at der i fremtiden skal betales moms af byggegrunde


Find Excentersliber i Dragør – Nemt og billigt\nExcentersliber i Dragør? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter excentersliber i Region Hovedstaden, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 2791 Dragør, og generelt i Dragør Kommune.\nMasser af internet forretninger udlover i øjeblikket et bredt udvalg af leveringsmuligheder. En af de mest almindelige er i dag pakkeshops, som gør det muligt at hente din pakke på et valgfrit tidspunkt. Denne er nemlig ultra let gængelig, samt desuden tilmed den prisbilligste mulighed for levering.\nDu burde derudover overveje at få pakken sendt til din bopæl eller til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden bliver gerne lidt dyrere, men ydermere vældig let gængelig. Den mest betalelige fragttype af Excentersliber i Dragør vil dog altid vise sig at være at hente varerne selv, hvilket kræver at du lever nær Excentersliber i Dragør netbutikkens bopæl.\nLeveringstiden kan vise sig at være yderst væsentlig om vi behøver pakken inden for kort tid, så af den grund er det øjensynligt fornuftigt at vi kigger nærmere på det forventede leveringstidspunkt på den aktuelle vare.\nEn stor portion Excentersliber i Dragør netbutikker præsterer 1 dags levering på de fleste produkter, hvilket er underforstået at du bestiller forinden et nøjagtigt klokkeslæt, sådan at de højst sandsynligt kan nå at få Excentersliber i Dragør fikset forinden logistikpersonalet har fri.\nIndtil flere online outlets lover portofri fragt, men typisk er det betinget af at der indkøbes for en konkret pris. Ellers kunne du snuppe den prisbilligste leveringsudgave, der oftest – ligegyldigt om du befinder sig nær Holstebro, Aabenraa eller Sorø – er at få fragtmanden til at levere dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag rigtig gnidningsløst for enhver at prissammenligne på Excentersliber i Dragør hos forskellige online forhandlere, og derfor har adskillige online shops været nødt til at stampe udsalgspriserne på mange af deres varer – til juniorer, men ligeledes til damer og herrer – helt i bund, og endda nogle gange byde på fragt uden betaling.\nMen det kan ikke desto mindre vise sig udbytterigt at sammenholde enkelte firmaer på nettet efter Excentersliber i Dragør tilbud forinden du gennemfører din handel, sådan at man ikke er i tvivl om at skaffe sig den mest betalelige pris.\nDu må alligevel ikke glemme, at såfremt en e-handler udbyder Excentersliber i Dragør til en udsalgspris der anses for helt ekstremt attraktiv, kan det i nogle tilfælde være en indikation på en uoprigtig e-forhandler. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald indbefattet af en ordning, der forsvarer køberen imod fup e-shops.\nGenerelt tilråder vi bestillinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ burde du vælge en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at godtgøre pengene over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler Excentersliber i Dragør i en internet handler burde de ideelt set tage stilling til webshoppens betingelser, dog er det bare ikke videre spændende.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at finde ud af om online virksomheden er tilsluttet e-mærket, som ofte er et tegn på at internet butikken anerkender de opstillede regler, tillige med at e-shoppen af og til kontrolleres af specialister der er meget bekendte med reglerne på området. Desuden giver det dig chance for at blive assisteret, hvis du møder problemer ved din bestilling.\nLigeledes stiller vi forslag om at kunden er påpasselig med de primære vilkår der er gældende for handlen, som fx den ombytningspolitik på Excentersliber i Dragør shoppen anvender. I den relation er det samtidig relevant, at man stadig bevarer sin ordremail, så man når som helst vil kunne bekræfte ordren, hvad end du skal shoppe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot præsterer ret så habile løsninger til at se nøjere på en stor portion eksisterende køberes meninger og derfor tilrådes det, at du eftergår internet butikkens Excentersliber i Dragør kritik inden du køber.\nFacebook bringer dig desuden tilpas belejlige metoder til at få indtryk af e-forretningens troværdighed. Desuden er der nogle online shops i Danmark hvor du kan sammensætte en bedømmelse af deres købsoplevelse, hvilket også kan drages fordel af til vurdering af kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside finansieres af reklamer. Vi har samarbejder med et hav af online selskaber når vi introducerer firmaernes varer, og tager imod kommission i tilfælde af at de besøgende vi sender videre fuldfører en transaktion.\nVejledning vedrørende Excentersliber i Dragør og butikker på nettet ajourføres hyppigt, men vi ønsker ikke at tage ansvar for modifikationer der kan være realiseret siden sidste opdatering af hjemmesidens data.


God sundhed er nøglen til et langt og godt liv. Men ikke alle er udstyret med det. Sygdomme i mave-tarmkanalen er nu en af de mest almindelige. Næsten hver anden af os, i en eller anden form, lider af gastritis. Og hver femte person oplever betydelige vanskeligheder forbundet med denne sygdom. Det er svært at finde en person, der aldrig har følt halsbrand eller mavesmerter, sværhedsgrad eller hævelse af tarmene.\nOfte fører uforholdsmæssig opmærksomhed til disse ubehagelige symptomer til alvorlige sygdomme. Og så har personen allerede travlt med at konsultere en gastroenterolog. Lægen kan i tilfælde af en række sygdomme ordinere sådanne stoffer som Escape og De Nol.\nEr disse stoffer det samme, eller er der nogen forskel på dem? Lad os prøve at finde ud af det.\nLægemidlet er fremstillet af det indenlandske selskab Pharmstandard. I dens sammensætning er vismut tri-kaliumdicitrat. Det er meget udbredt i den moderne farmaceutiske industri. Stoffet er kendt for dets antiseptiske og regenerative egenskaber og er hovedkomponenten af lægemidlet. Også inkluderet er povidon. Det er beregnet til adsorption (eliminering fra kroppen) af toksiner.\nHvordan virker medicinen? Det stimulerer produktionen af mucin - et viskøst stof, der dækker mavetarmkanalens indre vægge, og beskytter mod den aggressive virkning af den indre hemmelighed på de berørte organer.\nØdelægger Helicobacter pylori - bakterier, der forårsager sår og dispersioner. Aflaster betændelse og genopretter beskadigede områder. Det har en direkte effekt på inflammationsfokus. Det er værd at bemærke, at medicinen ikke kun behandler årsagerne til sygdommen, men lindrer også symptomerne. Derfor er et omfattende værktøj.\n"Escape" er vist for sådanne lidelser som:\nGastritis (kronisk eller akut).\nHalsbrand, smerter i den øvre del af maven, abdominal distention, kvalme.\nSår (af både duodenum og maven).\nHvad angår kontraindikationer, er der ikke så mange af dem. Du bør ikke tage medicin med individuel overfølsomhed over for dets komponenter under graviditet og amning. Vismut og dets derivater er også uønskede for børn under 4 år. Personer med nyreproblemer bør desuden rådføre sig med en specialist. Det er også nødvendigt at tilføje her, at du ikke samtidig bør tage to eller flere præparater baseret på vismut og dets forbindelser.\nVoksne og børn fra 12 år gives 120 mg (1 tablet) 4 gange dagligt eller 240 mg (2 tabletter) to gange dagligt. Lægemidlet vaskes med vand i små mængder, men ikke med frugtsaft eller mælk. Modtagelse sker inden måltider på 30 minutter.\nMørkningen af fæces (som forekommer hos de fleste mennesker).\nKvalme eller opkastning, forstoppelse og diarré (ca. 1 ud af 1000 tilfælde).\nAllergiske reaktioner i form af rødme eller kløe.\nVed langvarig indtagelse i store mængder kan nervecelle død forekomme, men denne proces er reversibel, når behandlingen afbrydes. Denne bivirkning er praktisk taget ikke opfyldt i praksis og betragtes som meget sjælden.\nSeparat bemærker vi, at producenten ikke anbefaler at bruge værktøjet i mere end 8 uger.\nUd over de ovenfor beskrevne midler tilhører gruppen af gastroprotektorer . Det har en bindende, antiseptisk og ulcerativ virkning. Reducerer aktiviteten af pepsin, som er en aggressiv komponent af mavesaft. Fremmer produktionen af slim (mucin). Undertrykker aktiviteten af skadelige bakterier.\nFabrikanten af lægemidlet er det hollandske medicinalfirma Astellas, men for nylig er produktionen blevet etableret på grundlag af det russiske firma Pharmproekt.\nSammensætningen af "De-Nola" er næsten identisk med sammensætningen af "Escape". Disse er alle de samme ingredienser i lignende doser. Men der er en forskel - tilstedeværelsen af makrogol 6000 i formlen - i mængden af 6 mg. Dette stof har en afførende virkning og reducerer sandsynligheden for forstoppelse, som kan forårsage vismutoxid.\nIfølge indikationerne for anvendelse, kontraindikationer og forskelsbehandling af forskelle er der ingen forskel med den tidligere medicinering.\nNogle forskelle kan ses i bivirkningerne af disse to midler. "De-Nol", ifølge producentens anvisninger, er ikke i stand til at føre til encefalopati (CNS-cellernes død). Men man bør ikke tage denne forskel som signifikant, da denne effekt i medicinsk praksis er snarere undtagelsen.\nBegge produkter er repræsentanter for gastroprotection gruppen. De har de samme aktive ingredienser og næsten identiske sæt af hjælpekomponenter. Deres farmakologiske virkning på kroppen er ikke anderledes. Både den første og anden medicin ødelægger skadelige bakterier, omslutter organernes vægge med slimhinder og fremmer vævregenerering. Medikamenter har samme liste over indikationer for brug og kontraindikationer.\nBehandlings- og doseringsforløbet er ikke anderledes. Listen over kontraindikationer er nøjagtig den samme. Ligesom en liste over bivirkninger.\nSom du kan se, er de to lægemidler næsten ens. Der er ingen væsentlige forskelle i dem. Men nogle egenskaber er stadig forskellige. Vi opregner dem:\n"De-Nol" har nogle afførende egenskaber, der er egnede til mennesker, der lider af forstoppelse, især i forbindelse med brugen af vismut.\nmedicin varierer i pris. I gennemsnit koster en Escape-pakke på 112 tabletter 20 procent mindre end dens dyrere modstykke.\nDen lille pakke med "Escape" indeholder 40 tabletter, men koster 2 gange mindre end pakken "De-Nola" i 56 tabletter.\nHvilket stof og hvornår skal du vælge?\nHvis du lider af forstoppelse, er det bedre at se på den dyrere "De-Nol". Macrogol i dets sammensætning vil give normal intestinal peristaltik.\nI andre tilfælde kan særlige anvisninger til formålet ikke være passende. Når alt kommer til alt beskæftiger vi os med to analoger.


Nba 2k18 xbox one → Køb billigt her - Gucca.dk\nGør dig klar til det nyeste, længeventede led i den succesfulde og anmelderoste franchise! NBA 2K17 var en kæmpesucces. Nu kommer NBA 2K18 – og endnu engang cementerer NBA 2K sin position som den... Læs mere.\nGør dig klar til det nyeste, længeventede led i den succesfulde og anmelderoste franchise!\nNBA 2K17 var en kæmpesucces. Nu kommer NBA 2K18 – og endnu engang cementerer NBA 2K sin position som den mest realistiske sportsspilserie på markedet. NBA 2K18 byder på langt mere virkelighedstro grafik end forgængeren NBA 2K17.\nSkriv din egen fortælling, skab dit drømmehold, tag kontrollen i ligaen eller bevis, at du er den bedste ved at konkurrere mod andre spillere fra hele verden. Hvert udfald er baseret på dine beslutninger. Vælg dine valg med omtanke...\nNBA 2K er efterhånden kendt som det bedste basketballspil til spillekonsoller, og endnu engang har de formået at lave et fantastisk realistisk spil med utrolig grafik.\nTræn din position med hundredvis af friske signatur stilarter fra de unikke spillere! Lås op for yderligere signatur-animationer og unikke egenskaber, mens du kæmper dig hele vejen til tops!\nSpillet er kompatibelt med XBox One\nForudbestil 'NBA 2k18' i dag, og få det som en af de første, når spillet udgives i slut september 2017.\nEr du klar til en benhård udfordring i 'NBA 2k18'?\nHos Gucca.dk prioriterer vi sikkerheden meget højt, og vi ser den, som det vigtigste element ved online handel. Der er garanti for betalingssikkerheden, når du køber hos os, for vores løsning for online betaling er godkendt af NETS. Derfor er køb og betaling online altid fuldstændig sikkert hos Gucca.dk.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så mener vi det naturligvis på alle typer produkter. Med andre ord betyder det, at hvis du af en eller flere grunde ikke ønsker at beholde varen, kan du uden dårlig samvittighed returnere din vare til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Du er naturligvis velkommen til at tage kontakt til os, såfremt du måtte have spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nSom kunde hos Gucca, skal du naturligvis ikke vente for længe på din vare. Vi leverer sikkert og hurtigt. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis varen er på lager. Husk, at du ved hver enkelt vare altid kan se nuværende lagerstatus. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, så anbefaler vi, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nHandler du hos os, tilbyder vi dig at vælge blandt flere forskellige former for betaling. Du gør bare brug af den, der passer lige til dig. Uanset hvilke af vores betalingsmetoder du vælger, kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Vær opmærksom på, at når du benytter kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender produktet til dig.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores shop har spørgsmål eller møder udfordringer, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Vi er åben for henvendelse mellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nDu har selvfølgelig mulighed for at spore ordren, når du køber hos Gucca.dk. Du kan få adgang til din egen ordreside, så snart dit køb er gennemført. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine produkter, på din ordreside. Når vi har sendt dit produkt, vil du samtidig modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nNba 2K18, Til Xbox One, Xone, Xbox 1, Xboxone, Xbox1\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_xbox one path__forside path__spil path__xboxone path__sport path__nba path__nba2k18\n39,95 krNba 2K20 - Xbox One


Politiet har øget fokus på uopmærksomme trafikanter - Hvide Sande - Hvad sker der på vestkysten 2021? info og nyheder\nUopmærksomhed og manglende orientering er årsag til hver anden dødsulykke i tra-fikken. For at få flere til at holde fokus på trafikken, sætter landets 12 politikredse ind med en uopmærksomhedskontrol fra mandag den 15. november til søndag den 21. november.\n»Få sekunders uopmærksomhed kan betyde, at man overser en anden trafikant eller kommer til at trække over i modsatte vognbane, og rammer en modkørende frontalt. For at forebygge de her ulykker sætter vi ind med kontrol i den kommende uge,« siger politiassistent Christian Berthelsen, Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.\n»Uopmærksomhed er risikabelt for alle trafikanter. Men ulykker med tunge køretøjer hører på grund af deres størrelse og vægt til de alvorligste. Det er derfor særligt vigtigt, at erhvervschaufførerne holder fokus på trafikken og ikke foretager sig noget, der tager deres opmærksomhed fra trafikken,« siger politiassistent Christian Berthelsen, Rigspolitiets Nationale Færdselscenter.\nTidligereTidligereHitmagerne Barselona til Ringkøbing med bagagen fyldt med hits\nNæsteSpektakulær performance med CIRKELFÆRD på GeneratorNæste