Domstolens Dom (Første Afdeling) af 9. juni 2005.\nHLH Warenvertriebs GmbH (C-211/03) og Orthica BV (C-299/03 og C-316/03 - C-318/03) mod Bundesrepublik Deutschland.\nVarernes frie bevægelighed - sondring mellem lægemidler og fødevarer - produkt, der markedsføres som kosttilskud i oprindelsesmedlemsstaten, men behandles som lægemiddel i indførselsmedlemsstaten - tilladelse til markedsføring.\nForenede sager C-211/03, C-299/03 og C-316/03 - C-318/03.\nForenede sager C-211/03, C-299/03 og C-316/03 – C-318/03\nHLH Warenvertriebs GmbH og Orthica BV\n(anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen)\n»Varernes frie bevægelighed – sondring mellem lægemidler og fødevarer – produkt, der markedsføres som kosttilskud i oprindelsesmedlemsstaten, men behandles som lægemiddel i indførselsmedlemsstaten – tilladelse til markedsføring«\nForslag til afgørelse fra generaladvokat L.A. Geelhoed fremsat den 3. februar 2005\nDomstolens dom (Første Afdeling) af 9. juni 2005\n1. Tilnærmelse af lovgivningerne – humanmedicinske lægemidler – direktiv 2001/83 – generelle principper og krav i fødevarelovgivningen – forordning nr. 178/2002 – klassificering af et produkt som lægemiddel eller fødevare – kriterier – samlet bedømmelse af et produkts egenskaber i dets oprindelige tilstand og i blandet tilstand\n(Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 178/2002; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83)\n2. Tilnærmelse af lovgivningerne – generelle principper og krav i fødevarelovgivningen – forordning nr. 178/2002 – kosttilskud – direktiv 2002/46 – supplerende anvendelse af forordning nr. 178/2002 i forhold til direktiv 2002/46\n(Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 178/2002, art. 14; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46)\n3. Tilnærmelse af lovgivningerne – humanmedicinske lægemidler – direktiv 2001/83 – produkt, som både opfylder lægemiddeldefinitionen i dette direktiv og definitionen på en fødevare i forordning nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen – alene de fællesskabsretlige bestemmelser, som gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse\n(Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 178/2002, art. 2, stk. 1; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83, som ændret ved direktiv 2004/27, art. 2, stk. 2)\n4. Tilnærmelse af lovgivningerne – humanmedicinske lægemidler – direktiv 2001/83 – klassificering af et produkt som lægemiddel efter funktion – kriterier – hensyn til produktets farmakologiske egenskaber og sundhedsrisikoen som følge af anvendelse af produktet\n(Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83, art. 1, nr. 2, andet afsnit)\n5. Tilnærmelse af lovgivningerne – humanmedicinske lægemidler – direktiv 2001/83 – indførsel til en medlemsstat af et produkt, som udgør et lægemiddel – krav om markedsføringstilladelse – lovlig markedsføring af produktet som fødevare i en anden medlemsstat – uden betydning\n(Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83, art. 6, stk. 1)\n6. Tilnærmelse af lovgivningerne – kosttilskud – direktiv 2002/46 – sondring mellem lægemidler og fødevarer – begrebet »sikre maksimumsgrænser« – uden betydning\n[Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46, art. 5, stk. 1, litra a)]\n7. Frie varebevægelser – kvantitative restriktioner – foranstaltninger med tilsvarende virkning – forbud mod at markedsføre fødevarer eller kosttilskud, som lovligt markedsføres i en anden medlemsstat – begrundet med, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov hos befolkningen – kriterier for lovlighed – administrativ afgørelse, hvorved det fastslås, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov – begrænset domstolsprøvelse – lovligt – betingelser\n(Art. 30 EF; Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46, art. 12)\n8. Tilnærmelse af lovgivningerne – nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser – forordning nr. 258/97 – ikke anvendelse i nævneværdigt omfang til konsum af et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens – begreb – skæringsdato\n(Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 258/97, art. 1, stk. 2)\n9. Tilnærmelse af lovgivningerne – generelle principper og krav i fødevarelovgivningen – forordning nr. 178/2002 – Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet – adgang for nationale retter til at forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for denne myndighed – foreligger ikke – udtalelser afgivet af denne myndighed – rækkevidde\n(Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 178/2002, art. 22 og 23)\n10. Præjudicielle spørgsmål – Domstolens kompetence – grænser – den nationale rets kompetence – konstatering og bedømmelse af sagens faktiske omstændigheder – anvendelse af bestemmelser, som Domstolen har fortolket\n1. Klassificeringen af et produkt som lægemiddel eller fødevare i den forstand, hvori disse udtryk er anvendt i fællesskabslovgivningen og nærmere bestemt i direktiv 2001/83 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler og forordning nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed, skal foretages ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber, som skal fastslås såvel i produktets oprindelige tilstand, som når det i overensstemmelse med brugsanvisningen er blandet med vand eller yoghurt.\n(jf. præmis 32 og domskonkl. 1)\n2. Forordning nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed udgør et supplerende regelsæt i forhold til direktiv 2002/46 om kosttilskud, hvis anvendelse er udelukket i det omfang, fællesskabslovgivning som det nævnte direktiv indeholder specialbestemmelser for bestemte kategorier af fødevarer.\n3. Det er alene de fællesskabsretlige bestemmelser, som gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse på et produkt, der opfylder såvel betingelserne for at være en fødevare i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i forordning nr. 178/2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed, som betingelserne for at være et lægemiddel i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i direktiv 2001/83 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler.\n(jf. præmis 45 og domskonkl. 3)\n4. Et produkts farmakologiske egenskaber er den faktor, på grundlag af hvilken det tilkommer medlemsstaternes myndigheder ud fra produktets potentielle virkninger at vurdere, om det er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker (lægemiddel »efter funktion«), således som det anføres i artikel 1, nr. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/83 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler. Den sundhedsrisiko, som anvendelsen af et produkt kan medføre, er en selvstændig faktor, som ligeledes skal tages i betragtning af de kompetente nationale myndigheder ved klassificeringen af produktet som lægemiddel.\n5. Et produkt, som udgør et lægemiddel i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i direktiv 2001/83 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler, kan kun indføres til en anden medlemsstat, såfremt der opnås en markedsføringstilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med direktivets bestemmelser, uanset om produktet lovligt markedsføres i en anden medlemsstat som fødevare.\n(jf. præmis 60 og domskonkl. 5)\n6. Begrebet »sikre maksimumsgrænser« i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2002/46 om kosttilskud har ikke nogen betydning med hensyn til sondringen mellem lægemidler og fødevarer.\n(jf. præmis 64 og domskonkl. 6)\n7. Kriteriet om ernæringsmæssigt behov hos befolkningen i den berørte medlemsstat kan tages i betragtning ved en medlemsstats bedømmelse af de risici for folkesundheden, som fødevarer eller kosttilskud kan skabe. Den omstændighed, at der ikke foreligger et sådant behov, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til at begrunde et totalt forbud i medfør af artikel 30 EF eller i medfør af artikel 12 i direktiv 2002/46 om kosttilskud mod at markedsføre fødevarer eller kosttilskud, som lovligt fremstilles eller markedsføres i en anden medlemsstat.\nI denne henseende er den omstændighed, at de nationale myndigheders skønsmargin med hensyn til konstateringen af, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov, alene undergivet en begrænset domstolsprøvelse, er i overensstemmelse med fællesskabsretten under forudsætning af, at den nationale procedure for domstolsprøvelse af de afgørelser, som disse myndigheder træffer på området, giver den domstol, ved hvilken der er anlagt sag med påstand om ophævelse af en sådan afgørelse, mulighed for effektiv anvendelse af de relevante principper og regler i fællesskabsretten i forbindelse med prøvelsen af dens lovlighed.\n(jf. præmis 73 og 79 samt domskonkl. 7 og 8)\n8. Artikel 1, stk. 2, i forordning nr. 258/97 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser skal fortolkes således, at et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens ikke har været anvendt til konsum i nævneværdigt omfang i Fællesskabet, hvis det under hensyn til alle foreliggende omstændigheder i det enkelte tilfælde fastslås, at dette levnedsmiddel eller denne levnedsmiddelingrediens forud for skæringsdatoen ikke er blevet indtaget af mennesker i et omfang af betydning i nogen af medlemsstaterne. Den 15. maj 1997 er skæringsdatoen for vurderingen af omfanget af konsumet af det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende levnedsmiddelingrediens.\n(jf. præmis 88 og domskonkl. 9)\n9. En national ret kan ikke forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som blev oprettet ved forordning nr. 178/2002. En eventuel udtalelse fra denne myndighed om et emne, som er genstand for en verserende sag ved en national ret, kan udgøre et bevismiddel, som denne ret bør tage i betragtning i den verserende sag.\n(jf. præmis 94 og domskonkl. 10)\n10. Under en sag efter artikel 234 EF, der hviler på en klar sondring mellem opgaverne for henholdsvis de nationale retter og Domstolen, henhører enhver bedømmelse af de faktiske omstændigheder under den nationale rets kompetence. Domstolen har således ikke kompetence til at tage stilling til de faktiske omstændigheder i hovedsagen eller til at anvende de fællesskabsregler, den har fortolket, på nationale foranstaltninger eller forhold, idet disse spørgsmål udelukkende henhører under den nationale rets kompetence.\n9. juni 2005 (*)\nI de forenede sager C-211/03, C-299/03 og C-316/03 – C-318/03,\nangående anmodninger om præjudicielle afgørelser i henhold til artikel 234 EF, indgivet af Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen (Tyskland) ved afgørelser af henholdsvis 7. maj, 4., 3., 7. og 8. juli 2003, indgået til Domstolen den 15. maj, 11. og 24. juli 2003, i sagerne:\nHLH Warenvertriebs GmbH (sag C-211/03),\nOrthica BV (sag C-299/03 og C-316/03 – C-318/03)\nVertreter des öffentlichen Interesses beim Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen,\nsammensat af afdelingsformanden, P. Jann, samt dommerne N. Colneric, J.N. Cunha Rodrigues (refererende dommer), M. Ilešič og E. Levits,\npå grundlag af den skriftlige forhandling og efter retsmødet den 9. december 2004,\n– HLH Warenvertriebs GmbH og Orthica BV ved Rechtsanwälte M. Forstmann og Büttner\n– Forbundsrepublikken Tyskland ved G. Preußendorff og U. Stöhr, som befuldmægtigede\n– den spanske regering ved L. Fraguas Gadea og F. Díez Moreno, som befuldmægtigede\n– Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ved M.-J. Jonczy og H. Krämer, som befuldmægtigede,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgørelse i retsmødet den 3. februar 2005,\n1 Anmodningerne om præjudiciel afgørelse vedrører fortolkningen af artikel 28 EF og 30 EF, af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser (EFT L 43, s. 1), af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311, s. 67), af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31, s. 1) og af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud (EFT L 183, s. 51).\n2 Anmodningerne er indgivet i forbindelse med retssager mellem HLH Warenvertriebs GmbH (herefter »HLH«) og Orthica BV (herefter »Orthica«) på den ene side og Forbundsrepublikken Tyskland på den anden side vedrørende spørgsmålet, om visse produkter skal kvalificeres som fødevarer eller som lægemidler med henblik på markedsføringen på tysk område.\n3 Artikel 1, stk. 1 og 2, i forordning nr. 258/97 har følgende ordlyd:\n»1. Denne forordning har til formål at fastsætte regler for markedsføring i Fællesskabet af nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser.\nf) levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som har været genstand for en fremstillingsproces, der ikke er gængs, hvis denne proces medfører betydelige ændringer af levnedsmidlernes eller levnedsmiddelingrediensernes sammensætning eller struktur, der påvirker deres næringsværdi, metabolisme eller indhold af uønskede stoffer.«\n4 Samme forordnings artikel 3, stk. 1 og 2, har følgende ordlyd:\n»1. Levnedsmidler eller levnedsmiddelingredienser, der er omfattet af denne forordning, må ikke\n– udgøre en fare for forbrugerne\n– vildlede forbrugerne\n– afvige så meget fra de levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som de skal erstatte, at normal indtagelse af dem vil være ernæringsmæssigt uheldigt for forbrugerne.\n5 I artikel 1, nr. 1, i direktiv 2001/83 defineres en »medicinsk specialitet« som »ethvert lægemiddel, som bringes i handelen i færdigfremstillet form under en særlig betegnelse og i en særlig pakning«.\n6 Ifølge samme direktivs artikel 1, nr. 2, forstås ved »lægemiddel« for det første »ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der betegnes som middel til helbredelse eller forebyggelse af sygdomme hos mennesker«, og for det andet »ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker«.\n»Intet lægemiddel må markedsføres i en medlemsstat, uden at den kompetente myndighed i denne medlemsstat har udstedt en tilladelse til markedsføring i henhold til dette direktiv, eller der er udstedt tilladelse dertil i henhold til [Rådets] forordning (EØF) nr. 2309/93 [af 22. juli 1993 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk agentur for lægemiddelvurdering (EFT L 214, s. 1)]«.\n8 Samme direktivs artikel 26 bestemmer:\n»Markedsføringstilladelsen nægtes, hvis det efter kontrol af de i artikel 8 og artikel 10, stk. 1, anførte oplysninger og dokumenter viser sig, enten:\na) at lægemidlet er skadeligt ved normal forskriftsmæssig brug, eller\nb) at dets terapeutiske virkning mangler eller er utilstrækkeligt godtgjort af ansøgeren, eller\nTilladelsen nægtes ligeledes, hvis de til støtte for ansøgningen fremlagte dokumenter og oplysninger ikke svarer til bestemmelserne i artikel 8 og artikel 10, stk. 1.«\n9 Samme direktivs artikel 29, stk. 1 og 2, har følgende ordlyd:\n»1. Hvis en medlemsstat mener, at der er grund til at formode, at markedsføringstilladelsen for det pågældende lægemiddel kan indebære sundhedsfare, underretter den straks ansøgeren, referencemedlemsstaten, de andre af ansøgningen berørte medlemsstater og agenturet herom. Medlemsstaten anfører en detaljeret begrundelse og angiver, hvilke foranstaltninger der måtte kræves for at udbedre eventuelle mangler ved ansøgningen.\n2. Alle de berørte medlemsstater skal gøre deres yderste for at nå til enighed om, hvilke foranstaltninger der skal træffes med hensyn til ansøgningen. De giver ansøgeren mulighed for at fremsætte sine synspunkter mundtligt eller skriftligt. Hvis medlemsstaterne imidlertid ikke er nået til enighed inden udløbet af den i artikel 28, stk. 4, omhandlede frist, underretter de straks agenturet herom med henblik på forelæggelse af sagen for udvalget for at få den behandlet efter proceduren i artikel 32.«\n10 Artikel 2 i forordning nr. 178/2002 bestemmer:\n»I denne forordning forstås ved »fødevarer« (eller »levnedsmidler«) alle stoffer eller produkter, som, uanset om de er uforarbejdede eller helt eller delvis forarbejdede, er bestemt til eller med rimelighed må antages at skulle indtages af mennesker.\n»Fødevarer« omfatter drikkevarer, tyggegummi og ethvert stof, herunder vand, der bevidst tilsættes fødevarer i forbindelse med deres fremstilling, tilberedning eller behandling. »Fødevarer« omfatter vand efter det sted, hvor kravene skal overholdes, som defineret i artikel 6 i direktiv 98/83/EF, og uden at dette berører kravene i direktiv 80/778/EØF og 98/83/EF.\n»Fødevarer« omfatter ikke:\nd) lægemidler i den i Rådets direktiv 65/65/EØF [af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivning om medicinske specialiteter (EFT 1965-1966 I, s. 17)] og 92/73/EØF [af 22. september 1992 om udvidelse af anvendelsesområdet for direktiv 65/65/EØF og 75/319/EØF om tilnærmelse af lovgivning om farmaceutiske præparater, og om fastsættelse af supplerende bestemmelser for homøopatiske lægemidler (EFT L 297, s. 8)] anvendte betydning\n11 De i foregående præmis nævnte direktiver 65/65 og 92/73 blev kodificeret ved direktiv 2001/83.\n12 Artikel 14 i forordning nr. 178/2002 med overskriften »Krav til fødevaresikkerheden« bestemmer:\n9. Såfremt der ikke findes specifikke fællesskabsbestemmelser, anses en fødevare for at være sikker, når den overholder de specifikke bestemmelser i den nationale fødevarelovgivning, der finder anvendelse i den medlemsstat, på hvis område fødevaren markedsføres, idet sådanne bestemmelser skal udformes og anvendes med forbehold af traktatens bestemmelser, navnlig artikel 28 og 30.«\n13 Artikel 1 i direktiv 2002/46 bestemmer:\n»1. Dette direktiv omfatter kosttilskud, der markedsføres som fødevarer og præsenteres som sådanne. Disse produkter leveres kun til forbrugeren i færdigpakket form.\n2. Dette direktiv omfatter ikke medicinske specialiteter, som defineret i […] direktiv 2001/83 […]«.\n14 Artikel 2, litra a), i direktiv 2002/46 definerer udtrykket »kosttilskud« som »fødevarer, som har til formål at supplere den normale kost, og er koncentrerede kilder til næringsstoffer eller andre stoffer med en ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning, alene eller kombinerede, som markedsføres i dosisform […]«. »Næringsstoffer« defineres i direktivets artikel 2, litra b), som vitaminer og mineraler.\n15 Samme direktivs artikel 5, stk. 1, bestemmer:\n»1. Den maksimale mængde af vitaminer og mineraler i kosttilskud i relation til den af producenten anbefalede daglige dosis fastsættes under hensyn til:\nb) tilførslen af vitaminer og mineraler fra andre kilder i kosten.«\n16 Samme direktivs artikel 12, stk. 1 og 2, har følgende ordlyd:\n»1. Hvis en medlemsstat på grundlag af nye oplysninger eller på grundlag af en ny vurdering af de foreliggende oplysninger, efter at dette direktiv eller en af fællesskabsretsakterne til gennemførelse heraf er vedtaget, udførligt begrundet konstaterer, at et produkt, som er omhandlet i artikel 1, udgør en fare for sundheden, selv om det er i overensstemmelse med nævnte direktiv eller nævnte retsakter, kan medlemsstaten midlertidigt suspendere eller begrænse anvendelsen af de pågældende bestemmelser på sit område. Den underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen herom og begrunder sin beslutning.\n2. Kommissionen undersøger snarest muligt de grunde, den pågældende medlemsstat har anført, og hører medlemsstaterne i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, hvorefter den straks afgiver udtalelse og træffer passende foranstaltninger.«\n17 I henhold til artikel 15, stk. 1, i direktiv 2002/46 skulle medlemsstaterne sætte de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme direktivet senest den 31. juli 2003.\n18 Artikel 47 a i lov om fødevarer og almindelige forbrugsvarer (Lebensmittel- und Bedarfsgegenständegesetz, herefter »lov om fødevarer«) er affattet således:\n»(1) Uanset § 47, stk. 1, første punktum, kan produkter, der er omfattet af denne lov, når de lovligt fremstilles og markedsføres i en anden stat, der er medlem af De Europæiske Fællesskabers medlemsstater eller i en anden stat, der er kontraherende part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller såfremt de har oprindelse i et tredjeland og lovligt er bragt i omsætning i en stat, der er medlem af De Europæiske Fællesskaber eller i en anden stat, der er kontraherende part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, indføres til og markedsføres i Tyskland, selv om de ikke opfylder de i Forbundsrepublikken Tyskland gældende retsforskrifter på fødevareområdet. Første punktum gælder ikke for produkter, der\n1. ikke overholder forbuddene i § 8, § 24 eller § 30, eller\n2. ikke overholder andre retsforskrifter, som er fastsat til beskyttelse af sundheden, medmindre det i medfør af stk. 2 er blevet bekendtgjort i Bundesanzeiger, at produkterne i medfør af stk. 2 ved en generel beslutning udstedt af Bundesamt für Verbraucherschutz [forbundsdepartementet for forbrugerbeskyttelse] kan markedsføres i Forbundsrepublikken Tyskland.\n(2) Generelle beslutninger i henhold til stk. 1, andet punktum, nr. 2, udstedes […] for så vidt tvingende hensyn til beskyttelse af sundheden ikke er til hinder for det. Ansøgning herom indgives af den, der agter at indføre de pågældende produkter. Ved vurderingen af de sundhedsmæssige risici ved produktet skal der tages hensyn til internationale forskningsresultater samt for fødevarers vedkommende kostvanerne i Forbundsrepublikken Tyskland. Generelle beslutninger efter første punktum har virkning for alle importører af de pågældende produkter fra De Europæiske Fællesskabers medlemsstater eller fra andre stater, der er kontraherende parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.\n(3) Ansøgningen skal være vedlagt en nøjagtig produktbeskrivelse samt foreliggende bilag, der er nødvendige for beslutningen. […]\n(4) Såfremt fødevarer afviger fra forskrifterne i denne lov eller bekendtgørelser udstedt i medfør af denne lov, skal afvigelserne mærkes på en passende måde, for så vidt som det er påkrævet af hensyn til beskyttelse af forbrugerne.«\n19 § 73 i Arzneimittelgesetz (den tyske lægemiddellov) har følgende ordlyd:\n»(1) Lægemidler, for hvilke der kræves godkendelse eller registrering, må kun indføres til det område, hvor denne lov finder anvendelse – med undtagelse af andre frihandelszoner end øen Helgoland – såfremt de er godkendt eller registreret til omsætning på dette område, eller såfremt de er fritaget fra kravet om godkendelse eller registrering, og hvis følgende betingelser er opfyldt:\n1. Såfremt produktet indføres fra en stat, der er medlem af De Europæiske Fællesskaber, eller en anden stat, der er kontraherende part i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, skal modtageren være erhvervsdrivende på lægemiddelområdet, grossist, dyrlæge eller drive et apotek.\n2. Såfremt produktet indføres fra en anden stat, skal modtageren være i besiddelse af en tilladelse i henhold til § 72.\n20 HLH og Orthica indgav i 1995 og 1996 ansøgninger til Bundesministerium für Verbraucherschutz, Ernährung und Landwirtschaft (forbundsministeriet for forbrugerbeskyttelse, ernæring og landbrug), som var kompetent på tidspunktet for de faktiske omstændigheder i hovedsagerne, om udstedelse af generelle beslutninger i medfør af § 47 a i lov om fødevarer, idet de ønskede at indføre visse produkter, der i Nederlandene markedsførtes som kosttilskud, til Tyskland og markedsføre dem her som kosttilskud. Det drejede sig om følgende produkter:\n– I den sag, der ligger til grund for sag C-211/03: Lactobact omni FOS i pulverform. Et gram pulver indeholder mindst 1 000 000 000 kim fra følgende seks bakteriestammer: lactobacillus acidophilus, lactococcus lactis, E. faecium, bifidobacterium bifidum, lactobacillus casei og lactobacillus thermophilus. Den anbefalede indtagelse er ca. 2 g om dagen opløst i et halvt glas vand eller i yoghurt og det dobbelte kvantum ved forøget behov og i de første fire uger.\n– I den sag, der ligger til grund for sag C-299/03: C 1000 i tabletform indeholdende bl.a. 1 000 mg vitamin C, 30 mg citrusbioflavonoider, hesperidin-rutinkompleks og andre stoffer. Den anbefalede indtagelse er en tablet om dagen.\n– I den sag, der ligger til grund for sag C-316/03: OPC 85 i tabletform indeholdende bl.a. 50 mg bioflavonolekstrakt – oligomer procyanidin. Den anbefalede indtagelse er en tablet om dagen.\n– I den sag, der ligger til grund for sag C-317/03: Acid Free C-1000 i tabletform indeholdende bl.a. 1 110 mg calciumascorbat – 1 000 mg C-vitamin og 110 mg calcium. Den anbefalede indtagelse er en tablet om dagen.\n– I den sag, der ligger til grund for sag C-318/03: E-400 i tabletform indeholdende 268 mg E-vitamin. Den anbefalede indtagelse er en tablet om dagen.\n21 Bundesministerium für Gesundheit (forbundsministeriet for sundhed), som i mellemtiden var blevet kompetent på området, afslog at udstede de generelle beslutninger, som der var blevet ansøgt om, og begrundede i det væsentlige afslaget således:\n– I sag C-211/03 anførte Bundesministerium für Gesundheit, at der ikke var tale om en fødevare, men et lægemiddel, eftersom de anvendte bakteriekulturer enkeltvis eller i kombination indgår i sammensætningen af mave-tarmmidler.\n– I sag C-299/03 og C-317/03 anførte ministeriet, at der ikke var tale om en gængs fødevare, eftersom det i Tyskland p.t. anbefalede daglige forbrug af C-vitamin blev overskredet mindst 13 gange, og at tvingende hensyn til beskyttelse af sundheden var til hinder for, at dette produkt blev markedsført.\n– I sag C-316/03, at de i produktet indeholdte bioflavonoider i isoleret form ikke overvejende tjente ernæringsformål eller udgjorde et nydelsesmiddel, men at de skulle anses for at være stoffer med farmakologisk virkning, og at tvingende hensyn til beskyttelse af sundheden var til hinder for, at et sådant produkt blev markedsført.\n– I sag 318/03, at indtagelse af en enkelt tablet om dagen indebærer, at den i Tyskland p.t. anbefalede daglige dosis E-vitamin overskrides mindst 25 gange, og at resultaterne af nyere undersøgelser tydede på, at en forøget tilførsel af E-vitamin over længere tid kunne have sundhedsskadelige virkninger, således at usikkerheden på området var til hinder for, at produktet blev markedsført.\n22 HLH og Orthica anlagde sager ved Verwaltungsgericht Köln til prøvelse af afslagene på at udstede generelle beslutninger med hensyn til de i denne doms præmis 20 nævnte produkter. Verwaltungsgericht Köln frifandt ved en række domme de tyske myndigheder med den begrundelse, at de omhandlede produkter ikke var fødevarer, men lægemidler.\n23 HLH og Orthica appellerede disse domme til Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen.\n24 Denne ret finder, at afgørelsen af appelsagerne afhænger af fortolkningen af en række fællesskabsretlige bestemmelser, herunder artikel 28 EF og 30 EF, forordning nr. 258/97, direktiv 2001/83, forordning nr. 178/2002 og direktiv 2002/46.\n25 På denne baggrund har Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen besluttet at udsætte sagerne og i sag C-211/03 forelægge Domstolen følgende spørgsmål til præjudiciel afgørelse:\n»1) a) Er det omtvistede produkt »lactobact omni FOS« en fødevare (eventuelt et kosttilskud) eller et lægemiddel? Er denne konstatering bindende i samtlige medlemsstater?\nb) Er det afgørende for klassificeringen, om produktet ifølge brugsanvisningen skal oprøres i vand eller yoghurt? Eller er dets tilstand ved indførslen afgørende?\nc) Såfremt Domstolen antager, at det omhandlede produkt er et lægemiddel, dog således at det fortsat skal betragtes som en fødevare i de medlemsstater, hvor det hidtil var klassificeret som sådan, opstår der for den forelæggende ret de spørgsmål, som danner grundlag for spørgsmål 2, litra f), sammenholdt med spørgsmål 2, litra c); med henvisning til de nævnte spørgsmål anmodes om en besvarelse af disse.\nd) Såfremt »lactobact omni FOS« er en fødevare (kosttilskud), er der da tale om et nyt levnedsmiddel som omhandlet i [forordning nr. 258/97]? Hvordan er forholdet mellem de forskellige retsgrundlag?\n2) Såfremt de ovenfor i spørgsmål 1, litra a)-d), anførte (klassificerings)spørgsmål – som hidtil – ikke skal afgøres af EF-Domstolen, men af de nationale retter, anmodes samtidig om bidrag til at kunne foretage en korrekt vurdering af de under spørgsmål 1, litra b), anførte spørgsmål ud fra en fællesskabsretlig betragtning, i det omfang fællesskabsretten har betydning for disse.\nDer opstår endvidere følgende spørgsmål:\na) i) Skal en klassificering af det omtvistede produkt foretages ifølge artikel 2, stk. 1 og 2, jf. stk. 3, litra d), i [forordning nr. 178/2002], eller – efter gennemførelsesperiodens udløb – ifølge [direktiv 2002/46], og i givet fald ifølge hvilke afsnit af direktivet?\nii) Såfremt […] artikel 2, stk. 1 og 2, jf. stk. 3, litra d), [i forordning nr. 178/2002] finder anvendelse, opstår der følgende spørgsmål: Er det korrekt, at det ikke længere er afgørende, hvilket (objektivt) formål produktet overvejende har, men at et produkt, der opfylder betingelserne for klassificering både som fødevare og som lægemiddel, retligt betragtet altid – alene – er et lægemiddel? I hvilket omfang er dets art – og det konkrete produkt – herved af betydning?\nb) Hvad er definitionen af begrebet »farmakologisk virkning«, der er væsentlig for produktets klassificering – bl.a. ifølge […] artikel 2, stk. 1 og 2, jf. stk. 3, litra d) [i forordning nr. 178/2002]?\nEr især betingelsen med hensyn til sundhedsrisiko et led i denne definition?\nc) Finder den opfattelse, som EF-Domstolen gav udtryk for i dom af 30. november 1983, van Bennekom (sag 227/82, Sml. s. 3883, præmis 39), angående en generel vurdering af vitaminpræparater, at det skal være muligt at indføre et omsætningsegnet produkt, der i fremstillingsmedlemsstaten kan bringes i omsætning som levnedsmiddel ved meddelelse af en markedsføringstilladelse, selv om produktet i modtagelsesstaten betragtes som lægemiddel, når en markedsføringstilladelse er forenelig med kravene om beskyttelse af sundheden, også anvendelse på probiotiske produkter som det foreliggende, og fastholder EF-Domstolen sin opfattelse under hensyn til senere fællesskabsret?\nd) i) Såfremt begrebet »sundhedsrisiko« i spørgsmål 2, litra b) og c), eller i forbindelse med anden relevant fællesskabsret, f.eks. artikel 28 EF og 30 EF, er af betydning, spørges:\nSkal de sikre maksimumsgrænser, det såkaldte Upper-Safe-Level, lægges til grund, eller skal niveauet sænkes, f.eks. fordi de pågældende stoffer allerede optages gennem næringen, og/eller fordi der – i hvert fald ved længere tids optagelse – kan være behov for at tage hensyn til forskellige forbrugergrupper og deres varierende grad af følsomhed?\nii) Er en – individuel – fastsættelse af et Upper-Safe-Level, og i givet fald domstolenes – individuelle – sænkning af niveauet, hvorved der efter national ret alene kan foretages en begrænset efterprøvelse af fagmyndighedernes skønsmargin, i strid med fællesskabsretten?\ne) i) Er det af betydning for muligheden for at kunne markedsføre et produkt som fødevare (kosttilskud) i Tyskland, der lovligt er markedsført som fødevare i mindst én anden medlemsstat, at de kompetente tyske myndigheder indholdsmæssigt giver udtryk for, at der »ikke er et ernæringsmæssigt behov« for dette produkt i Tyskland?\nii) I bekræftende fald: Er det skøn, som tilkommer myndigheden i henhold til national ret, og som alene er undergivet en begrænset efterprøvelse ved domstolene, i overensstemmelse med fællesskabsretten?\nf) Såfremt EF-Domstolen besvarer spørgsmål 2, litra c), om van Bennekom-dommen bekræftende, og der her i sagen ikke foreligger uforenelighed med kravene til beskyttelsen af sundheden, spørges: Hvorledes kan kravet på meddelelse af en markedsføringstilladelse gennemtvinges? Kan den generelle beslutning ifølge § 47 a i [lov om fødevarer], som der er ansøgt om, afslås, uden at det er i strid med fællesskabsretten, fordi der ifølge den tyske klassificeringsordning er tale om et lægemiddel, mens produktet kan bringes i omsætning i fremstillingsmedlemsstaten som fødevare? Er det i overensstemmelse med fællesskabsretten, navnlig med artikel 28 EF og 30 EF, såfremt bestemmelsen i § 47 a i [lov om fødevarer] ikke anvendes analogt på sådanne lægemidler? I benægtende fald: Kan den tyske stat fritages fra et påtænkt pålæg fra de tyske domstole om at træffe en generel beslutning ifølge § 47 a i [lov om fødevarer] (analogt) uden at handle i strid med fællesskabsretten, idet staten eller den myndighed, der har kompetence med hensyn til fødevarer, men ikke lægemidler, fremsætter indsigelse om, at der ikke kan udstedes en generel beslutning ifølge § 47 a i [lov om fødevarer] (analogt), da der efter det tyske system er tale om et lægemiddel\ni) grundet den kompetente myndigheds manglende kompetence til at udstede generelle beslutninger ifølge § 47 a i [lov om fødevarer] også for lægemidler\nii) som følge af manglende tilladelse til markedsføring som lægemiddel?\ng) For det tilfælde, at det omhandlede produkt henset til EF-Domstolens besvarelse skal betragtes som fødevarer (eventuelt også som kosttilskud), men under ingen omstændigheder som lægemiddel, opstår der spørgsmål om anvendeligheden af [forordning nr. 258/97], der har forrang i forhold til § 47 a i [lov om fødevarer], og herunder om denne anvendelighed i givet fald udelukker en retlig interesse i det foreliggende søgsmål. Retten spørger derfor:\nHvorledes skal udtrykket »som ikke hidtil har været anvendt ... i nævneværdigt omfang« i […] artikel 1, stk. 2, i [forordning nr. 258/97] fortolkes? Er det tilstrækkeligt, at et probiotikum, kaldet »Ecologic 316«, som svarer til det omtvistede produkt, i det nederlandske statstidende af 16. februar 1995 blev erklæret handelsegnet, og at det fremgår af faktura af 20. maj 1996, at sagsøgeren modtog en leverance af Ecologic 326, eller hvilke betingelser skal mindst være opfyldt for at kunne antage, at anvendelsen hidtil har haft et nævneværdigt omfang i den betydning, hvori dette udtryk anvendes i […] artikel 1, stk. 2, i [forordning nr. 258/97]? Hvortil refererer udtrykket »ikke hidtil«?\nh) Såfremt EF-Domstolen ikke selv besvarer spørgsmål 1, litra a)-d), kan den nationale ret da forelægge spørgsmål om klassificering af produkter eller naturvidenskabelige eller metodiske spørgsmål for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, og i hvilket omfang er dennes udtalelser i givet fald bindende for den nationale ret? Findes der en adgang til efterprøvelse (evt. en efterprøvelsespligt) for så vidt angår udtalelserne alene for Fællesskabets retsinstanser eller tillige gennem den forelæggende nationale ret?«\n26 I sag C-299/03 og C-316/03 – C-318/03 er de af Oberverwaltungsgericht für das Land Nordrhein-Westfalen forelagte spørgsmål identiske med spørgsmålene i sag C-211/03 med undtagelse af følgende forskelle: For det første nævnes i hver af sagerne det i tvisten i hovedsagen omhandlede produkt ved navn i spørgsmål 1, litra a). Dernæst stilles spørgsmål 1, litra b) og d), og spørgsmål 2, litra g), alene i sag C-211/03 uden at blive gentaget i sag C-299/03 og C-316/03 – 318/03. Endelig suppleres spørgsmål 2, litra b), i de sidstnævnte sager således:\n»Efter at man i [direktiv 2001/83] i artikel 1, nr. 2, andet alternativ (vedrørende såkaldte funktionslægemidler), har indført det nye begreb »fysiologiske funktioner«, opstår tillige spørgsmålet om betydningen af dette begreb og forholdet til begrebet »farmakologisk virkning«.«\n27 Den forelæggende ret har desuden præciseret, at kompetencen til at udstede generelle beslutninger i henhold til § 47 a i lov om fødevarer er overgået til det nyoprettede Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit.\n28 Ved kendelse afsagt af Domstolens præsident den 22. september 2002 blev sag C-211/03, C-299/03 og C-316/03 – C-318/03 forenet med henblik på den skriftlige forhandling, den mundtlige forhandling og dommen.\n29 Med spørgsmål 1, litra b), som skal behandles først, ønsker den nationale ret nærmere bestemt oplyst, om måden, hvorpå et produkt indtages, har betydning for, om det skal klassificeres som lægemiddel eller fødevare.\n30 For at afgøre, om et produkt skal klassificeres som lægemiddel eller fødevare i fællesskabsretlig forstand, skal de kompetente nationale myndigheder træffe afgørelse i hvert enkelt tilfælde ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber, herunder bl.a. dets sammensætning, farmakologiske egenskaber, således som disse kan fastslås på den videnskabelige forsknings aktuelle udviklingstrin, anvendelsesmåde, produktets udbredelse, forbrugernes kendskab hertil samt de risici, som dets brug kan medføre (jf. Van Bennekom-dommen, præmis 29, dom af 21.3.1991, sag C-369/88, Delattre, Sml. I, s. 1487, præmis 26 og 35, og sag C-60/89, Monteil og Samanni, Sml. I, s. 1547, præmis 29, af 16.4.1991, sag C-112/89, Upjohn, »Upjohn I«, Sml. I, s. 1703, præmis 23, af 20.5.1992, sag C-290/90, Kommissionen mod Tyskland, Sml. I, s. 3317, præmis 17, og af 29.4.2004, sag C-150/00, Kommissionen mod Østrig, Sml. I, s. 3891, præmis 64).\n31 Den anvendelsesmåde, som der skal tages hensyn til ved denne samlede bedømmelse, omfatter i givet fald den omstændighed, at det omhandlede produkt ifølge brugsanvisningen skal blandes med vand eller yoghurt. Men dette element er ikke i sig selv afgørende og udelukker ikke, at der tages hensyn til produktets egenskaber i dets oprindelige tilstand, før det blandes med vand eller yoghurt.\n32 Følgelig skal spørgsmål 1, litra b), besvares med, at klassificeringen af et produkt som lægemiddel eller fødevare skal foretages ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber, som skal fastslås såvel i produktets oprindelige tilstand, som når det i overensstemmelse med brugsanvisningen er blandet med vand eller yoghurt.\n33 Da spørgsmål 1, litra c), er begrænset til at henvise til spørgsmål 2, litra c) og f), kræver det ikke noget selvstændigt svar.\nSpørgsmål 2, litra a), nr. i)\n34 Med spørgsmål 2, litra a), nr. i), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, hvordan forholdet er mellem forordning nr. 178/2002 og direktiv 2002/46.\n35 Det fremgår af definitionen af kosttilskud i artikel 2, litra a), i direktiv 2002/46, at de udgør en særlig kategori af fødevarer.\n36 Forordning nr. 178/2002 udgør en generel norm, som ud over at oprette Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og fastsætte procedurer vedrørende fødevaresikkerhed opstiller generelle principper og krav i fødevarelovgivningen.\n37 I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning nr. 178/2002 må fødevarer ikke markedsføres, hvis de er farlige, og i henhold til samme bestemmelses stk. 2 betragtes fødevarer som farlige, hvis de anses for at være sundhedsskadelige eller uegnede til menneskeføde. I henhold til stk. 7 i samme artikel anses en fødevare, der overholder de specifikke fællesskabsbestemmelser om fødevaresikkerhed, for at være sikker med hensyn til de aspekter, der er omfattet af specifikke fællesskabsbestemmelser. I henhold til samme artikels stk. 8 udelukker det forhold, at en fødevare er i overensstemmelse med specifikke bestemmelser gældende for denne fødevare, imidlertid ikke, at de kompetente myndigheder kan træffe passende foranstaltninger for at begrænse markedsføring af fødevaren eller kræve dens tilbagetrækning fra markedet, hvis der på trods af overensstemmelse med kravene er grund til at mistænke fødevaren for at være farlig.\n38 Det fremgår af den ordning, som er indført ved forordning nr. 178/2002, herunder dens artikel 14, stk. 1, 2, 7 og 8, at forordningen, for så vidt angår bestemmelserne om fødevaresikkerhed, udgør et supplerende regelsæt i forhold til direktiv 2002/46.\n39 Heraf følger, at spørgsmål 2, litra a), nr. i), skal besvares med, at forordning nr. 178/2002 udgør et supplerende regelsæt i forhold til direktiv 2002/46, hvis anvendelse er udelukket, i det omfang fællesskabslovgivning som det nævnte direktiv indeholder specialbestemmelser for bestemte kategorier af fødevarer.\nSpørgsmål 2, litra a), nr. ii)\n40 Med spørgsmål 2, litra a), nr. ii), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om det udelukkende er de fællesskabsretlige bestemmelser, der gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse på et produkt, der opfylder såvel betingelserne for at være en fødevare som betingelserne for at være et lægemiddel.\n41 Det bemærkes, at den brede definition af udtrykket »fødevarer« i artikel 2, stk. 1, i forordning nr. 178/2002 kan omfatte lægemidler. Det fremgår imidlertid af stk. 3, litra d), i samme artikel, at udtrykket ikke omfatter lægemidler i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i direktiv 2001/83.\n42 Tilsvarende er det i artikel 1, stk. 2, i direktiv 2002/46 fastsat, at dette direktiv ikke omfatter medicinske specialiteter som defineret i direktiv 2001/83.\n43 Det følger heraf, at det alene er de fællesskabsretlige bestemmelser, som gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse på et produkt, der opfylder såvel betingelserne for at være en fødevare som betingelserne for at være et lægemiddel (jf. i denne retning dom af 28.10.1992, sag C-219/91, Ter Voort, Sml. I, s. 5485, præmis 19 og 20).\n44 Denne fortolkning finder støtte i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/27/EF af 31. marts 2004 om ændring af direktiv 2001/83/EF (EUT L 136, s. 34), selv om fristen for gennemførelse af direktivet først udløber den 30. oktober 2005. Ved dette direktiv indsættes der således en ny artikel 2 i direktiv 2001/83, hvis stk. 2 har følgende ordlyd:\n»I tilfælde af tvivl om, hvorvidt et produkt ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber kan være omfattet af definitionen af lægemiddel og definitionen af et produkt henhørende under anden fællesskabslovgivning, finder dette direktiv anvendelse.«\n45 Følgelig skal spørgsmål 2, litra a), nr. ii), besvares med, at det alene er de fællesskabsretlige bestemmelser, som gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse på et produkt, der opfylder såvel betingelserne for at være en fødevare som betingelserne for at være et lægemiddel.\nSpørgsmål 2, litra b)\n46 Med spørgsmål 2, litra b), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, hvorledes begrebet »farmakologisk virkning« skal defineres i forbindelse med klassificeringen af et produkt som lægemiddel. Den ønsker desuden oplyst, om kravet med hensyn til sundhedsrisiko er et integrerende led i denne definition.\n47 Det skal præciseres, at udtrykket »farmakologisk virkning« hverken forekommer i forordning nr. 178/2002, direktiv 2001/83 eller direktiv 2002/46. I retspraksis vedrørende lægemidler har Domstolen derimod anvendt udtrykket »farmakologiske egenskaber«. Det fremgår af forelæggelseskendelsen, at spørgsmål 2, litra b), refererer til denne retspraksis.\n48 I henhold til artikel 1, nr. 2, første afsnit, i direktiv 2001/83 forstås ved lægemiddel »ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der betegnes som middel til helbredelse eller forebyggelse af sygdomme hos mennesker«. Ifølge denne bestemmelses andet afsnit forstås ved lægemiddel ligeledes »ethvert stof eller enhver sammensætning af stoffer, der er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker«.\n49 Direktiv 2001/83 giver således to definitioner af lægemiddel: en definition »efter betegnelse« og en anden definition »efter funktion«. Et produkt er et lægemiddel, hvis det er omfattet af en af disse to definitioner.\n50 I den anden definition af lægemiddel svarer udtrykket »fysiologiske funktioner« til udtrykket »legemsfunktioner«, der optræder i artikel 1, nr. 2, andet afsnit, i direktiv 65/65. Eftersom direktiv 2001/83 ifølge dets første betragtning har til formål at gennemføre en kodificering, skal de nævnte udtryk anses for i det væsentlige at have samme betydning. Det følger heraf bl.a., at retspraksis vedrørende definitionen af lægemiddel i direktiv 65/65 kan overføres til definitionen i direktiv 2001/83.\n51 Som det er nævnt i præmis 30, skal de nationale myndigheder for at afgøre, om et produkt er omfattet af definitionen af et lægemiddel »efter funktion« i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i direktiv 2001/83, træffe afgørelse i hvert enkelt tilfælde ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber, herunder bl.a. dets sammensætning, farmakologiske egenskaber, således som disse kan fastslås på den videnskabelige forsknings aktuelle udviklingstrin, anvendelsesmåde, produktets udbredelse, forbrugernes kendskab hertil samt de risici, som dets brug kan medføre.\n52 Et produkts farmakologiske egenskaber er den faktor, på grundlag af hvilken det tilkommer medlemsstaternes myndigheder ud fra produktets potentielle virkninger at vurdere, om det er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker, således som det anføres i artikel 1, nr. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/83.\n53 Sundhedsrisikoen – som den forelæggende ret har henvist til – er en selvstændig faktor, som ligeledes skal tages i betragtning af de kompetente nationale myndigheder ved klassificeringen af produktet som lægemiddel »efter funktion« (jf. i denne retning dommen i sagen Kommissionen mod Østrig, præmis 65).\n54 Spørgsmål 2, litra b), skal besvares med, at et produkts farmakologiske egenskaber er den faktor, på grundlag af hvilken det tilkommer medlemsstaternes myndigheder ud fra produktets potentielle virkninger at vurdere, om det er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker, således som det anføres i artikel 1, nr. 2, andet afsnit, i direktiv 2001/83. Den sundhedsrisiko, som anvendelsen af et produkt kan medføre, er en selvstændig faktor, som ligeledes skal tages i betragtning af de kompetente nationale myndigheder ved klassificeringen af produktet som lægemiddel.\nOm spørgsmål 2, litra c) og f)\n55 Med spørgsmål 2, litra c) og f), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om det skal være muligt at indføre et produkt, som lovligt markedsføres som levnedsmiddel i en medlemsstat, ved meddelelse af en markedsføringstilladelse i en anden medlemsstat, hvor produktet anses for et lægemiddel, og hvorledes en markedsføringstilladelse i et sådant tilfælde kan erhverves.\n56 På fællesskabsrettens nuværende udviklingstrin er det stadig muligt, at der består forskelle mellem medlemsstaterne for så vidt angår klassificeringen af produkter som lægemidler eller fødevarer. Det forhold, at et produkt betegnes som fødevare i en anden medlemsstat, er således ikke tilstrækkeligt grundlag for et forbud mod, at produktet i indførselsmedlemsstaten klassificeres som lægemiddel, når det fremviser et lægemiddels egenskaber (jf. dom af 29.4.2004, sag C-387/99, Kommissionen mod Tyskland, Sml. I, s. 3773, præmis 52 og 53, og dommen i sagen Kommissionen mod Østrig, præmis 59 og 60).\n57 Hvis et produkt korrekt er klassificeret som lægemiddel i direktiv 2001/83’s forstand, er markedsføringen af produktet betinget af, at der er udstedt en tilladelse til markedsføring i henhold til dette direktivs artikel 6, stk. 1. Procedurerne for meddelelse af en sådan tilladelse og virkningerne heraf er detaljeret angivet i direktivets artikel 7-39.\n58 For så vidt som direktiv 2001/83 harmoniserer bestemmelserne om fremstilling, distribution og anvendelse af lægemidler, er det ikke længere muligt for medlemsstaterne at gennemføre nationale foranstaltninger, som begrænser varernes frie bevægelighed på grundlag af artikel 30 EF, herunder af hensyn til beskyttelse af menneskers sundhed (jf. dom af 19.3.1998, sag C-1/96, Compassion in World Farming, Sml. I, s. 1251, præmis 47 og den deri nævnte retspraksis).\n59 Herefter er en medlemsstat ikke længere berettiget til at påberåbe sig hensynet til menneskers sundhed, jf. artikel 30 EF, for at gøre markedsføring på dens område af produkter, der er omfattet af direktiv 2001/83, betinget af overholdelse af krav til selve produkterne, som går videre end de grunde til at give afslag, som er fastsat i dette direktiv.\n60 Følgelig skal spørgsmål 2, litra c) og f), besvares med, at et produkt, som udgør et lægemiddel i direktiv 2001/83’s forstand, kun kan indføres til en anden medlemsstat, såfremt der opnås en markedsføringstilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med direktivets bestemmelser, uanset om produktet lovligt markedsføres i en anden medlemsstat som fødevare.\nSpørgsmål 2, litra d), nr. i)\n61 Med spørgsmål 2, litra d), nr. i), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, hvilken betydning begrebet sikre maksimumsgrænser skal tillægges ved klassificeringen af et produkt som lægemiddel eller som fødevare i den forstand, hvori disse udtryk anvendes i de fællesskabsretlige bestemmelser.\n62 Begrebet »sikre maksimumsgrænser« er anvendt i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2002/46. Ifølge denne bestemmelse udgør det et af de elementer, der skal tages hensyn til ved fastsættelsen af den maksimale mængde af vitaminer og mineraler i kosttilskud.\n63 Det bemærkes, at dette begreb ikke som sådant spiller nogen rolle for sondringen mellem lægemidler og fødevarer. Det kan således dels vise sig nødvendigt at fastsætte sikre maksimumsgrænser for visse fødevarer, som ikke kan anses for lægemidler. Dels kan et produkt, der anvendes i mængder, der ligger under en eventuel sikker maksimumsgrænse, efter betegnelse eller efter funktion udgøre et lægemiddel.\n64 Det følger heraf, at spørgsmål 2, litra d), nr. i), skal besvares med, at begrebet »sikre maksimumsgrænser« i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2002/46 ikke har nogen betydning for sondringen mellem lægemidler og fødevarer.\nOm spørgsmål 2, litra d), nr. ii)\n65 Med spørgsmål 2, litra d), nr. ii), har den forelæggende ret forelagt Domstolen et spørgsmål vedrørende de nationale myndigheders skønsmargin med hensyn til fastsættelsen af de sikre maksimumsgrænser.\n66 Henset til svaret på spørgsmål 2, litra d), nr. i), er det ufornødent at besvare spørgsmål 2, litra d), nr. ii).\nSpørgsmål 2, litra e), nr. i)\n67 Med spørgsmål 2, litra e), nr. i), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om den omstændighed, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov hos befolkningen i en medlemsstat, kan begrunde, at medlemsstaten forbyder markedsføring af en fødevare eller et kosttilskud, som lovligt fremstilles eller markedsføres i en anden medlemsstat.\n68 Når der ikke er sket en harmonisering, og i det omfang, der på den videnskabelige forsknings aktuelle udviklingstrin består en vis usikkerhed, kan medlemsstaterne under visse omstændigheder på grundlag af artikel 30 EF begrænse markedsføringen af fødevarer, som lovligt markedsføres i en anden medlemsstat, af hensyn til beskyttelsen af menneskers sundhed og liv (jf. i denne retning dom af 23.9.2003, sag C-192/01, Kommissionen mod Danmark, Sml. I, s. 9693, præmis 42).\n69 I en sådan sammenhæng kan kriteriet om et ernæringsmæssigt behov hos en medlemsstats befolkning spille en rolle ved den grundige evaluering, der foretages af medlemsstaten af den risiko, der kan være for folkesundheden ved tilsætning af næringsstoffer til fødevarer. Den omstændighed, at der ikke foreligger et sådant behov, kan imidlertid ikke i sig selv begrunde et totalt forbud i henhold til artikel 30 EF mod markedsføring af fødevarer, der fremstilles og/eller markedsføres lovligt i andre medlemsstater (dommen i sagen Kommissionen mod Danmark, præmis 54).\n70 For så vidt angår harmonisering bemærkes, at direktiv 2002/46 gennemfører en vis harmonisering af de nationale lovgivninger om kosttilskud som defineret i direktivets artikel 2, litra a).\n71 Det følger af dette direktivs artikel 3 og dets anden betragtning, at kosttilskud, som opfylder bestemmelserne i direktivet, principielt kan markedsføres frit i Fællesskabet.\n72 Medlemsstaterne bevarer kun begrænsede muligheder for at begrænse markedsføringen af sådanne kosttilskud. Artikel 12 i direktiv 2002/46 bestemmer således, at en medlemsstat, der agter at begrænse markedsføringen af et produkt, der er i overensstemmelse med direktivet, udførligt skal godtgøre, at anvendelsen af dette produkt udgør en fare for sundheden. Den blotte konstatering af, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov hos befolkningen i den berørte medlemsstat, er ikke tilstrækkelig til at bevise, at der foreligger en sådan fare. Derimod kan det ikke udelukkes, at den omstændighed, at der ikke foreligger et sådant behov, kan udgøre et af flere indicier for, at der foreligger en fare for sundheden.\n73 Det følger heraf, at spørgsmål 2, litra e), nr. i), skal besvares med, at kriteriet om ernæringsmæssigt behov hos befolkningen i den berørte medlemsstat kan tages i betragtning ved en medlemsstats bedømmelse af de risici for folkesundheden, som fødevarer eller kosttilskud kan skabe. Den omstændighed, at der ikke foreligger et sådant behov, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til at begrunde et totalt forbud i medfør af artikel 30 EF eller i medfør af artikel 12 i direktiv 2002/46 mod at markedsføre fødevarer eller kosttilskud, som lovligt fremstilles eller markedsføres i en anden medlemsstat.\nSpørgsmål 2, litra e), nr. ii)\n74 Med spørgsmål 2, litra e), nr. ii), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om det er i overensstemmelse med fællesskabsretten, at de nationale myndigheders skønsmargin med hensyn til konstateringen af, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov, alene er undergivet en begrænset domstolsprøvelse.\n75 I præmis 34 i dom af 21. januar 1999, Upjohn, »Upjohn II« (sag C-120/97, Sml. I, s. 223), fastslog Domstolen, at når en fællesskabsmyndighed under udøvelsen af sine opgaver skal foretage komplicerede vurderinger, har den derved et vidt skøn, som er underkastet en begrænset domstolskontrol, der ikke indebærer, at fællesskabsretsinstansen sætter sin vurdering af de faktiske omstændigheder i stedet for myndighedens. Fællesskabsretsinstansen efterprøver derfor i et sådant tilfælde kun rigtigheden af de faktiske forhold og den retlige kvalifikation, myndigheden har foretaget heraf, særligt, om myndighedens handlemåde er åbenbart urigtig eller behæftet med magtfordrejning, og om myndigheden åbenbart har overskredet grænserne for sit skøn.\n76 Heraf udledte Domstolen i Upjohn II-dommens præmis 35, at det i henhold til fællesskabsretten ikke kan kræves, at medlemsstaterne indfører en mere omfattende domstolsprøvelse af nationale afgørelser om at tilbagekalde markedsføringstilladelser, der er truffet i henhold til direktiv 65/65 og på grundlag af komplicerede vurderinger, end den prøvelse, Domstolen foretager i lignende tilfælde.\n77 Domstolen præciserede dog i præmis 36 i Upjohn II-dommen, at enhver national domstolsprøvelse af de nationale myndigheders afgørelser om tilbagekaldelse af markedsføringstilladelser skal give den domstol, ved hvilken der er anlagt sag med påstand om ophævelse af en sådan afgørelse, mulighed for effektiv anvendelse af de relevante principper og regler i fællesskabsretten i forbindelse med prøvelsen af dens lovlighed.\n78 Tilsvarende principper finder anvendelse med hensyn til de nationale myndigheders klassificering af et produkt som et lægemiddel eller disse myndigheders konstatering af, at der eventuelt ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov hos en medlemsstats befolkning med hensyn til det omhandlede produkt.\n79 Det følger heraf, at spørgsmål 2, litra e), nr. ii), skal besvares med, at den omstændighed, at de nationale myndigheders skønsmargin med hensyn til konstateringen af, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov, alene er undergivet en begrænset domstolsprøvelse, er i overensstemmelse med fællesskabsretten under forudsætning af, at den nationale procedure for domstolsprøvelse af de afgørelser, som disse myndigheder træffer på området, giver den domstol, ved hvilken der er anlagt sag med påstand om ophævelse af en sådan afgørelse, mulighed for effektiv anvendelse af de relevante principper og regler i fællesskabsretten i forbindelse med prøvelsen af dens lovlighed.\nSpørgsmål 2, litra g)\n80 Med spørgsmål 2, litra g), har den forelæggende ret forespurgt Domstolen, hvorledes betingelsen i artikel 1, stk. 2, i forordning nr. 258/97, hvorefter levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser kun er omfattet af forordningens anvendelsesområde, hvis de ikke hidtil har været anvendt til konsum i nævneværdigt omfang i Fællesskabet, skal fortolkes. Den forelæggende ret ønsker nærmere bestemt oplyst, dels under hvilke betingelser der kan antages at foreligge konsum i et ikke nævneværdigt omfang, dels hvilken dato, der er skæringsdato for vurderingen af et sådant konsum.\n81 Forordning nr. 258/97 har til formål at fastsætte regler for markedsføring af nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser som sådanne, der indeholder genetisk modificerede organismer.\n82 Denne forordnings artikel 1, stk. 2, tilsigter at fastsætte grænserne for forordningens anvendelsesområde, bl.a. ved at definere, hvad der skal forstås ved nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser. Ifølge denne definition anses alene levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, »som ikke hidtil har været anvendt til konsum i nævneværdigt omfang i Fællesskabet«, for at være »nye«.\n83 Denne betingelse vedrører konsum forstået som menneskers indtagelse. For at opfylde en sådan betingelse er det tilstrækkeligt, at det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende levnedsmiddelingrediens forud for skæringsdatoen ikke er blevet indtaget af mennesker i et omfang af betydning.\n84 For at bedømme, om der foreligger et sådant konsum, skal den kompetente myndighed tage hensyn til alle foreliggende omstændigheder i det enkelte tilfælde.\n85 Hvis det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende ingrediens er blevet markedsført i en eller flere medlemsstater forud for skæringsdatoen, er denne omstændighed relevant med henblik på en sådan bedømmelse.\n86 De omstændigheder, som tages i betragtning, skal vedrøre selve det levnedsmiddel eller den ingrediens, som er genstand for undersøgelsen, og ikke et tilsvarende eller sammenligneligt levnedsmiddel eller en tilsvarende eller sammenlignelig ingrediens. Inden for området for nye levnedsmidler eller nye levnedsmiddelingredienser kan det således ikke udelukkes, at selv tilsyneladende mindre forskelle kan medføre alvorlige følger for folkesundheden, i hvert fald indtil det ved egnede procedurer er fastslået, at det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende ingrediens er uskadelig(t).\n87 Med hensyn til den skæringsdato, som skal lægges til grund ved bedømmelsen af omfanget af konsumet af det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende ingrediens, skal udtrykket »hidtil« i artikel 1, stk. 2, i forordning nr. 258/97 anses for at referere til forordningens ikrafttrædelsesdato. I henhold til forordningens artikel 15 er denne dato den 15. maj 1997.\n88 Følgelig skal spørgsmål 2, litra g), besvares med, at artikel 1, stk. 2, i forordning nr. 258/97 skal fortolkes således, at et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens ikke har været anvendt til konsum i nævneværdigt omfang i Fællesskabet, hvis det under hensyn til alle foreliggende omstændigheder i det enkelte tilfælde fastslås, at dette levnedsmiddel eller denne levnedsmiddelingrediens forud for skæringsdatoen ikke er blevet indtaget af mennesker i et omfang af betydning i nogen af medlemsstaterne. Den 15. maj 1997 er skæringsdatoen for vurderingen af omfanget af konsumet af det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende levnedsmiddelingrediens.\nSpørgsmål 2, litra h)\n89 Med spørgsmål 2, litra h), ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om en national ret kan forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, og i bekræftende fald i hvilket omfang dennes udtalelser er bindende for vedkommende nationale ret.\n90 Blandt Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets kommissorium og opgaver som defineret i artikel 22 og 23 i forordning nr. 178/2002 optræder ikke besvarelse af spørgsmål fra nationale retter.\n91 Herudover er det i artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1304/2003 af 23. juli 2003 om den procedure, som Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet skal anvende i forbindelse med de anmodninger om ekspertudtalelser, der indgives til den (EFT L 185, s. 6), fastsat, at den enkelte medlemsstat underretter autoriteten om, »hvilke statslige myndigheder der har beføjelser til at fremsende anmodninger om ekspertudtalelser til autoriteten«. Det fremgår ikke af ordlyden af denne bestemmelse, at nationale retter hører til blandt de »statslige myndigheder, der har beføjelser«, som bestemmelsen henviser til.\n92 Det følger heraf, at de nationale retter på fællesskabsrettens nuværende udviklingstrin ikke kan forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet.\n93 Hvis Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet imidlertid måtte afgive en udtalelse, der svarer til genstanden for en verserende sag ved en national ret, bør den nationale ret tillægge en sådan udtalelse den samme værdi som den, der tillægges en sagkyndig udtalelse. Den kunne altså være et bevismiddel, som denne ret skulle tage i betragtning som sådant.\n94 Spørgsmål 2, litra h), skal således besvares med, at en national ret ikke kan forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet. En eventuel udtalelse fra denne myndighed om et emne, som er genstand for en verserende sag ved en national ret, kan udgøre et bevismiddel, som denne ret bør tage i betragtning i den verserende sag.\nSpørgsmål 1, litra a) og d)\nMed spørgsmål 1, litra a) og d), som skal behandles til sidst, ønsker den forelæggende ret nærmere bestemt oplyst, om produkterne lactobact omni FOS, C 1000, OPC 85, Acid Free C-1000 og E-400 skal klassificeres som fødevarer – der eventuelt udgør kosttilskud – eller som lægemidler, og om produktet lactobact omni FOS i tilfælde af, at det er en fødevare, udgør et nyt levnedsmiddel i den forstand, hvori dette udtryk er anvendt i forordning nr. 258/97.\n95 Under en sag efter artikel 234 EF, der hviler på en klar sondring mellem opgaverne for henholdsvis de nationale retter og Domstolen, henhører enhver bedømmelse af de faktiske omstændigheder under den nationale rets kompetence. Domstolen har således ikke kompetence til at tage stilling til de faktiske omstændigheder i hovedsagen eller til at anvende de fællesskabsregler, den har fortolket, på nationale foranstaltninger eller forhold, idet disse spørgsmål udelukkende henhører under den nationale rets kompetence (jf. dom af 22.6.2000, sag C-318/98, Fornasar m.fl., Sml. I, s. 4785, præmis 31 og 32).\n96 Det tilkommer den forelæggende ret at foretage klassificeringen af de produkter, som de fem tvister i hovedsagerne omhandler, under hensyn til de fortolkningsbidrag, som Domstolen er fremkommet med, særlig i denne doms præmis 30-32, 35-39, 41-45, 47-54, 56-60, 62-64 og 81-88.\nPå grundlag af disse præmisser har Domstolen (Første Afdeling) for ret:\n1) Klassificeringen af et produkt som lægemiddel eller fødevare skal foretages ud fra en samlet bedømmelse af dets egenskaber, som skal fastslås såvel i produktets oprindelige tilstand, som når det i overensstemmelse med brugsanvisningen er blandet med vand eller yoghurt.\n2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed udgør et supplerende regelsæt i forhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/46/EF af 10. juni 2002 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om kosttilskud, hvis anvendelse er udelukket i det omfang fællesskabslovgivning som det nævnte direktiv indeholder specialbestemmelser for bestemte kategorier af fødevarer.\n3) Det er alene de fællesskabsretlige bestemmelser, som gælder specielt for lægemidler, der finder anvendelse på et produkt, der opfylder såvel betingelserne for at være en fødevare som betingelserne for at være et lægemiddel.\n4) Et produkts farmakologiske egenskaber er den faktor, på grundlag af hvilken det tilkommer medlemsstaternes myndigheder ud fra produktets potentielle virkninger at vurdere, om det er bestemt til at anvendes i eller på menneskers legemer med henblik på at stille en medicinsk diagnose eller at genoprette, forbedre eller påvirke fysiologiske funktioner hos mennesker, således som det anføres i artikel 1, nr. 2, andet afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler. Den sundhedsrisiko, som anvendelsen af et produkt kan medføre, er en selvstændig faktor, som ligeledes skal tages i betragtning af de kompetente nationale myndigheder ved klassificeringen af produktet som lægemiddel.\n5) Et produkt, som udgør et lægemiddel i direktiv 2001/83’s forstand, kan kun indføres til en anden medlemsstat, såfremt der opnås en markedsføringstilladelse, der er udstedt i overensstemmelse med direktivets bestemmelser, uanset om produktet lovligt markedsføres i en anden medlemsstat som fødevare.\n6) Begrebet »sikre maksimumsgrænser« i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2002/46 har ikke nogen betydning med hensyn til sondringen mellem lægemidler og fødevarer.\n7) Kriteriet om ernæringsmæssigt behov hos befolkningen i den berørte medlemsstat kan tages i betragtning ved en medlemsstats bedømmelse af de risici for folkesundheden, som fødevarer eller kosttilskud kan skabe. Den omstændighed, at der ikke foreligger et sådant behov, er imidlertid ikke i sig selv tilstrækkelig til at begrunde et totalt forbud i medfør af artikel 30 EF eller i medfør af artikel 12 i direktiv 2002/46 mod at markedsføre fødevarer eller kosttilskud, som lovligt fremstilles eller markedsføres i en anden medlemsstat.\n8) Den omstændighed, at de nationale myndigheders skønsmargin med hensyn til konstateringen af, at der ikke foreligger et ernæringsmæssigt behov, alene er undergivet en begrænset domstolsprøvelse, er i overensstemmelse med fællesskabsretten under forudsætning af, at den nationale procedure for domstolsprøvelse af de afgørelser, som disse myndigheder træffer på området, giver den domstol, ved hvilken der er anlagt sag med påstand om ophævelse af en sådan afgørelse, mulighed for effektiv anvendelse af de relevante principper og regler i fællesskabsretten i forbindelse med prøvelsen af dens lovlighed.\n9) Artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser skal fortolkes således, at et levnedsmiddel eller en levnedsmiddelingrediens ikke har været anvendt til konsum i nævneværdigt omfang i Fællesskabet, hvis det under hensyn til alle foreliggende omstændigheder i det enkelte tilfælde fastslås, at dette levnedsmiddel eller denne levnedsmiddelingrediens forud for skæringsdatoen ikke er blevet indtaget af mennesker i et omfang af betydning i nogen af medlemsstaterne. Den 15. maj 1997 er skæringsdatoen for vurderingen af omfanget af konsumet af det pågældende levnedsmiddel eller den pågældende levnedsmiddelingrediens.\n10) En national ret kan ikke forelægge spørgsmål om klassificering af produkter for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet. En eventuel udtalelse fra denne myndighed om et emne, som er genstand for en verserende sag ved en national ret, kan udgøre et bevismiddel, som denne ret bør tage i betragtning i den verserende sag.


Bassel Jradi forlænger med Strømsgodset | Tipsbladet.dk\nBassel Jradi forlænger med Strømsgodset\nBassel Jradi har forlænget sin kontrakt med Strømsgodset.\nDen danske midtbanespiller, Bassel Jradi, der har en fortid i B93, AB, FC Nordsjælland og Lillestrøm, spiller nu i Strømsgodset, hvor han er fast mand i startopstillingen.\nDerfor har den norske klub har derfor også været interesseret i at forlænge Jradis kontrakt, der udløb ved årsskiftet. På sin hjemmeside bekræfter Strømsgodset, at danskeren har sat sin underskrift på en etårig forlængelse.\n- Jeg har alt, jeg har behov for her. Gode holdkammerater, en god træner, fantastiske fans. Jeg bor to minutter fra stadion, og jeg kan have fuld fokus på træning og restitution. Jeg spiller på den plads, som jeg ønsker, og jeg føler, at jeg udvikler mig meget her. I denne sæson har jeg spillet karrierens bedste fodbold, lyder det fra Jradi.\n- Jeg har snakket med min familie og tillidspersonerne omkring mig. Alle har sagt, at jeg burde skriver under med Godset.\nDen danske midtbanespiller har i løbet af sommeren takket nej til et tilbud fra en belgisk klub, og der har også være andre udenlandske klubber, som har forhørt sig. Jradi føler dog, at han skylder Strømsgodset noget.\n- Det med Bosman (at forlade klubben på en fri transfer, red.) er selvfølgelig i tankerne, men jeg føler, at det er unfair over for klubben og fansene, som har troet på mig. Jeg ønsker at give noget tilbage, og jeg har stor tro på det, som sker i Strømsgodset.


Bauhaus »Anmeldelser og oplevelser 2022\nBAUHAUS introducerede konceptet "alt-i-et tag" i 1960, da den første byggemarked åbnede i Mannheim, Tyskland. Indtil da skulle både "gør-det-selv" og professionelle håndværkere søge efter passende værktøj og gode materialer til bolig og have i forskellige specialbutikker. Nu kan de finde alt fra boremaskiner og planter til VVS og maling under ét tag. Så BAUHAUS-konceptet var helt unikt.\nBAUHAUS har eksisteret i mere end 60 år. Kæden har gennem længere tid bevist sin konkurrenceevne med et bredt udvalg af kvalitetsprodukter til konkurrencedygtige priser, kompetent rådgivning og den bedste service.\nDet vigtigste ved BAUHAUS-konceptet var ideen om at samle en lang række specialiserede områder under ét tag. Det var en helt ny måde at forestille sig et byggemarked.\nBAUHAUS i Mannheim har helt fra starten haft fokus på et omfattende og bredt produktsortiment, kompetent rådgivning, kundeorienteret service, høj produktkvalitet og lave priser. I dag er serviceparametrene stadig et væsentligt grundlag for Baukaufhaus.\nEt BAUHAUS stormagasin har i dag et sortiment på mere end 150.000 produkter. Til alle varehuse er knyttet et stort og velassorteret havecenter. De har et bredt og omfattende udvalg af produktområder såsom lys- og elartikler, VVS, værktøj, isenkram, maling, opbevaringsløsninger, fliser, gulve, træ og byggematerialer, samt et meget stort udvalg af haveartikler og planter til indendørs og udendørs.\nBAUHAUS' mål er at tilbyde det største udvalg i branchen og yde en effektiv kundeservice. Deres mål er at sikre, at alle deres sælgere har en faglig baggrund inden for de produktområder, de arbejder inden for, så kunderne altid får en kompetent og serviceorienteret rådgivning. Sidst men ikke mindst tilbyder BAUHAUS lave konkurrencedygtige priser og dermed prisgaranti på hele sortimentet.\nI tråd med BAUHAUS konceptet er varehusene kundeorienterede. Kunderne kan vælge mellem mere end 150.000 produkter fordelt på 15 specialafdelinger. Alt er smukt og overskueligt indrettet.\nDe ønsker også at tage ansvar for at sikre, at deres produkter er fremstillet under humane arbejdsforhold. De indfører derfor gradvist passende krav til deres leverandører. De bestræber dem også på at reducere deres virksomheds miljøbelastning ved blandt andet at stille krav til produkter, sikre sikker opbevaring af kemikalier og god affaldssortering på vores lagre.\nDe giver også deres kunder svar på deres miljø- og sundhedsspørgsmål. Hvis de ikke kan besvare dem på stedet, lover de at finde ud af det og vende tilbage.\nEn virksomheds succes kan måles på de mennesker, der arbejder der. Eller sagt på en anden måde: Virksomheden er aldrig bedre end dens ansatte. Hos BAUHAUS spiller medarbejderne en meget central rolle. BAUHAUS stiller høje krav til sine medarbejdere. Til gengæld er BAUHAUS en god arbejdsplads, hvor den enkelte bliver respekteret. Der er gode personlige udviklings- og karrieremuligheder hos BAUHAUS. Skal en medarbejder ansættes i en højere stilling, søger de altid inden for egne rækker først. De er overbeviste om, at tilfredse og motiverede medarbejdere kan sikre en virksomheds langsigtede vækst og succes. Derfor er en vigtig del af BAUHAUS medarbejderpolitik at fremme og udnytte den enkelte medarbejders kreative evner og interesse for selvstændigt arbejde og ansvar.\nMange derude vil gerne læse din ærlige mening omkring Bauhaus?\nBruger folk stadig videokameraer, og hvorfor skal du anska..\nUNIGgardin A/S blev grundlagt i 2006. Fra starten var fokus tydeligt. Det handler om at levere skræddersyede gardiner i høj kvalitet t...\nBelysning er vigtig i alle rum og også udendørs i haven, på terrassen eller på altanen – også i det offentlige...\nDet er deres vigtigste opgave at tilbyde de skarpeste priser på boligtekstiler til deres kunder. De køber boligtekstiler i store m&ael...\nHomeshop.dk er et online byggemarked, hvor du kan købe alt til dit hjem lige fra grill, byggematerialer, tøj, alt indenfor tilbeh&osl...


2 Brugere, 175 Gæster Online.\nSydamerika 0 Brugere og 1 Gæst læser i øjeblikket dette emne.\nForfatter Emne: Sydamerika (Læst 1688 gange)\n« : 18 Nov 2016, 12:18 »\nEr der andre der har et spil kørende i Sydamerika eller Mellemamerika? Jeg tænker vi kan holde hinanden opdateret på vores saves herinde.\nJeg er startet op med Velez i Arg. - Har lige startet spillet - så beskriver lige holdet og spillerne når jeg har været igennem holdet helt præcist.\nValget er faldt på Velez af forskellige årsager - det er en spændende klub at starte op med med gode talenter og ikke det største hold i Arg. Så det er et langsigtigt save med henblik på Copa Libretodres også.\nDa de sidst vandt Copa L havde de 7 spillere fra egen talent afdeling med og vandt VM for klubhold med en finale sejr og den gang stærke AC Milan.\nMålet er at blive den bedste klub i sydamerika - med fokus på egne talenter - salg af disse talenter skal være med til, at forme klubben.\n« Seneste Redigering: 18 Nov 2016, 15:36 af Ponmani30 » Logged\n« Svar #1: 20 Nov 2016, 19:51 »\nJeg har gang i et spil med Tigres i Mexico, som har et LÆKKERT hold! Bla. har de gode gamle Gignac fra start.\nI første sæson vandt jeg både ligaen og Champions league, lidt heldigt måske da ligaen er MEGET tæt!\nher er lige et billede af første sæson transfers.\nRonaldinho lidt for sjov, men leverede en fantastisk halv sæson!\nHarold gjorde det rigtig godt som backup angriber, og er nu første mand andenn sæson.\nTigres er en klub med en stærk pengemand, ligesom PSG og Man city, som smider penge i klubben.\nDette kan også ses på anden sæson transfers - hvor der er nogle gode talenter iblandt!\nSTØRST af alt er nok VM for klubhold, i anden sæson.. som jeg VANDT!\nAlt i alt et lækkert hold og en god sæson indtil videre, hvor klubben også vælger at bygge nyt stadion, efter første sæson!!!\nHer er lige et overblik over spiller stats, et stykke inde i anden sæson.\n« Seneste Redigering: 20 Nov 2016, 19:53 af degn9900 » Logged\n« Svar #2: 21 Nov 2016, 22:36 »\nVirkelig flot! Super arbejde på allerede 2. sæson - Har du været med i Copa endnu? I FM 16 havde jeg et vanvittigt save med Pachua også fra Mexicanske liga - virkelig en fed liga med sjove hold som kan tiltrække dygtige spillere. Hvordan går det i 3 sæson? Hvordan er taktikken?\n« Svar #3: 22 Nov 2016, 21:47 »\nJeg skal snart igang med 3. sæson, og jeg skifter lidt mellem nogen taktikker.\nMen JA! man kan få dygtige spillere! jeg har sikret mig intet mindre end Memphis Depay, til 3. sæson! 150 mio kr.\nså det er jeg meget spændt på!


Hvorfor forværres moderne asfalt så hurtigt?\nI dag er de fleste motorveje ogfortovene er dækket af asfalt, og dette er helt klart et af de mest almindelige byggematerialer i verden. Takket være den glatte asfaltoverflade kører biler så jævnt som muligt, og folk snubler ikke på fortovene. Men dette er kun under forudsætning af, at belægningen er frisk, og at den ikke er beskadiget. Asfalt begyndte at blive bredt brugt i 1800'erne, og i disse dage var det meget holdbart - det var ikke bange for hverken naturens svagheder eller vægten af mange biler. Og nu begynder asfalten at forværres i de allerførste måneder efter lægning. Hvis du ikke tror på mig, skal du være opmærksom på veje og fortove i nærheden af dit hus - du vil helt sikkert finde et stort antal uregelmæssigheder. For nylig besluttede japanske forskere at finde ud af, hvad der nøjagtigt er årsagen til asfaltens skrøbelighed og gennemførte et eksperiment, hvis resultater i det mindste delvist afklarede situationen. Måske takket være denne opdagelse bliver asfalten stærkere.\nModerne asfalt nedbrydes hurtigere end gammel, men hvorfor?\nVidenskabeligt er asfalt et bjergharpiks, som er et sort stof, der smelter ved 100 grader Celsius. Dette materiale bruges aktivt til konstruktion af forskellige veje, op til landingsbaner til fly. For mange mennesker kan det også komme som en overraskelse, at asfalt er en del af nogle lim og lakker, og et stof i høj klasse bruges selv i maleriet. Men det skal huskes, at asfalt er af naturlig og kunstig oprindelse. Naturlig asfalt bruges som en komponent til lak og andre stoffer og kun kunstig asfalt til vejbygning.\nI Rusland ser asfaltudlægning sådan ud\nVejasfalt i Rusland er den mest korrektekaldet asfaltbeton. Dette byggemateriale inkluderer normalt knust sten, sand, mineralpulver og bitumen. Du kender sandsynligvis allerede de to første komponenter, men hvad betyder de sidste to termer? Mineralpulver, også kendt som fyldstof, er en blanding af knust kalksten og industriaffald. Det giver belægningen mekanisk styrke og gør den samtidig lidt elastisk. Bitumen, tidligere kaldet "jordtjære", er en blanding af kulbrinter og deres derivater. Hvis du ikke dykker ned i kemi, er dette et sort og tyktflydende stof, der klæber sammen alle de andre komponenter i asfalten.\nInteressant faktum: i Storbritannien kaldes den asfaltbeton, vi er vant til asfalt... Og i Europa har asfalt en almindelig sammensætning,men det er lagt i en mere kompleks metode, som den har øget styrke, men det er dyrere. Hovedtræk ved den "europæiske" styling er, at blandingen opvarmes op til 250 grader Celsius, hvorefter den bliver meget blød og ligger fladt på jorden.\nHvorfor forværres asfalt hurtigt?\nEn gruppe japanske forskere ledet af AkihiroMoriyoshi har længe bemærket, at moderne asfalt nedbrydes meget hurtigere end materiale produceret i 1960'erne. For at finde ud af årsagen til faldet i kvalitet undersøgte forskere asfaltprøver fra hele verden samt fragmenter af asfalt fra 60 til 120 år gamle. I løbet af videnskabeligt arbejde genskabte de betingelserne for deres brug og fulgte ændringerne i asfaltstrukturen gennem en computertomograf. Lad mig minde dig om, at denne teknologi giver dig mulighed for at se på objekter uden at ødelægge deres ydre skal.\nFordeling af revner i ny asfalt (a) og 120 år gammel prøve (b)\nMellem gammel og ny asfaltarbejdet afslørede en vigtig forskel - det moderne materiale indeholder for mange unødvendige komponenter. Vi taler om phthalater, fosfater og andre kemiske forbindelser, der ved et uheld trænger ind i materialet under dets oprettelse. Koncentrationen af overskydende stoffer er meget lav og er kun fra 0,0012% til 0,25%. Men dette beløb er mere end nok til, at vejoverfladen bliver skør og dækket af huller efter et par måneder fra lægningsdatoen. Forskere fandt også, at styrken af asfalt falder på grund af en komponent, der gør belægningen vandafvisende.\nHovedproblemet med moderne asfalt er, at den indeholder en masse unødvendige urenheder.\nDer er lidt håb, at producenterneasfaltbeton vil være opmærksom på resultaterne af undersøgelsen og ændre materialets sammensætning. De bør også ændre den måde, de asfalterer på. Men selv hvis sammensætningen ændres, kan vejene stadig kollapse. Faktum er, at miljøforholdene også påvirker asfaltbelægningens holdbarhed. Så under kraftige regnvejr er vejene dækket af vand. Vand trænger ind i porerne og forbliver inde i lang tid op til kolde snaps. Ved begyndelsen af frost fryser den og bliver til is, der bryder belægningen og danner revner.\nHvis du vil diskutere højteknologiske nyheder, kan du deltage i vores Telegram chat. Vi vil være glade for at se dig!\nDet er værd at bemærke, at asfaltbeton på varme dage kan skade dit helbred. Du kan læse, hvad faren er ved dette link.\nForskere har fundet en sandsynlig kilde til metan på Mars\n5 usædvanlige gadgets som gave til 23. februar\nRussisk meddelelse. OPPO A91 - med NFC, men noget er lidt dyrt\nHvem bor på toppen af den højeste aktive vulkan i verden?\nHvorfor jord geoengineering kunne udløse starten af tredje verdenskrig?\nHvilke dyr lever af blod?\nUnik supercomputer dukkede op i Rusland\nUber begyndte at transportere folk med helikopter. Hvor meget koster en sådan flyvning?\nHvordan kom gamle mennesker med ord og lærte at tale?\nNy teknologi gør det muligt at skrive ord med tankens kraft


Billig Is Rabatkode → 15% Rabat - Juli 2022\nHjem Alle kategorier Billig Is Rabatkode og 15% Rabat\nBillig Is Rabatkode og 15% Rabat Juni 2022\nAktive rabatkoder og tilbud for Billig Is blev sidst opdateret den Jun 29, 2022 . Gå til billig-is.dk for flere rabatter og kampagner.\nGå til billig-is.dk\nAnvend alle disse kuponer til Billig Is på få sekunder.\nBillig Is Rabatkode: SOMMER UDSALG SPAR OP TIL 15%\nTag Isterninger Til Kun 220.00kr Hos Billig Is\nTag Tilbehør Startende Ved Kun 39.00kr Hos Billig Is\nTøris Fra 489.00kr\nTag Isterninger Startende Ved Kun 220kr Hos Billig Is\nNyd Tilbehør Startende Ved Kun 39kr Hos Billig Is\nGyldig indtil 9-1-23\nNyd Tøris Til Kun 489kr Hos Billig Is\nNyd Tøris Til Kun 489.00kr Hos Billig Is\nNyd Tilbehør Startende Ved Kun 39.00kr Hos Billig Is\nTag Isterninger Startende Ved Kun 220.00kr Hos Billig Is\nBillig Is almindelige spørgsmål, du kan støde på, når du handler\nHvordan bruger jeg min Billig Is Rabatkode online?\nFor at bruge Billig Is Rabatkode skal du først tilføje de produkter, du elsker, i indkøbskurven og gå videre til kassen. Når du har udfyldt de krævede personlige oplysninger på billig-is.dk, kan du let bemærke et felt, der siger "Billig Is Kampagnekode" eller noget der er relateret til det i nærheden af betalingsdelen. Dette er, hvor dit Billig Is Rabatkoder skal indtastes. Endelig, hvis der er en "Anvend" -stykke ved siden af boksen på billig-is.dk -kassesiden, skal du klikke på den, og nu kan du nyde den specielle rabat, som Billig Is forbereder dig!\nEr der salgshændelser på Billig Is?\nJa. Billig Is leverer eksklusive kampagnekoder til nogle specielle tider. Så på nogle specielle dage vil salget af Billig Is blive leveret i en begrænset periode på billig-is.dk. Du er nødt til at udnytte de specielle dage for at få deres salgsprodukter til at få nogle rabatkoder for Billig Is.\nEr der rabat på min første ordre på Billig Is?\nMåske er det første gang du kigger på dets websted og derefter vælger at placere din første ordre på Billig Is. Bare rolig: Registrer dig først til Billig Is e-mail, så du kan få uventede kuponkoder på Billig Is ved din første ordre for at hjælpe dig med at spare penge. Og så kan du også få flere oplysninger om rabatter og tilbud på Billig Is i din e-mail-adresse på billig-is.dk.\nTilmeld Nyhedsbrev For at Modtage Tilbud Og Nyheder Fra Envii\nGyldig indtil 9-11-22 Alle Envii Kuponer\nNyd Små Fra Kr2638.00 Hos Toyota\nGyldig indtil 15-7-22 Alle Toyota Kuponer\nGyldig indtil 12-1-23 Alle Circodellamoda Kuponer\nFå Nye Produkter Fra 10,00kr Hos Lenes3D\nGyldig indtil 10-7-22 Alle Lenes3D Kuponer\nJule T Shirt Fra Kr100.99\nGyldig indtil 28-6-22 Alle Tenstickers Kuponer\nNyd Håndlavede Smykker Til Kvinder Fra 790,00DKK Hos Pureleaf\nGyldig indtil 12-7-22 Alle Pureleaf Kuponer\nNyd Vikingesmykker Mere End Et Smykke Startende Ved Kun 180kr Hos Odinsklinge\nGyldig indtil 15-7-22 Alle Odinsklinge Kuponer\nTag Puder Og Plaider Til Kun 109,00DKK Hos Rosen Lund\nGyldig indtil 28-6-22 Alle Rosen-lund Kuponer\nBillig Is Rang\n4.8 / 473 Brugeranmeldelser\nVi har samlet de bedste Billig Is rabatkoder, som du kan bruge på dit næste køb hos Billig Is.\n15% Rabat På denne side har vi samlet alle aktuelle rabatkoder og tilbud til Billig Is. Du kan blive den næste heldige der får masser af rabat, bare hold øje med vores side og klik hver gang du ser lignende koder.\nDer kan være amnge penge at spare hos Billig Is!\nBillig Is rabatkoder lige nu\nBillig Is er forpligtet til at levere premium-varer til overkommelige priser. Med 5-stjernede anmeldelser er deres produkter og kundeorienteret service meget anerkendt. Brug følgende bekræftede Billig Is Rabatkode og tilbud for at få store besparelser på op til 15% rabat. Det er det rigtige tidspunkt at shoppe og gemme, så bare tilføj dine yndlingsartikler i kurven nu, og få maksimale besparelser med eksklusiv Billig Is Rabatkoder i Juli 2022.\nBillig Is Tilbudsoplysninger\nFlere nyttige tips i Billig Is onlinebutikken\nTilmeld dig Billig Is\nBillig Is inviterer dig til at blive insider og være den første til at høre om nye ankomster, udsalgsbegivenheder og kampagner. Som ny kunde har du ret til at bruge Billig Is Rabatkode efter at have tilmeldt dig Billig Iss e-mail-nyhedsbrev.\nFølg Billig Is på Sociale Medier\nSociale mediesider såsom Facebook, Instagram og Twitter er tilgængelige for Billig Is kunder, så du kan følge butikken for at få spændende tilbud,Billig Is Rabatkoder og nytilkomne. Gå aldrig glip af denne chance for at få en stor rabat.\nBillig Is Eksisterende Kunde Tilbud\nSe de seneste tilbud udelukkende til eksisterende Billig Is kunder. De giver normalt utrolige Rabatkode og Rabatkoder til loyale kunder, så hold øje med dagens særlige tilbud såsom gratis forsendelse, udsalgsarrangementer og meget mere.\nBillig Is Ferie Tilbud\nBillig Is giver altid fantastiske rabatkoder til særlige helligdage som Black Friday, Cyber Monday og juledag. Det er absolut en fantastisk måde at opnå enorme fordele på på disse særlige dage.\nBillig Is Rabatkoder\nDu kan bruge Billig Is Rabatkode opført af BedstRabatkoder.dk for at få gode tilbud. Hvis du leder efter den seneste og gyldige Billig Is Rabatkoder for Juli 2022, gå ikke glip af indholdet på denne side. Du kan få en stor rabat på dine ordrer ved at vælge fra bekræftet 8 Billig Is Kampagnekode. Få op til 15% rabat på de varer, du elsker.\nDagens Top Billig Is Kuponer, Tilbud


alan.minstyrke.com Online konsultation Mod muskelsmerter\nMuskelsmerter – Søg læge, hvis du ikke kender årsagen Fylder smerter og bevægelsesrestriktion forårsaget af gigt, skader, whiplash, morbus Bechtrew eller overbelastninger alt for meget i dit liv? Lær hvordan du kan gøre noget ved betændelsestilstanden og smerterne, så livskvaliteten, søvnen, dagligt kalorieindtag kvinder og bevægeligheden bliver bedre. Lær hvordan du kan bruge kosten, næringsstoffer, livsstil og endda hjernetræning i behandlingen muskelsmerter håndteringen af kroniske betændelses- og smertetilstande i bevægeapparatet. Sammen med Søren Ejlersen — en af stifterne af Aarstiderne — har jeg skrevet bogen Safter. Bogen indeholder et helt kapitel om, hvordan forskellige urter og planter virker på forskellige organer, systemer og skavanker. En gartner hos Aarstiderne dyrker ekstremløb, men mod døjet med irritation i knæ, ankler og alle andre led fra midtsommeren\nMOD MUSKELSMERTER 6 gode råd til at undgå led- og muskelsmerter\nDe 10 bedste madvarer mod ømme muskler og led Mod muskelsmerter Hvad er årsagerne til muskelsmerter?\nDer findes forskellige muskelsmerter til muskelsmerter. Den hyppigste årsag er, at man er mod efter at have brugt musklerne meget eller på en måde, man ikke plejer. Det kalder mod træningsømhed. Muskelsmerter kan også skyldes, at man har en anden sygdom, som resulterer i ømme muskler. Endelig kan man have muskelsmerter, hvor man ikke kender den præcise årsag. En meget muskelsmerter form for muskelsmerter er træningsømhed, som opstår dagen eller andendagen efter at man har brugt musklerne meget eller bouchard chokolade en måde, man ikke plejer. Smerten og ømheden forsvinder af sig selv i løbet af cirka en uge. Lindring af Muskelsmerter kan ske med gel eller Varmeomslag Kølende BioFreeze gel og spray mod muskelsmerter, giver kølende effekt mod smerter og hævelser. Muskelsmerter skyldes typisk overbelastning af musklerne, men i nogle tilfælde kan der ligge en sygdom bag. Læs om årsager og behandling af muskelsmerter. Tal fra Sundhedsstyrelsen viser, at omkring danskere årligt dør af mavesår på grund af for meget smertestillende medicin, og at op mod danskere har fået kronisk hovedpine på grund af smertestillende medicin. hvordan spiser man gurkemeje Muskelsmerter kan skyldes forskellige ting. Læs mere om årsager og behandling her. Det er svært at sige, hvor mange af de godt danskere, der tager statiner mod forhøjet kolesterol, der oplever muskelsmerter som bivirkning. Endnu en veninde kommer tilbage fra lægen, ligbleg som om hun havde mod et hvidt spøgelse og ikke en hvid kittel. Hun tog derop for at få kureret sin løbeskade, men muskelsmerter tilbage med G-ordet som diagnose. G som i gigt og i gammel.\nLægemiddel ingen returret - læs mere. På lager - sendes inden for hverdage. I alle pakninger med medicin findes en brugsvejledning, som du altid bør læse grundigt, før du tager medicinen. sep Endnu en veninde kommer tilbage fra lægen, ligbleg som om hun havde set et hvidt spøgelse og ikke en hvid kittel. Hun tog derop for at få. Gigt og muskelsmerter g Ibuprofen mod gigt og smerter. DKK ,25 Et håndkøbslægemiddel mod smerter, ømhed og hævelse i led og musker. Muskelsmerter skyldes typisk overbelastning af musklerne, men i nogle tilfælde kan der ligge en sygdom bag. Læs om årsager og behandling af muskelsmerter. Muskelsmerter dækker over forbigående smerte i en eller flere muskelgrupper. Smerter i musklerne kan muskelsmerter ses i forbindelse med træningsømhed. Muskelsmerter provokeres eller forværres typisk ved mod og belastning, og de aftager som regel i hvile.\nMuskelsmerter kan skyldes forskellige ting. Læs mere om årsager og behandling her. Ømme muskler kan være forårsaget af overforbrug af muskler i forbindelse med arbejde eller sport. Lindring af Muskelsmerter kan ske med gel eller Varmeomslag. jun Vi danskere køber lidt over 64 millioner smertestillende piller om måneden. Men hvad er egentlig forskellen på piller som eksempelvis. Langvarige muskelsmerter i eksempelvis nakke og skuldre ses hyppigere hos personer, Hvis du bøjer håndleddet opad mod modstand. Men lider man af magnesium-mangel, kan det på sigt føre til en lang række sygdomme samt muskelsmerter, svimmelhed, ledsmerter og migræne. Mod muskelproblemer. Smerter i muskler, sener og /eller led kan skyldes mange forskellige ting. Her kan du læse om almindelige og sjældne årsager.\nsep Endnu en veninde kommer tilbage fra lægen, ligbleg som om hun havde set et hvidt spøgelse og ikke en hvid kittel. Hun tog derop for at få. Gigt og muskelsmerter g Ibuprofen mod gigt og smerter. DKK ,25 Et håndkøbslægemiddel mod smerter, ømhed og hævelse i led og musker. Led- og muskelsmerter hører nok med til at blive ældre, men der er jo ingen grund til at gå rundt og have ondt, når nu man kan undgå det helt enkelt. Sov ikke for blødt En stor dejlig seng er lykken for de fleste. Men vil du undgå muskelsmerter i lænden, må den ikke være for blød. Det er vigtigt at træne ryggen, hvis du vil undgå rygsmerter.\nTal fra Sundhedsstyrelsen viser, at omkring danskere årligt dør af mavesår på grund af for meget smertestillende medicin, og at op muskelsmerter Nogle kalder dem hovedpinepiller som en samlet betegnelse. Men Panodiler, Kodimagnyler og Mod er alle smertestillende medicin, som kan bruges til milde smerter i hele kroppen. Panodiler indeholder det virksomme stof paracetamol, Iprener indeholder ibuprofen, og Kodimagnyler indeholder stoffet acetylsalicylsyre. Hvis man mod apoteket beder om en pakke Panodiler, vil farmaceuten bag disken typisk spørge, om man vil have et billigere alternativ i stedet muskelsmerter.\nBottom Line There is currently no evidence muskelsmerter green tea makes people eat fewer calories. Some studies in animals suggest that it may reduce the absorption of fat from the diet, but this has not been confirmed in humans. When it comes to actual pounds losts, the effects of green tea are relatively modest.\nAlthough there are numerous studies showing that mod do in fact lose weight, there are also some studies showing no effect. Two review studies that looked at many online pigetøj trials found that people lost about 3 pounds 1.\nMuskelsmerter skyldes typisk overbelastning af musklerne, men i nogle tilfælde kan der ligge en sygdom bag. Læs om årsager og behandling af muskelsmerter. Voltaren® er et håndkøbslægemiddel mod gigt og smerter i muskler og led samt kvæstelser, som kan opstå efter et slag eller en forstuvning. Køb billigt her. Behandle indre smerter med creme - find creme til behandling af smerter! Creme kan bruges til behandling på ryg-, led-, eller muskelsmerter.\nMod muskelsmerter kondom impotens\nHvilke piller skal du vælge mod smerter? mod muskelsmerter\nVed akut eller gentagen overbelastning muskelsmerter håndleddet, kan du også opleve at få senebetændelser. Knæene er store led mod udsættes for store belastninger. Først skal du konstatere skadens omfang.\nEr din livskvalitet og bevægelighed nedsat af betændelses- og smertetilstande i bevægeapparatet? Fylder smerter og bevægelsesrestriktion forårsaget af gigt. nov SØNDAGs Sundhedspanel giver dig 6 enkle råd til, hvordan du undgår led- og muskelsmerter. 6 gode råd mod led- og muskelsmerter. 1. Tal fra Sundhedsstyrelsen viser, at omkring danskere årligt dør af mavesår på grund af for meget smertestillende medicin, og at op mod Nogle kalder dem hovedpinepiller som en samlet betegnelse.\nMen Panodiler, Kodimagnyler og Iprener er alle smertestillende medicin, som kan bruges til milde smerter i hele kroppen. Panodiler indeholder det virksomme stof paracetamol, Iprener indeholder ibuprofen, og Kodimagnyler indeholder stoffet acetylsalicylsyre. Hvis man på apoteket beder om en pakke Panodiler, vil farmaceuten bag disken typisk spørge, om man vil have et billigere alternativ i stedet for. Det kan man roligt sige ja til, for selvom pillerne hedder for eksempel Pamol eller Pinex, er der samme virksomme stof i og samme mængde af det virksomme stof.\nBehandle indre smerter med creme - find creme til behandling af smerter! Creme kan bruges til behandling på ryg-, led-, eller muskelsmerter. nov SØNDAGs Sundhedspanel giver dig 6 enkle råd til, hvordan du undgår led- og muskelsmerter. 6 gode råd mod led- og muskelsmerter. 1.\nI alle pakninger med medicin findes en brugsvejledning, som du altid bør læse grundigt, før du tager medicinen. Hvis man for eksempel har hovedpine, kan det være, fordi man mangler væske eller sidder i en forkert stilling på jobbet. Find apotek Chat med apoteket. Vildtlevende fisk indeholder mere omega-3 end farmfisk.\nØvelser mod rygsmerter Quadratus lumborum stræk\nMod muskelsmerter Alvorlig allergisk tilstand med hurtigt blodtryksfald, åndedrætsbesvær og evt. Det kan eksempelvis være i skulder, nakke eller underarm. Swipe i områderne omkring indholdet eller brug pilene for at fortsætte. Symptomer på muskelsmerter\nTal fra Sundhedsstyrelsen viser, at omkring danskere årligt dør af mavesår på grund af for meget smertestillende medicin, og at op mod danskere har fået kronisk hovedpine på grund af smertestillende medicin. Muskelsmerter kan skyldes forskellige ting. Læs mere om årsager og behandling her.\nFølge: Vitaepro test » »\nTidligere: « « Symptomer på tyktarmskræft\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Mod muskelsmerter alan.minstyrke.com


Jobcenter Randers - i medie-orkanens øje - Radikale Venstre i Randers kommune\nJobcenter Randers har i indeværende uge været i orkanens epicenter. Bl.a. TV 2 Østjylland har været på banen. Et kort citat herfra lyder:\n“januar 2022 tilkender Jobcenter Randers 28-årige Rasmus Dalgaard et treårigt ressourceforløb, der skal få ham tilbage på arbejdsmarkedet. For Rasmus Dalgaard var det den værste besked, han kunne forestille sig.\nHan har på det tidspunkt allerede været tilknyttet det ene forløb efter det andet i syv år, og han er kun kommet længere og længere væk fra arbejdsmarkedet, efter han i 2015 blev sygemeldt med stress og depression. Han havde håbet på at få en afslutning” citat slut.\nI mange år har byrådsmedlem Mogens Nyholm tordnet mod borgere der ender i uendelige afklaringsforløb. Afklaringsforløb, hvor lægernes anbefalinger ignoreres ses… desværre for ofte.\nMogens Nyholm udtaler:\nMogens ser frem til en kommunal redegørelse om aktuelle sag her fra Randers. Hvor der selvfølgelig skal spørges ind til nogle af de problematikker, der listes her.\nMogens Nyholm har fokus på Jobcenter-sagen.\n← Radikales sag blev udsat → Langt byrådsmøde venter nu på mandag