Utredning om åtgärderna med anledning av utvärderingsberättelsen för år 2020\nStadsfullmäktige antecknade bilagan till detta ärende med en utredning om åtgärderna med anledning av utvärderingsberättelsen för år 2020.\nLedamoten Mari Rantanen understödd av ledamoten Teija Makkonen föreslog följande hemställningskläm:\nVid godkännandet av utredningen om åtgärderna med anledning av utvärderingsberättelsen för år 2020 förutsätter stadsfullmäktige att man reder ut möjligheterna att i den långfristiga uppföljningen av anslagen för positiv särbehandling följa upp anslagens reella resultat med tanke på skolavbrott, avlagda examen på andra stadiet och avlagda högskoleexamen och så att kön och eventuell invandrarbakgrund kan specificeras i uppföljningen.\nJA-förslag: Ledamoten Mari Rantanens hemställningskläm\nHarry Bogomoloff, Mika Ebeling, Jussi Halla-aho, Nuutti Hyttinen, Atte Kaleva, Pia Kopra, Laura Korpinen, Teija Makkonen, Dani Niskanen, Tom Packalén, Mika Raatikainen, Mari Rantanen, Pirkko Ruohonen-Lerner, Wille Rydman\nHilkka Ahde, Outi Alanko-Kahiluoto, Pentti Arajärvi, Paavo Arhinmäki, Fatim Diarra, Elisa Gebhard, Tuula Haatainen, Mia Haglund, Eveliina Heinäluoma, Titta Hiltunen, Mari Holopainen, Veronika Honkasalo, Shawn Huff, Jukka Järvinen, Elina Kauppila, Otso Kivekäs, Mai Kivelä, Sini Korpinen, Minja Koskela, Minna Lindgren, Ajak Majok, Sami Muttilainen, Tuomas Nevanlinna, Johanna Nuorteva, Amanda Pasanen, Tuomas Rantanen, Suldaan Said Ahmed, Mirita Saxberg, Johanna Sydänmaa, Ilkka Taipale, Pilvi Torsti, Tuomas Tuomi-Nikula, Thomas Wallgren, Sanna Vesikansa\nMahad Ahmed, Sirpa Asko-Seljavaara, Eva Biaudet, Silja Borgarsdóttir Sandelin, Nora Grotenfelt, Oona Hagman, Juha Hakola, Atte Harjanne, Harry Harkimo, Anniina Iskanius, Ville Jalovaara, Arja Karhuvaara, Laura Kolbe, Otto Meri, Nina Katariina Miettinen, Björn Månsson, Mia Nygård-Peltola, Matias Pajula, Jenni Pajunen, Pia Pakarinen, Terhi Peltokorpi, Sanna-Leena Perunka, Marcus Rantala, Risto Rautava, Nasima Razmyar, Laura Rissanen, Sari Sarkomaa, Pekka Sauri, Daniel Sazonov, Anni Sinnemäki, Osmo Soininvaara, Nina Suomalainen, Elina Valtonen, Reetta Vanhanen, Juhana Vartiainen, Sinikka Vepsä, Maarit Vierunen\nMauno Rönkkö, specialplanerare, telefon: 310 36279\nSelvitys vuoden 2020 arviointikertomuksen johdosta suoritetuista toimenpiteistä\nStadsstyrelsen samt de berörda nämnderna och direktionerna gav i maj utlåtanden till revisionsnämnden om uppmaningar och åtgärder som rekommenderas i utvärderingsberättelsen för år 2020. I dessa utlåtanden presenterades vilka åtgärder sektorerna och affärsverken hade för avsikt att vidta med anledning av utvärderingsberättelsen.\nI enlighet med revisionsnämndens förslag beslutade stadsfullmäktige 23.6.2021 anteckna revisionsnämndens utvärderingsberättelse för 2020 och de utlåtanden som stadsstyrelsen och de berörda nämnderna och direktionerna har gett om denna. Samtidigt uppmanades stadsstyrelsen att före utgången av december 2021 förelägga fullmäktige en utredning om vilka åtgärder de personer som ansvarar för verksamheten och de redovisningsskyldiga har vidtagit med anledning av utvärderingsberättelsen.\nDe åtgärder som sektorerna och affärsverken vidtagit med anledning av rekommendationerna och uppmaningarna i utvärderingsberättelsen anges i den bifogade utredningen.\nKaupunginhallitus 29.11.2021 § 895\nKaupunginvaltuusto merkitsee tiedoksi esityslistan liitteenä olevan selvityksen vuoden 2020 arviointikertomuksen johdosta suoritetuista toimenpiteistä.\n24.05.2021 Ehdotuksen mukaan\nStadsfullmäktige 23.06.2021 § 210\nanteckna revisionsnämndens utvärderingsberättelse för år 2020 och de utlåtanden som stadsstyrelsen och nämnderna och direktionerna i fråga gett om denna\nuppmana stadsstyrelsen att före utgången av december 2021 förelägga fullmäktige en utredning om vilka åtgärder de personer som ansvarar för verksamheten och de redovisningsskyldiga har vidtagit med anledning av utvärderingsberättelsen\nanteckna revisionsberättelsen 2020\nbevilja de redovisningsskyldiga som handhaft stadens förvaltning och ekonomi ansvarsfrihet för räkenskapsåret 2020 på basis av det som i revisionsberättelsen anges om bokslutets godtagbarhet.\n23.06.2021 Enligt förslaget\nPå förslag av ordföranden godkände stadsfullmäktige som förfarande att diskussionen om ärendena 3 och 4 på föredragningslistan förs samtidigt. Eventuella förslag beträffande de båda ärendena skulle framställas under diskussionen.\nMinna Tiili, utvärderingschef, telefon: +358931036545\nTarkastuslautakunta 01.06.2021 § 52\nTarkastuslautakunta päätti esittää kaupunginvaltuustolle, että tämä päättäisi:\nmerkitä tiedoksi tarkastuslautakunnan arviointikertomuksen vuodelta 2020 ja siitä saadut kaupunginhallituksen sekä asianomaisten lauta- ja johtokuntien lausunnot,\nkehottaa kaupunginhallitusta antamaan joulukuun 2021 loppuun mennessä valtuustolle selvityksen siitä, mihin toimenpiteisiin toiminnasta vastaavat henkilöt ja tilivelvolliset ovat ryhtyneet arviointikertomuksen johdosta,\nmerkitä tiedoksi tilintarkastuskertomuksen 2020,\nhyväksyä tilintarkastuskertomuksessa esitetyn perusteella tilinpäätöksen ja\nmyöntää tilintarkastuskertomuksessa tilinpäätöksen hyväksyttävyydestä esitetyn perusteella vastuuvapauden tilikaudelta 2020 kaupungin hallintoa ja taloutta hoitaneille tilivelvollisille.\nKaupunkiympäristölautakunta 25.05.2021 § 280\nKaupunkiympäristölautakunta antoi tarkastuslautakunnalle seuraavan lausunnon:\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen sitovien toiminnan tavoitteiden arvioinnista (sivut 15−17) seuraavaa:\nkaupunkiympäristön toimialan tulee:\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että asiakaspalautteeseen vastaamisen tavoiteajan mittarin ilmaisusta oli talousarviokirjauksessa jäänyt pois ”keskimäärin” –sana. Tavoite vastata palautteeseen keskimäärin viidessä arkipäivässä mukailee koko kaupungin tasolla palautteiden vastaamiselle annettua tavoitetta. Kaupunkiympäristön toimiala vastaanottaa palautejärjestelmän kautta lähetetyistä palautteista noin 60 prosenttia, yli 40 000 kappaletta. Päivittäinen palautemäärä vaihtelee sesonkiluonteisesti noin välillä 100 - 700. Suuren määrän ja vaihteluvälin näkökulmastakin vastaamisajan seuranta keskiarvoisena on mielekästä.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen Olympiastadionin perusparannus- ja uudistamishanke (sivut 25−27) seuraavaa:\n varmistaa, että kaupunginvaltuuston päätettäväksi tuotavien hankkeiden toteutussuunnitelmat ovat riittävän pitkälle vietyjä ja korkealaatuisia, ja että niistä laaditaan mahdollisimman luotettava kustannusarvio. Lisäksi on varmistettava urakoitsijan sitoutuminen hankkeen kustannustehokkaaseen toteuttamiseen.\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että jatkossa pyritään varmistamaan, että kaupunginvaltuuston päätettäväksi tuotavien hankkeiden valmisteluvaiheessa tutkimukset, purut ja mallikorjaukset on toteutettu kohteen ominaispiirteet huomioon ottaen mahdollisimman kattavasti hankkeen kustannusriskien hallitsemiseksi. Kehitetään korjaushankkeiden kustannusriskien hallintaa esimerkiksi suorittamalla toteutusvaiheessa ensin osaurakkana purku-urakka sekä päivittämällä toteutussuunnitelmat purkujen yhteydessä tehtyjen havaintojen ja tutkimustulosten perusteella. Menettely soveltuu hankkeisiin, joissa toteutusaikataulu voi joustaa. Lisäksi kehitetään toteutustapoja esimerkiksi mahdollistamalla päätoteuttajan varhainen osallistaminen, jotta myös päätoteuttajan osaamista voidaan hyödyntää ennen lopullisten suunnitteluratkaisujen päättämistä sekä kehitetään sopimusmalleja urakoitsijan sitouttamiseksi hankkeen kustannustehokkaaseen toteuttamiseen esimerkiksi hyödyntämällä kannustimia ja sanktioita sopivassa suhteessa.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen asuinalueiden eriytymisen ehkäisystä (s. 29−32) seuraavaa:\nkaupunginkanslian ja kaupunkiympäristön toimialan tulee:\n hyödyntää raidehankkeiden myötä parantuvaa alueiden saavutettavuutta täydennysrakentamalla ja palveluita kehittämällä\n määritellä selkeät vastuut ja menettelytavat lähijunaliikenteen asemanseutujen ja ostoskeskusten yhteiselle hallinnoinnille varsinkin tilanteissa, joissa eri tahojen omistus hankaloittaa kehittämistä\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että tarkastuslautakunnan huomioihin liittyen on kaupunkiympäristön toimialalla otettu käyttöön lukuisia segregaation ehkäisemiseen tähtääviä keinoja. Niihin on sitouduttu pitkäkestoisesti.\nKaupunki ehkäisee segregaatiota luovuttamalla tontteja AM-ohjelman tavoitteiden mukaisesti ja maapoliittisten toimenpiteiden avulla mm. täydennysrakentamista edistämällä. Täydennysrakentaminen suuntaa heikomman arvostuksen alueille investointeja, millä on todettu Helsingissä olevan alueiden statusta ja arvoa nostavaa vaikutusta.\nOstoskeskusten kehittäminen on keskitetty maaomaisuuden kehittäminen ja tontit -palvelun kiinteistökehitys-tiimille. Tämän myötä on odotettavissa, että ostoskeskusten uudistamiseen saadaan riittävästi asiantuntemusta ja lisää kehittämisresursseja, jotta monimutkaisten hallintasuhteiden lukkiuttamissa kehittämishankkeissa ostoskeskusten uudistamiseen tähtääviä prosesseja voidaan tukea ja edistää nykyistä tehokkaammin.\nARA-vuokrakeskittymien osalta erityisesti kaupunkiuudistuksen keinoin tavoitellaan monipuolisempaa hallintamuotojakaumaa ja omistusasuntojen lisäämistä täydennysrakentamisella. Yleiskaavan toteuttamisohjelmassa on tunnistettu täydennysrakentamisen painopistealueita, joista on päätetty priorisoida Kannelmäki-Malminkartanoa, Malmia ja Mellunkylää. Tulevina vuosina niitä tullaan uudistamaan kokonaisvaltaisesti Myllypuron tapaan.\nMahdollisuus positiiviseen segregaatioon eli alueen asukasrakenteen monipuolistamiseen täydennysrakentamisen keinoin alueilla, joilla ARA-vuokra-asuntokantaa ei ole tai on vain vähän, on toimiva ratkaisu. Hyvä esimerkki on Kulosaareen viime vuonna valmistunut Hekan asuntokohde, joka sopii sinne erinomaisesti ja on vasta kaupunginosan toinen kaupungin vuokra-asuntokohde alueella. Asunnonhakijoita oli yli 5 000.\nHelsinki ei ole luopunut kohtuuhintaisesta ARA-vuokrakannastaan, vaan päinvastoin kasvattanut kantaa merkittävästi. Jos päädytään kokeilemaan yksittäisten ARA-talojen muuttamista asumisoikeustaloiksi tai peruskorjaamista omistustaloiksi, tämän voisi tehdä ”vaihtokauppana” niin, että vastaavasti osoitettaisiin paikka kaupungin ARA-vuokratalolle sellaiselta alueelta, jolla ARA-kantaa on vähän tai ei ollenkaan. Mikäli sopivia kohteita ilmenee, voidaan keskittymien osalta tehdä kokeilua, mutta yksittäisiä ARA-taloja muutetaan omistusmuodoiltaan harvoin sellaisenaan. Maankäytön kehittäminen tapahtuu yleensä kaavamuutoksen kautta maankäyttöä tehostamalla. Alueelliseen kehittämiseen panostaminen on myös asuntopalveluiden näkökulmasta keskeinen keino vaikuttaa alueelle kohdistuvan ARA-vuokra-asuntojen kysynnän rakenteeseen ja alueelliseen eriytymiseen.\nRaidehankkeiden, asemanseutujen täydennysrakentamisen ja palvelujen kehittämisen osalta kaupunkiympäristön toimiala on yhdessä kaupunginkanslian kanssa perustanut 2019 asemanseutujen seurantaryhmän, jonka tarkoituksena on koota pääradan asemien omistusolosuhteet ja vastuut kartalle sekä laatia yhteinen toimenpidesuunnitelma asemien viihtyisyyden parantamiseksi. Täydennysrakentamista edistetään useilla asemanseuduilla suunnitteluperiaatteita laatimalla ja että asemakaavamuutosten kautta. Viimeistään asemakaavoitusvaiheessa laaditaan tarvittaessa mm. kaupallisia selvityksiä palvelutarjonnan kehittämiseksi; esim. Malmilla on laadittu periaatteita Malmin keskustan kokonaisvaltaiseksi kehittämiseksi, ja Kontulassa on järjestetty ostoskeskuksen alueesta arkkitehtikilpailu.\nNopeampien toimenpiteiden edistämiseksi pääradan asemanseutujen ns. facelift-työssä (Käpylä, Oulunkylä, Pukinmäki, Malmi, Tapanila ja Puistola) yhdessä Väyläviraston kanssa tavoitteina on parantaa asemien yleisilmeen siisteyttä, viihtyisyyttä ja turvallisuuden tunnetta erilaisin maisemallisin ja alueen yleisilmettä kohentavin toimenpitein. Pääpaino on pienissä, mutta vaikutuksiltaan merkittävissä parannuksissa, kuten pintaremonteissa (maalaus, valaistus, pesu, pyörätelineet, kalusteet ja varusteet sekä istutukset). Keskeisenä asiana ovat myös päivittäiseen kunnossapitoon liittyvät asiat, kuten pusikoituneiden ratapenkkojen ja laiturialueiden siistiminen. Asemien nopeat kohentamistoimenpiteet voisivat ajoittua vuosille 2021- 2023. Osat nopeista toimenpiteistä (esim. pesu, valaistus, laitureiden siistiminen tai runkolukittavien pyörätelineiden asennus) voidaan tehdä varsin pian. Asemanseutujen kehittäminen ja siihen liittyvät nopeat toimenpiteet vaativat asemanseuduille kohdennettua investointien ja kunnossapidon rahoitusta. Väylä on ilmoittanut, että asemien laajempi peruskorjaaminen olisi tarkoitus toteuttaa arviolta kymmenen vuoden kuluttua.\nLähijunaliikenteen asemanseutujen hallinnoinnin kehittämiseksi on kaupunkiympäristölautakunta esittänyt näkemyksenään (kylk 1.12.2020), että HKL selvittäisi omistajuuden laajentamista myös pääradan varren asemanseuduilla siten, että asema-alueet siirtyisivät HKL:n hallintaan.\nToimenpiteiden vaikuttavuuden saavuttamiseksi on tärkeää, että eriytymisen ehkäisyn tarkastelussa tunnistetaan monipuolisesti erilaisia segregaatiokehitykseen liittyviä näkökulmia, jotta niitä voidaan huomioida tiedolla johtamisessa ja strategisessa maankäytön suunnittelussa. Tähän tarpeeseen on parhaillaan kehitteillä arviointityökalu, johon kaupunginhallitus on osoittanut ns. koronasta palautumisen digitalisaatiovaroja.\nOsallistuvan budjetoinnin toteutuminen\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen osallistuvan budjetoinnin toteutuminen kaupunkiympäristön toimialalla (s. 63−66) kohdassa seuraavaa:\n kehittää hankkeiden kokonaiskustannusten seurantaa ja varmistaa, että kustannuksista saadaan oikeat tiedot\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että kaupunkiympäristön toimiala on aktiivisesti osallistunut toisen kierroksen yhteissuunnitteluun kaupunginkanslian kanssa. Kaupunkiympäristön toimialalla on merkittävä rooli OmaStadi hankkeiden toteuttajana. Suurin osuus äänestyksessä voittaneista hankkeista tulee kaupunkiympäristön toimialan toteutettavaksi. Kaupunkiympäristön toimiala toteuttaa myös merkittävän osan kulttuurin ja vapaa-ajan sekä kasvatuksen ja koulutuksen toimialojen hankkeista. On perusteltua, että kaupunkiympäristön toimialalla olisi jatkossa mahdollisuus aiempaakin vahvemmin esittää muutoksia OmaStadin toimintaympäristöön sekä olla mukana päätöksenteon valmistelussa.\nOsallistuvan budjetoinnin toimintamalli muodosti ensimmäisellä kierroksella toimialalle uusia käytäntöjä. Kaupunkiympäristön toimiala on sisäisesti kehittänyt toimialan OmaStadi hankkeiden toteutusprosessissa ensimmäisen kierroksen kokemusten pohjalta. Kehittämistyön kautta on tunnistettu haasteita ja toimivia käytänteitä. Kehittämistyössä on muodostettu toimialalle jäsennelty OmaStadi hankkeiden toteutusprosessi, joka huomioi toimialan ydinprosessit ja resurssitarpeet. Lisäksi prosessikehityksessä on tunnistettu kanslian ja kaupunkiympäristön toimialan yhteistyön kehittämiseksi toimenpiteitä, joiden toteuttamisesta kaupunkiympäristön toimiala ja kanslia sopivat loppukevään ja alkusyksyn 2021 aikana.\nOsallisuusrahaston varojen käyttö osallistuvan budjetoinnin aiheuttamiin kokonaiskustannuksiin ei ole ollut mahdollista täysin, koska rahaston käyttöä on tulkittu jäykästi. Osallisuusrahaston käytäntöjen tulisi olla nykyistä joustavampia ja huomioida paremmin toimialalle kohdistuvat toimintamallista aiheutuvat kokonaiskustannukset.\nEnsimmäisellä kierroksella hankkeiden kustannuksia ei ole voitu siirtää hankkeelta toiselle. Tämä on aiheuttanut toimialalle noin 353 500 euron (5.5.2021) menot. Samaan aikaan osallisuusrahastoon on jäänyt rahaa kaupunkiympäristön toimialan hankkeista noin 871 600 euroa (5.5.2021) käyttämättä. Lisäksi kokonaan loppuun laskutetuista hankkeista on jäänyt käyttämättä noin 52 600 euroa (5.5.2021). Kaupunkiympäristön toimialan hankkeita on jouduttu käsittelemään kahden eri organisaation kesken eri talousjärjestelmissä (Osallisuusrahasto 3600/ Kaupunkiympäristö 2800). Tämä on aiheuttanut haasteita kustannusten kokonaisuuden seurantaan. Pelkkä osallisuusrahaston seuranta ei anna kokonaiskuvaa hankkeiden lopullisista kustannuksista.\nSuunniteltu 10 % kustannuskehikko hankkeille ja mahdollisuus siirtää kustannuksia hankkeelta toiselle olisivat perusteltuja muutoksia todellisten kustannusten seurantaan. Tämä kustannuskehikko ei kuitenkaan toteutuessaan ratkaisisi välttämättä kaikkia kokonaiskustannusten hallinnan haasteita. Ensimmäisen kierroksen budjetin ylittäneistä hankkeista se olisi ratkaissut vain noin kolmasosan. Lisäksi tulee harkita, onko poikkeustapauksissa mahdollista perustellusta syystä ylittää 10 % kustannuskehikko, jos osallisuusrahaston hankkeille budjetoidussa kokonaissummassa on liikkumavaraa.\nOsallistuvan budjetoinnin toimintamalliin sisältyy mm. kustannusvaiheessa tehtävä ehdotusten kustannusten arviointityö. Kaupunkiympäristön toimiala on vastannut ensimmäisellä kierroksella ja käynnissä olevalla kierroksella toimintamalliin kuuluvista kustannusarviointien kustannuksista. Työ on tehty ja tullaan tekemään konsulttitoimeksiantona. Hankkeiden toteutusvaiheessa kaupunkiympäristön toimialan asiantuntijat laativat omana työnä hankekohtaisia suunnitelmia. Nämä kustannukset eivät tule näkyviksi osallisuusrahaston seurannasta.\nKaupunkiympäristön toimiala on panostanut osallistuvan budjetoinnin toimintamallin yhteiskehittämisvaiheeseen. Erityisesti teemalliseen yhteiskehittämiseen kommentoimalla ja jatkokehittämällä ehdotuksia kaupunkilaisten kanssa. Käynnissä olevalla kierroksella toimiala pyrkii saamaan tarkempia ja selkeämpiä ehdotuksia, jotta niille olisi mahdollista laskea tarkemmat toteutusvaiheen kustannukset. Kaupunkiympäristön toimialalle kohdistuvien hankkeiden kustannusarviointi varhaisessa vaiheessa on hyvin haastavaa. Lisäksi tämä edellyttäisi hankekohtaista vuorovaikutusta ehdotusten tehneiden kanssa. Tämä edellyttäisi merkittävästi laajempaa resursointia eikä ole nykypuitteissa mahdollista. Useissa hankkeissa ilmenee toteutusvaiheessa kustannuksiin liittyviä yllätyksiä (esim. maaperään liittyvät asiat). Todelliset hankekohtaiset kustannukset tiedetään vasta, kun hanke on valmis. Tämä voi aiheuttaa jatkossakin tilanteita, joissa arvioitu budjetti osoittautuu riittämättömäksi ja se ylitetään.\nRatkaisuna on osallisuusrahaston joustavampi käyttö. Jatkossa osallisuusrahaston tulisi kattaa kaikki osallistuvan budjetoinnin toimintamalliin kuuluvat kustannukset, jolloin kokonaiskustannusten seuranta osallisuusrahaston kautta olisi mahdollista.\nLisäksi kaupunkiympäristön toimialan tulee:\n varmistaa, että kaupunkilaisten saatavilla on oikeat ja ajantasaiset tiedot osallistuvan budjetoinnin hankkeiden etenemisestä\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että kaupunkiympäristön toimialalla vastuutetaan jatkossa OmaStadi-seurantasivujen tilannetietojen päivitykset hankkeiden vastuuhenkilöille. Ennen kuin hankkeen vastuuhenkilö on nimetty, OmaStadi-koordinaattori ylläpitää sivuja. Lisäksi määritetään toimialan yhdenmukainen päivityssykli yhdenmukaistaen se muiden OmaStadi hankkeiden sykliin yhteistyössä kanslian ja muiden toimialojen kanssa. Päivityksen viimeinen ajankohta tulee olla sivulta selkeästi nähtävissä. Koordinaattori hoitaa kaikille oikeudet sivuston päivitykseen sekä ohjeistaa ja auttaa päivityksissä. Myös seurantasivujen alustaa tulee kehittää. Jatkossa seurantasivujen alusta tulisi olla käyttäjäystävällisempi, jotta tiedot ovat helposti ja nopeasti päivitettävissä sivustolle.\nKaupunkiympäristön toimiala näkee, että osallistuvan budjetoinnin käynnissä olevalle toiselle kierrokselle tulee kaupunginkanslian laatia yhdessä toimialojen kanssa viestintäsuunnitelma, joka kattaa koko toisen kierroksen. Viestintäsuunnitelmassa huomioidaan viestinnän monikanavaisuus ja -kielisyys. On tärkeää, että osallistuvasta budjetoinnista viestitään suunnitellusti ja niin, että viestinnästä välittyy näkymä kokonaisuuteen eikä pelkästään yksittäisten toimialojen työhön. Viestinnässä on tärkeää myös tuoda esiin toimialaa koskevat reunaehdot, periaatteet ja toimintatavat, jotka ohjaavat kaupunkiympäristön toimialan asiantuntijatyötä ja valmistelua. Kaupunkiympäristön toimiala suunnittelee toteutusvastuullaan olevien toisen kierroksen hankkeiden viestinnän siten, että siinä hyödynnetään ensimmäistä kierrosta laajemmin erilaisia viestintäkanavia ja tietoa tarjotaan riittävän usein myös monikielisesti.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen rakentamisen ja rakennusten käytön päästöjen vähentämisestä (s. 73−76) seuraavaa:\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että Hiilineutraali Helsinki –toimenpideohjelma päivitetään vuoden 2021 aikana. Kun ohjelma päivitetään, toimenpiteiden kuvauksiin tulee mukaan vaikutusarvio. On todennäköistä, että jatkossa toimenpiteitä on nykyistä vähemmän, ja niiden toteutustilanteen ajan tasalla pitäminen on nykyistä helpompaa.\nRakentamisen, esirakentamisen, materiaalien ja muiden epäsuorien päästöjen vähentämiselle ei ole vielä muuta sovittua aikataulua kuin Green Deal –sopimuksen mukaisille päästöttömille työmaille. Tällä hetkellä tällaisten päästöjen vähentämismahdollisuuksia selvitetään ja kehitetään sekä Helsingissä että valtakunnallisesti. Helsinki ottaa keinoja käyttöön ripeällä tahdilla. Epäsuoria päästöjä voidaan vähentää mm. kiertotaloutta ja puurakentamista edistämällä.\nYmpäristöpoliittisten tavoitteiden toteutumisesta hankinnoissa\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen ympäristöpoliittisten tavoitteiden toteutumisesta hankinnoissa (s. 78−81) seuraavaa:\nkaupunginkanslian ja kaupunkiympäristöntoimialan tulee:\n järjestää hankintakoulutusta, jossa perehdytään vastuullisuuskriteerien hyödyntämiseen\n käynnistää aktiivinen markkinavuoropuhelu ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että toimialan hankintapalvelut on aloittanut toimintansa vuoden 2021 alusta. Hankintapalveluiden toimintamallissa hankinnat on kategorisoitu samankaltaisten hankintojen ryhmiin.\nTällä hetkellä toimialalla on tunnistettu ympäristövaikutuksiltaan merkittävimmät hankinnat. Lisäksi ympäristöasiantuntijoiden kanssa kehitetty vastuullisten hankintojen toimintamalli on otettu osaksi hankintaprosessin eri vaiheita hankintojen suunnittelussa, kilpailutuksessa sekä sopimushallinnassa. Tätä mallia ollaan viemässä jokaiseen hankintakategoriaan ja kun kunkin kategorian vaikuttavimmat vastuullisuuskriteerit on tunnistettu, niiden käyttö jalkautetaan kategoriasuunnitelman mukaisesti. Vastuullisuuden vaikuttavuus mittaroidaan ja sitä seurataan osana tavoitteiden toteutumisen seurantaa.\nVastuullisten hankintojen verkostoyhteistyötä vahvistetaan toimialan ympäristöasiantuntijoiden, kehittämispalveluiden sekä kanslian kesken säännöllisen kehittämisyhteistyön muodossa. Vastuullisuuden kehitystyö on osa jokaista kategoriasuunnitelmaa. Hankintapalvelut tulee tarjoamaan vastuullisten hankintojen koulutuksia osana isompaa hankintojen koulutuskokonaisuutta. Hankintojen koulutustarjonta valmistuu vuoden 2021 aikana.\nOsana jokaisen kategorian kehityssuunnitelmaa tulee olemaan myös toimittajahallinnan kokonaisuus. Suunnitelma tulee sisältämään toimenpiteitä aktiivisen markkinavuoropuhelun lisäämiseksi myös ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien huomioimiseksi sekä vastuullisuuden innovaatioiden sisällyttämiseksi hankintoihin. Markkinavuoropuhelua on jo toimialalla käyty muun muassa uusien ja erityisen merkittävien hankkeiden ympäristökriteerien käyttöönoton yhteydessä, mutta säännölliset ja systemaattiset toimittajatapaamiset tulevat ohjaamaan kategorioita vuoden 2022 aikana.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen Merellinen Helsinki (s. 83−87) osalta seuraavaa:\nKaupunginkanslian tulee yhdessä kaupunkiympäristön toimialan ja kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan kanssa:\n määritellä Helsingin merellisen kehittämisen johtamisvastuut\n selvittää, mikä olisi toimiva malli varata merelliselle kehittämiselle määrärahoja kaupunkitasoisesti\n määritellä vastuutahot vesiliikenteen kehittämiselle ja merellisen huoltoverkoston toteuttamiselle\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että Helsingin merellisen strategian johtamisvastuuta kehitetään perustamalla merellinen ohjaus- ja kumppaniryhmä. Ryhmän tärkeimpänä tehtävänä on Helsingin merellisen strategian tavoitteiden toteutumisen varmistaminen ja merellisen strategian toimintaohjelman sisältämien hankkeiden toteutumisen seuranta. Ainakin kahteen kokoukseen vuosittain osallistuu myös kumppanuustahot.\nJohtamista vahvistavan ohjaus- ja kumppaniryhmän puheenjohtajana toimii elinkeinojohtaja. Kaupunkiympäristön toimialalta ryhmään kuuluu toimialajohtaja. Ryhmän työn koordinointivastuu on kaupunginkanslian elinkeino-osastolla.\nOhjaus- ja kumppaniryhmän tavoitteena on vahvistaa Helsingin kaupungin sisäistä yhteistyötä ja päätöksentekoa merellisissä asioissa. Ryhmän tehtäviin kuuluu varmistaa, että Helsingistä muodostuu taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävällä tavalla toimiva, vetovoimainen ja palveluiltaan parempi kaupunki myös merellisten alueiden osalta.\nMerellisen strategian toimenpiteitä toteutetaan toimialojen määrärahojen puitteissa. Toimenpiteiden toteutumisen vauhdittamiseksi sekä merellisen vetovoiman ja hyvinvoinnin edistämiseksi olisi välttämätöntä saada talousarvioesitykseen oma kohtansa merellisen strategian toimenpiteille. Tästä hyötyviä toimenpidekokonaisuuksia olisivat esimerkiksi kestävien laiturien rakentaminen ja Helsingin itäisen saariston lukuisat tarpeet ja toimenpiteet, jotka mahdollistavat virkistyskäytön lisäämisen ja helpomman pääsyn saariin. Saariston kehittämistä hidastaa myös saariston virkistyskäytön edellyttämän kunnossapidon ja huollon määrärahojen vähyys toimialoilla, sillä osa saarilla tarvittavista töistä tehdään kunnossapidon ja hoidon keinoin. Saarten avaaminen laajemmin virkistyskäyttöön ja kävijämäärän kasvu edellyttävät saarten jätehuollon ja käymäläverkoston kehittämistä toimialojen yhteistyönä.\nSekä merellisen huollon että vesiliikenteen kehittämiseksi on perustettu omat ryhmänsä, joissa on mukana kaupunkiympäristön toimiala, kulttuurin ja vapaa-ajan toimiala, kaupunginkanslian elinkeino-osasto ja merellistä huoltoa toteuttavan kaupungin liikelaitos Stara. Ryhmien päätehtävinä on selkiyttää vuoden 2021 aikana merellisen huollon ja vesiliikenteen kokonaisuuksien päävastuutahot. Kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan ja kaupunkiympäristön toimialan yhdessä laatima saaristohuollon selvitys toimii pohjana merellisen huollon kehittämissä. Vesiliikenteen kehittäminen toimivammaksi edellyttää jatkossa sen keskittämistä yhdelle toimialalle, mukaan lukien laituripaikkojen vuokrauksen ja laiturien ylläpitovastuun.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen toimitilayhtiöiden omistajaohjauksen osalta (s. 89−93). seuraavaa:\nKaupunkiympäristölautakunta toteaa, että kaupunkiympäristön toimiala on syksyllä 2020 tehnyt tiivistä yhteistyötä kaupunginkanslian konserniohjauksen kanssa arvioiden toimitilayhtiöissä olevien tilojen tarvetta kaupungin palveluverkossa sekä tutustuen kanslian laatimiin omistajastrategioihin.\nKasvatus- ja koulutuslautakunta 25.05.2021 § 212\nKasvatus- ja koulutuslautakunta antoi tarkastuslautakunnalle seuraavan lausunnon liitteenä 1 olevasta vuoden 2020 arviointikertomuksesta:\nEriarvoisuuden ja syrjäytymisen ehkäisy / Positiivisen diskriminaation määrärahan vaikutukset peruskouluissa\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan tulee jatkaa positiivisen diskriminaation määrärahojen jakamista myös perusopetusalueille.\nPD-rahaa jaettiin vuonna 2020 suomenkielisessä perusopetuksessa PD-indeksin mukaisesti kouluille, minkä lisäksi PD-rahaa jaettiin jonkin verran viidelle perusopetuksen alueelle. Vuonna 2021 rahaa jaetaan edelleen kouluille sekä seitsemälle alueelle, jotka on muodostettu suurpiireittäin 1.1.2021. Ruotsinkielisen perusopetuksen PD-rahaa jaettiin vuonna 2020 kouluille PD-indeksien mukaisesti ja rahat jaetaan saman periaatteen mukaisesti myös vuonna 2021.\nEriarvoisuuden ja syrjäytymisen ehkäisy/ Mukana-ohjelma ja Me-koulukehittäminen syrjäytymisen ehkäisemiseksi peruskouluissa\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan tulee osoittaa pysyvä resurssi peruskouluille lasten ja nuorten eriarvoisuuden ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi tehtävään työhön niillä alueilla, joilla huono-osaisuutta esiintyy keskimääräistä enemmän. Resurssi mahdollistaa sen, että kouluissa voidaan jatkaa tai käynnistää Me-koulukehittämisessä ja kouluvalmentajamallissa luotuja hyväksi koettuja toimintamalleja.\nMe-koulu -hankkeessa ja kouluvalmentajamallin kehittämisessä on luotu uudenlaisia toimintatapoja, joilla on lisätty oppilaiden hyvinvointia. Me-koulu -hanke loppuu lukuvuoden 2020-21 jälkeen ja kouluvalmentajatoimintaa pyritään jatkamaan hankerahoituksen kautta.\nMe-koulu -hankkeen arvioinnin pohjalta on valittu toimintamalleja, joiden levittämistä muiden koulujen käyttöön Me-koulujen rehtorit ja kehittäjät ovat edistäneet kevään 2021 aikana. Monet koulut ovat ottaneet hankkeen aikana kehitettyjä toimintamalleja käyttöön. Osa Me-koulu -hankkeessa kehitetyistä uusista toimintatavoista voidaan toteuttaa ilman lisärahoitusta. Osa kehitetyistä toimintamalleista on sellaisia, joita on toteutettu kouluvalmentajatoiminnan kautta muissa kouluissa.\nKouluvalmentajatoiminta on rahoitettu kokeilun aikana koulujen määrärahoista, mutta ilman lisärahoitusta tai ulkopuolista rahoitusta kouluvalmentajatoimintaa ei voida pysyvästi järjestää. Osalla kouluista on käytössä PD-rahaa, jota rehtorit voivat kohdentaa mm. kouluvalmentajatoimintaan. Nämä koulut sijaitsevat alueilla, joilla huono-osaisuutta esiintyy keskimääräistä enemmän.\nTerveyttä ja hyvinvointia palveluista/ Perusopetuksen yhteisöllinen oppilashuolto\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan perusopetuksen oppilashuollon tulee varmistaa, että oppilaat saavat psykologi- ja kuraattoripalveluja lain mukaisessa määräajassa.\nVuonna 2014 voimaan tulleen oppilas- ja opiskelijahuoltolain myötä Helsingissä otettiin käyttöön mitoitus yksi psykologi 1000 oppilasta ja yksi kuraattori 800 oppilasta kohden. Toimialalle on lain voimaan tulon jälkeen palkattu lisää psykologeja ja kuraattoreita ja opiskeluhuollon ohjausryhmä seuraa säännöllisesti palveluiden riittävyyttä. Oppilas- ja opiskelijahuollon palveluiden kysyntä on samaan aikaan kasvanut, eikä määräajoissa ole aina pysytty. Viiveitä on ollut noin viidesosassa tapauksista ja viive on keskimäärin ollut muutama päivä. Toimialalla kehitetään työmuotoja osittain ryhmämuotoiseen suuntaan, ja samalla pyritään karsimaan muita kuin ydintehtäviin kuuluvia työtehtäviä.\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan perusopetuksen oppilashuollon tulee varmistaa, että koulut kutsuvat huoltajat mukaan koulun yhteisöllisen oppilashuoltoryhmän kokoukseen vähintään kerran lukukaudessa.\nOpiskeluhuollon itsearvioinneissa on havaittu, etteivät koulut aina kutsu huoltajia yhteisöllisen opiskeluhuollon kokouksiin. Asiasta on viestitty kouluille kahteen otteeseen, viimeksi maaliskuussa 2021. Huoltajien mukana olon tärkeyttä pidetään esillä aluepäälliköiden ja rehtorien kuukausitapaamisissa, jonka lisäksi sen toteutumista seurataan.\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan perusopetuksen oppilashuollon tulee varmistaa, että koulut seuraavat säännöllisesti oppilaiden hyvinvointia yhtenäisellä ja vertailukelpoisella tavalla.\nOppilaiden hyvinvointia on tähän asti seurattu kouluissa joka toinen vuosi tehtävän kouluterveyskyselyn avulla, minkä lisäksi koulut ovat käyttäneet omia suppeampia mittareitaan. Kouluissa otetaan tulevina kahtena lukuvuotena käyttöön koulun hyvinvointiprofiili, jonka avulla saadaan vertailukelpoista hyvinvointitietoa vähintään kerran vuodessa. Hyvinvointiprofiili otetaan lukuvuonna 2021-2022 käyttöön vuosiluokilla neljä, kuusi ja seitsemän ja lukuvuonna 2022-2023 se on käytössä vuosiluokilla 4-9.\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan perusopetuksen oppilashuollon tulee seurata kuraattori- ja psykologimitoituksen toteutumista dokumentoidusti.\nOppilashuollon palveluverkkoa on vuosittain koottu sen mukaan, että mitoituksessa pysytään, mutta palveluverkon muutoksia ei ole dokumentoitu siten, että tilastoista nähtäisiin suoraan vuosittainen muutos. Tätä tilastoa on koottu keväästä 2021 alkaen.\nOsallisuus ja avoimuus/ Nuorten vaikuttamismahdollisuuksien toteutuminen\nKulttuurin ja vapaa-ajan toimialan sekä kasvatuksen ja koulutuksen toimialan tulee edelleen tiivistää yhteistyötään nuorten vaikuttamismahdollisuuksien tuomisessa konkreettiseksi osaksi koulujen ja oppilaitosten toimintaa ja opetusta.\nKasvatuksen ja koulutuksen toimialan ja kulttuuri ja vapaa-ajan toimialan yhteistyötä nuorten vaikuttamismahdollisuuksien edistämiseksi vahvistetaan siirtymällä toimintolähtöisestä johtamisesta tavoitelähtöiseen johtamiseen. Toimialat määrittävät yhteiset tavoitteet osallisuuden ja vaikuttamisen vahvistamiselle. Tämän lisäksi toimialat määrittelevät yhdessä ns. osallisuuden perustason eli sen, mitä jokaisen nuoren tulisi oppia, kokea ja ymmärtää osallisuudesta, jotta heidän osallisuuden kokemuksensa vahvistuisivat ja usko vaikuttamiseen kasvaisi. Toimintakulttuurin läpinäkyvyyteen panostetaan toimialojen välillä, jotta osallisuustyötä tekevät ammattilaiset työskentelevät tulevaisuudessa saman tavoitteen ja päämäärän eteen. Asettamispäätöksessä konkretisoidaan tavoitteet ja ohjaavat periaatteet eri tasoilla yhdessä opetuksen ja nuorisotyön kentän kanssa.\nToimialojen yhteistyötä tiivistetään myös kehittämällä tiedonkeruuta ja seurantaa osallisuuden kokemuksista. Kouluissa ja oppilaitoksissa ei ole tällä hetkellä käytössä systemaattista osallisuuden kokemuksen mittaamista. Osallisuutta ja nuorten ajatuksia kartoitetaan satunnaisesti, minkä takia tulokset eivät mahdollista toiminnan kehittämistä arjen tasolla. Toimialojen tavoitteena on yhdistää tiedonkeruu ja osallisuuden pulssi, jolloin sekä aluetason tieto että oppijoiden osallisuuden kokemukset vahvistavat yhteistyötä ja auttavat kehittämään toimintaa nuorten osallisuutta vahvistavaksi.\nRakennettu ympäristö ja ekologinen kestävyys/ Ympäristöpoliittisten tavoitteiden toteutuminen hankinnoissa\nToimialojen, virastojen ja liikelaitosten tulee käynnistää aktiivinen markkinavuoropuhelu ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa.\nKaikissa kasvatuksen ja koulutuksen toimialan hankintojen kilpailutuksissa arvioidaan ympäristökriteerien käyttöä ja niitä sovelletaan aina mahdollisuuksien mukaan. Toimiala kuuluu kaupungin hankintojen ympäristöverkostoon ja sen kautta kasvatuksen ja koulutuksen toimiala voi hyödyntää jo sovellettuja ympäristökriteereitä osana kilpailutuksia.\nKasvatuksen ja koulutuksen toimiala on mukana myös päiväkotien Green dealissa, jolla pyritään minimoimaan tarpeettomia kemikaaleja päiväkotiympäristössä hankintojen kautta ja siten vähentämään lasten kokonaiskemikaalialtistumista. Toimiala osallistuu Canemure-hankkeen työskentelyyn, jonka tavoitteena on löytää keinoja hillitä ilmastonmuutosta hankintojen kautta. Hankintojen vähähiilisyys ja kestävyys pyritään saamaan kilpailutuksissa keskeisesti vaikuttaviksi tekijöiksi.\nSosiaali- ja terveyslautakunta 25.05.2021 § 111\nSosiaali- ja terveyslautakunta antoi seuraavan lausunnon tarkastuslautakunnan vuoden 2020 arviointikertomukseen:\nArviointikertomuksen kohta: Päihteiden käyttäjien palvelut\nPsykiatria- ja päihdepalvelut on parantanut Helsingin kaupungin päihdepalvelujen sekä ulkoisilla verkkosivuilla, että sisäisillä verkkosivuilla olevaa tietoa päihdepalveluista ja niihin hakeutumisesta. Matalan kynnyksen toiminnassa (Symppikset, Villa Sture) ja nuorisoasemalla on otettu käyttöön sosiaalisen median alustoja viestinnässä. Tätä kautta lisätään ajantasaista tiedotusta, palvelujen näkyvyyttä ja hoidon saatavuutta. Jalkautuvat työntekijät tiedottavat hoitoon hakeutumisesta ja jakavat kirjallisia ohjeita hoitoon hakeutumisesta kaupunkilaisille.\nEri toimijoiden välistä yhteistyötä ja erityisesti nuorten asiakkaiden palvelupolkuja kehitetään monella eri tasolla. Nuorisoaseman ja lastensuojelun työntekijät kokoontuvat säännöllisesti kokouksiin ja asiakastapaamisiin, joissa sovitaan yhteistyöstä ja työnjaosta. Lastensuojelulta aiemmin edellytetty lähetekäytäntö nuoren ohjaamiseen nuorisoaseman palveluihin on poistettu käytöstä.\nPsykiatria- ja päihdepalvelujen työntekijöitä koulutetaan jatkuvasti erilaisiin asiakastyön menetelmiin ja terapiatekniikoihin. Motivoiva haastattelutekniikka on Käypä hoito -suositusten mukainen potilaan ja ammattilaisen väliseen yhteistyöhön perustuva vuorovaikutusmenetelmä, jolla pyritään löytämään ja vahvistamaan potilaan motivaatiota elämäntapamuutokseen. Motivoivaa haastattelutekniikkaa käytetään päihdepalveluissa systemaattisesti. Hyvä hoitosuhde ja psykososiaaliset hoidot ovat päihdeongelmaisen asiakkaan kokonaisvaltaisen hoidon perusta.\nArviointikertomuksen kohta: Lastensuojelun henkilöstön riittävyys\nLastensuojelun henkilöstön saatavuuden ja pysyvyyden kannalta keskeinen tekijä on henkilöstön työhyvinvointi. Lastensuojelun Kunta 10-tulokset nousivat myönteisesti ja merkittävästi lähes kaikissa mittareissa vuonna 2020.\nLastensuojelun sosiaalityöntekijöiden saatavuuden ja pysyvyyden parantamiseksi on työskennelty systemaattisesti useita vuosia. Kehittämistyötä on tehty laaja-alaisesti ja käyttöön on otettu uusia toimintamalleja, muun muassa juniorityöntekijä-malli, mentorointi ja työntekijälähettilästoiminta. Lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden palkkausta on nostettu osana Helsingin palkkakehitysohjelmaa. Henkilöstövaje onkin vähentynyt vuosina 2018–2021. Sosiaalityöntekijöiden viroista noin 6,7 prosenttia oli tyhjillään helmikuussa 2021. Edeltävinä vuosina vastaavaan aikaan sosiaalityöntekijöiden viroista täyttämättä oli 8,5 prosenttia vuonna 2020 ja 14,93 prosenttia vuonna 2019. Kehittämistyötä jatketaan, jotta voidaan edelleen vähentää lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden vaihtuvuutta ja henkilöstövajetta.\nLastensuojelun laitoshoidon suurimmat henkilöstöryhmät ovat ohjaajat (ammattikorkeakoulu, jatkossa amk), sairaanhoitajat (amk) ja ohjaajat (koulutasoiset). Lastensuojelun laitoshoidossa henkilöstövajetta on ollut useamman vuoden ajan Outamon lastenkodissa ja viime vuonna henkilöstövaje on noussut vakavaksi haasteeksi myös Helsingissä sijaitsevissa laitoksissa. Erityisiä vaikeuksia on rekrytoida ohjaajia (amk) ja vastaavia ohjaajia (amk). Lastensuojelun laitoshoidon henkilöstön saatavuuden ja pysyvyyden turvaaminen onkin lähivuosien keskeisimpiä haasteita.\nSosiaali-ja terveysministeriö (STM) on valmistelemassa lastensuojelulain (417/2007) muutosta, jossa säädettäisiin lastensuojelun asiakasmitoituksista lain tasolla. Yhdellä lapsen asioista vastaavalla sosiaalityöntekijällä olisi vastuullaan enintään 35 lasta vuonna 2022. Myöhemmin mitoitus olisi enintään 30 lasta yhtä sosiaalityöntekijää kohden. Myös lastensuojelun laitoshoidon henkilöstömitoituksia esitetään tiukennettavaksi portaittain vuosina 2022–2026. Erityisesti laitoshoidon mahdollisesti tiukentuva henkilöstömitoitus tulee lisäämään henkilöstötarvetta merkittävästi sekä kaupungin omissa lastensuojelulaitoksissa että yksityisillä palveluntuottajilla. On nähtävissä, että ilman lastensuojelulain muutoksiakin laitoshoidon henkilöstön tarve kasvaa, koska sijoitettavat lapset tarvitsevat aiempaa vahvempaa laitoshoitoa. Lainsäädäntöön tulevista henkilöstömitoitusten tiukennuksista johtuen sekä lastensuojelun sosiaalityöntekijöiden että laitoshoidon henkilöstön saatavuus tulee vaikeutumaan kansallisella tasolla lähivuosina.\nArviointikertomuksen kohta: Kiireettömään hoitoon pääsy terveysasemilla\nTerveydenhuoltolain (1326/2010) 51 §:ssä säädetään perusterveydenhuollon hoitoon pääsyn aikarajat. Potilaan tulee saada virka-aikana välittömästi yhteys terveyskeskukseen, hoidon tarpeen arvio tulee toteuttaa kolmessa arkipäivässä yhteydenotosta ja tarpeelliseksi todettu hoito on järjestettävä kolmessa kuukaudessa. STM:n ohjeen mukaan välittömän yhteydensaannin voi toteuttaa puhelimen kautta takaisinsoitolla, jonka tulee toteutua saman vuorokauden aikana. Lisäksi kussakin toimipisteessä tulee toteuttaa koko sen aukioloajan walk-in-mahdollisuus (STM/424/2011, ohje 378530).\nHoidon tarpeen arviointi tehdään terveysasemilla yleensä välittömästi joko puhelimitse tai paikan päällä saman päivän aikana. Toteutunut hoidon tarpeen arvioinnin odotusaika on Helsingissä alle kolme päivää, mikä täyttää terveydenhuoltolain määrittämän aikarajan. Terveysasemilla on lähtökohtana, että potilaan koko asia ratkaistaan ensimmäisessä yhteydenotossa. Hoidon tarpeen ja kiireellisyyden arvioon perustuen 50–55 prosentilla potilaista vastaanottoaika varataan jo samalle päivälle. Näitä akuuttiaikoja (kiireellisiä) ei ole laskettu mukaan T3-mittauksessa. T3-keskiarvojen kehityksellä ei ole yhteyttä terveysasemien lääkäreiden kiirevastaanottoihin.\nKiireettömien ajanvarausaikojen jonoa mitataan terveysasemilla laskemalla kolmas vapaana oleva lääkärin kiireetön ajanvarausaika kalenteripäivissä. Terveysaseman T3-luku on näiden aikojen keskiluku eli mediaani. Helsingin terveysasemien hoitoonpääsyn odotusaika on mediaanien keskiarvo. T3-mittari kuvaa huonosti terveysaseman toimivuutta. Tämän johdosta terveysasemien hoitotakuuta mitataan jatkossa myös seuraavilla kolmella mittarilla: 1) ensikontaktissa toteutunut hoito 2) kiireellisen hoidon toteutuminen 3) kiireettömän hoidon toteutuminen.\nTerveysasemien lääkärien kiireettömän hoidon saatavuutta on pyritty lisäämään omien toimintamallien, työnjaon ja johtamisen kehittämisellä sekä lisäämällä palvelusetelitoimintaa. Palveluja tarjotaan enenevässä määrin terveysasemilta muuten kuin lääkärivastaanottojen muodossa. Terveysasemat ovat lisänneet vuosien aikana sähköisten palvelujen mahdollisuutta kaikissa asiakaskontakteissa: sähköisen yhteydenoton kahdensuuntainen viestintä potilastietojärjestelmässä, chat, chatbot, etälääkäritoiminta sekä Omaolo-palvelun laajentuminen. Edellä mainitut sähköiset palvelut vapauttavat lääkärien aikaa potilastapaamisiin. Monialaiseen työhön panostetaan hyödyntämällä eri ammattiryhmien osaamista toimivalla työnjaolla muun muassa hoitajien reseptinkirjoitusoikeuden laajentamisella ja tukipalveluja tehostamalla esimerkiksi lisäämällä toimistosihteerien määrää terveysasemilla.\nPerusterveydenhuollon haasteena ovat henkilöstöresurssien saatavuus ja hoitoon pääsyn viiveet. Lääkärivajeen vuoksi sosiaali- ja terveyslautakunta hyväksyi 1.12.2020 § 234 terveysasemapalvelujen kilpailutuksen periaatteet sekä kahden terveysasemapalvelun hankinnan. Lisäksi sosiaali- ja terveyslautakunta hyväksyi 27.4.2021 § 89 lääkärien rekrytointipalvelun hankinnan. Hankinnan kohteena on erikoislääkäreiden, lääkäreiden, lääketieteen opiskelijoiden rekrytointipalvelu. Tavoitteena on hankkia rekrytointikumppani, joka lääkäripalvelujen saatavuuden parantamisen kokonaisuudessa yhtenä tekijänä korjaa lääkärivajetta, lisää lääkärien määriä ja toisaalta kasvattaa erikoislääkärien suhteellista osuutta organisaatiossa. Rekrytointipalvelun piiriin sisältyy terveysasematoiminnasta seitsemän yksikköä. Sosiaali- ja terveyslautakunta pyytää kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että palkkaus on Helsingissä seudullisesti kilpailukykyinen.\nHelsingin terveysasemilla työskentelevien lääkäreiden palkkoihin on tehty korotuksia sekä 1.1.2019 jaossa olleesta valtakunnallisen Lääkärisopimuksen järjestelyerästä että 1.1.2020 alkaen kaupungin palkkakehityssuunnitelmasta. Terveysasemilla työskenteleville lääkäreille maksettiin 1.1.–30.6.2020 määräaikaista tehtäväkohtaisen palkan korotusta eli niin sanottua tehtävälisää 1 000 euroa kuukaudessa. Tehtävälisällä pyrittiin sitouttamaan lääkäreitä haastavassa henkilöstövajetilanteessa.\nHelsingin terveysasemilla työskenteleville lääkäreille kohdennetaan myös kaupungin vuoden 2021 palkkakehitysohjelmasta kertaluontoinen määräraha, minkä tavoitteena on sitouttaa lääkäreitä Helsingin kaupungille jatkuvasti haastavassa rekrytointitilanteessa.\nHelsingin kaupunki on saanut sosiaali- ja terveysministeriöltä valtionavustusta sote-uudistuksen valmisteluun. Sote-uudistuksen tavoitteena on hyvinvointierojen kaventaminen, yhdenvertaiset palvelut, palvelujen hyvä saatavuus, työvoiman saannin turvaaminen ja kustannusten hallinta. Uudistusta valmistellaan sosiaali- ja terveystoimialalla kahdessa hankkeessa; Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -hankkeessa ja Rakenneuudistus-hankkeessa.\nHUSin ja Helsingin yhteinen integraatiotyöryhmä tiivistää yhteistyötä erikoissairaanhoidon kanssa. Integraatio mahdollistaa osaamisen kehittämisen, nopeamman ja viiveettömämmän palvelun tavanomaisissa perustason erikoissairaanhoidon arviota ja hoitoa vaativissa tilanteissa. Perusterveydenhuollon erikoislääkäreillä, mutta myös muilla erikoisaloilla, on yhteinen intressi HUSin kanssa. Integraatio monipuolistaa yleislääkärin työtä ja lisää houkuttelevuutta heidän työssään.\nArviointikertomuksen kohta: Ympäristöpoliittisten tavoitteiden toteutuminen hankinnoissa\nMarkkinavuoropuhelu ja sidosryhmävuoropuhelu ovat osa hankintaprosessia. Niiden hyödyntämistä sosiaali- ja terveystoimialalla kehitetään edelleen, ja tässä yksi keskeisistä näkökulmista on vastuullisuus. Markkinavuoropuhelua käytetään myös vastuullisuusinformaation keräämiseen. Toiminnan luonteesta johtuen toimialan hankinnoissa, erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden hankinnoissa, muutkin näkökulmat kuin ympäristönäkökohdat ovat vastuullisuudessa keskeisiä. Erityisen tärkeitä ovat sosiaaliseen vastuullisuuteen liittyvät näkökohdat. Vastuullisuutta tarkastellaan kokonaisuutena arvioiden taloudellista-, sosiaalista- ja ympäristövastuullisuutta. Ympäristövastuullisuutta ja -kriteerien hyödyntämistä arvioidaan ja niitä pyritään käyttämään niissä hankinnoissa, jotka ovat ympäristövaikutuksiltaan merkittäviä.\nPuheenjohtaja Karita Toijonen: Lausuntoehdotuksen kohdan "Arviointikertomuksen kohta: Kiireettömään hoitoon pääsy terveysasemilla" viidennen kappaleen loppuun lisätään: "Lautakunta pyytää kiinnittämään erityistä huomiota siihen, että palkkaus on Helsingissä seudullisesti kilpailukykyinen."\nKannattaja: jäsen Sanna-Mari Oranen\nEI-ehdotus: Vastaehdotus 1 (puheenjohtaja Karita Toijonen)\nKatju Aro, Cecilia Ehrnrooth, Sami Heistaro, Maritta Hyvärinen, Kati Juva, Touko Niinimäki, Aleksi Niskanen, Sanna-Mari Oranen, Reko Ravela, Karita Toijonen, Ulla-Marja Urho\nSosiaali- ja terveyslautakunta hyväksyi puheenjohtaja Karita Toijosen vastaehdotuksen äänin 11 - 0 (tyhjää 1, poissa 1).\nKulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta 25.05.2021 § 70\nKulttuuri- ja vapaa-aikalautakunta antoi lausunnon seuraavista arviointikertomuksen kohdista:\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen sivuilla 50–53 seuraavaa:\nVuonna 2018 toteutetun selvityksen mukaan liikuntapaikkojen vakiovuorot kohdentuvat absoluuttisesti tarkasteltuna sukupuolittain lähes tasan. Merkittäviä eroja ei ole ikäryhmienkään sisällä vaan junioreissa tytöille ja pojille sekä aikuisissa naisille ja miehille kohdentuu yhtä paljon vuoroja. Koska tyttöjä on seuraharrastajissa vähemmän kuin poikia, harrastajamääriin suhteutettuna tytöille kohdentuu enemmän vuoroja kuin pojille.\nKävijätietojen sukupuolittaista seurantaa ja linjauksia on käsitelty liikuntapalvelukokonaisuuden johdossa. Sukupuolitietoja asiakkaista saadaan jatkossa ohjatun liikunnan ilmoittautumisjärjestelmän kautta. Lisäksi selvitetään, mitä teknisiä keinoja voidaan hyödyntää muissa palveluissa sukupuolitiedon selvittämiseksi. Avustuksia ja liikuntapaikkavuoroja hakevista seuroista tiedetään toiminta-avustusten hakemustietojen avulla se, paljonko avustusta hakeneen seuran toiminnassa on mukana naisia, miehiä, sekä alle 20-vuotiaita tyttöjä ja poikia.\nLiikuntapalveluissa on vuosittain yhteensä noin 10 000 000 käyntikertaa. Ulkoliikuntapaikoilla, uimarannoilla ja erilaisilla reiteillä on vaikea seurata käyntikertojen määrää tai kävijöiden sukupuolijakaumaa. Eri palvelujen sukupuolijakaumasta saadaan tietoja erilaisten asiakaskyselyjen, erityisseurantojen ja tutkimusten avulla. Liikuntapalvelukokonaisuuden eri palveluissa toteutetaan asiakaskysely vuoden 2021 lopulla, jossa kysytään mm. vastaajaan sukupuoli.\nLiikuntapalvelukokonaisuuden selvitys liikunta- ja ulkoilupaikkojen sukupuolivähemmistöille soveltuvista intiimitiloista valmistui vuonna 2020. Selvityksessä oli mukana yhteensä noin 80 liikuntapaikkaa. Selvityksessä esitettyjä kehittämistoimenpiteitä sukupuolivähemmistöille soveltuvista intiimitiloista sekä kehittämistoimenpiteitä turvallisista tiloista toteutetaan sitä mukaan, kun liikuntatiloja peruskorjataan tai rakennetaan uusia liikuntapaikkoja.\nLiikuntapalvelukokonaisuudessa on käynnistetty turvallisen tilan toimenpiteiden laatiminen Yrjönkadun toimipisteessä, mutta koronapandemia on hidastanut asian valmistelua. Turvallisen tilan toimenpiteiden laatimista laajennetaan Yrjönkadun pilottikohteen jälkeen myös muihin liikuntapalveluiden toimipisteisiin.\nNuorten vaikutusmahdollisuuksien toteutuminen\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen sivuilla 68–71 seuraavaa:\nToimialojen välinen yhteistyö on nuorten vaikuttamisjärjestelmän onnistumisen edellytys ja sen parantamiseen eri tasoilla on syytä panostaa myös jatkossa. Ruudin strategiakauden arviointiprosessissa on tehty tiivistä yhteistyötä kasvatuksen ja koulutuksen toimialan ja kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan välillä. Myös uusi asettamispäätös valmistellaan yhdessä. Tärkeä rakenne on Ruudin ohjausryhmä, johon kuuluu molempien toimialojen edustus. Ohjausryhmälle esiteltävät asiat valmistellaan toimialojen asiantuntijoiden yhteistyönä. Jatkossa Ruudin ohjausryhmään pyritään saamaan mukaan myös yksityiskoulujen edustaja.\nAloitteen jättämisen käyttöliittymä uusitaan vuonna 2021 samalla kun nuorille tarkoitetut verkkosivut siirtyvät uudelle alustalle. Nuorisopalvelukokonaisuus on myös aloittanut aloitteiden käsittelyprosessin uudistamisen vuonna 2020 ja työ jatkuu vuonna 2021. Aloiteprosessin kehittämistyö edellyttää tiivistä yhteistyötä kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan ja kaupunginkanslian välillä. Nuorisojaosto on käsitellyt nuorten aloiteoikeuden toteutumista kokouksessaan 18.3.2021. Jatkossa asiaa tullaan käsittelemään nuorisojaostossa vuosittain.\nNuorisopalvelukokonaisuudessa on parhaillaan käynnissä osallisuustoiminnan koordinaattorin rekrytointi. Koordinaattorin tehtävä on uusi ja siihen kuuluu keskeisenä osana nuorisoneuvoston vaalien organisointi. Parempi resursointi mahdollistaa esimerkiksi tiiviimmän yhteistyön yksityisten ja valtion koulujen kanssa.\nKoko nuorten vaikuttamisjärjestelmä on arvioitu ulkopuolisen asiantuntijan toimesta keväällä 2021. Arvioinnin perusteella tehdään kehittämissuosituksia nuorten vaikuttamisjärjestelmään nuorisoneuvoston, kulttuurin ja vapaa-ajan toimialan ja kasvatuksen ja koulutuksen toimialan yhteistyönä. Tavoitteena on, että arvioinnin perusteella nuorten vaikuttamisjärjestelmästä valmistellaan uusi asettamispäätös kaupunginhallitukselle päätettäväksi syksyn 2021 aikana.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen sivuilla 78–81 seuraavaa:\nLähtökohtana hankinnan kohteen valmistelussa on aina uuden hankinnan tarpeen selvittäminen. Hankintaprosessissa otetaan aina huomioon ympäristökriteerit hankintojen tarvekartoituksessa, markkinavuoropuhelussa, hankinnan määrittelyssä, kilpailutuksen vähimmäisvaatimuksissa sekä vertailukriteereissä, myös sopimuksen seurannassa ja hallinnassa voidaan seurata ympäristökriteerien toteutumista.\nKulttuurin ja vapaa-ajan toimialalla aloitetaan edistämään Hiilineutraali Helsinki 2034 -toimenpideohjelman tavoitteita tunnistamalla hankintavolyymeiltaan ja ilmastovaikuttavuudeltaan merkittävimpiä hankintoja, kehittämällä uusia hankintakriteerejä ja aloittamalla hankintojen vaikuttavuuden arviointia. Toimenpiteitä tehdään yhteistyössä asiantuntijana toimivan kaupungin ympäristöpalvelun kanssa vuoden 2021 aikana. Toimenpiteitä edistetään erityisesti Canemure hankkeessa, jossa tavoitteena on kehittää kaupungin hankintoja vähähiilisemmiksi ja paremmin hiilijalanjäljen huomioiviksi. Yhteistyötä aloitetaan fasilitoimalla vastuullisten hankintojen kehitystyötä, benchmark -tilaisuuksien ja Canemure-case esimerkkien sekä kesän ja syksyn 2021 aikana Vähähiiliset julkiset hankinnat -webinaari sarjan avulla. Suunnitelmissa on myös osallistua työpajoihin ympäristömerkkien käytöstä vuoden 2021 aikana.\nPyrimme hankinnoissa lähtökohtaisesti vähentämään ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia hankkimalla ympäristöystävällisiä ratkaisuja. Esimerkkinä tästä on Vartiosaaren aurinkosähkölauttaliikenteen hankinta, jossa toimimme suunnannäyttäjänä energiatehokkaiden sekä luonnon monimuotoisuuden säilymistä edistävien uusien ratkaisujen kehittämisessä ja käyttöönotossa. Määrittelemme kuhunkin hankintaan soveltuvat vastuullisuuteen liittyvät kriteerit, hankinnan kohdetta koskevat vaatimukset, tarjoajia koskevat soveltuvuusvaatimukset sekä tarjousten vertailuperusteet ja sopimusehdot.\nHelsinki 2035 -toimenpideohjelmaa, uutta hankintastrategiaa vuodelta 2020 ja uutta ympäristöpolitiikkaa ei ole vielä jalkautettu riittävästi toimialalle, vaan toimialakohtaiset toimenpiteet näiden osalta hahmottuvat vasta vuoden 2021 aikana hankintojen ympäristöverkoston sekä toimenpideohjelman toimijoiden ja toimialan välisessä yhteistyössä. Johtopäätöksessä todetaan, että toimenpideohjelman toimijoiden, hankintojen ympäristöverkoston ja Canemure-hankkeen määräaikaisen työntekijän lisäksi kaupunkiympäristön toimialan ympäristöpalveluissa työskentelee vain yksi koko kaupunkia hankintojen ympäristöverkossa palveleva asiantuntija. Kulttuurin ja vapaa-ajan toimialla on yksi hankinta-asiantuntija, joten resurssit toiminnan kehittämiseen ovat varsin vähäiset.\nTarkastuslautakunta toteaa arviointikertomuksen sivuilla 83–87 seuraavaa:\nLiikuntapalvelukokonaisuus on osallistunut aktiivisesti merellisten asioiden kehittämiseen ja merellisen strategian toimenpanoon. Merellisten asioiden johtamisen haasteet ovat tulleet esiin useissa eri tilanteissa. Merellisten asioiden johtamisvastuuta kehitetään perustamalla kansliavetoinen merellinen ohjaus- ja kumppanuusryhmä. Ryhmän tavoitteena on mm. vahvistaa Helsingin kaupungin sisäistä yhteistyötä ja päätöksentekoa merellisissä asioissa. Toimialan johto tulee osallistumaan työryhmän työskentelyyn.\nMerellistä strategiaa toteutetaan toimialojen määrärahojen puitteissa. Liikuntapalvelukokonaisuus vastaa mm. toimialan vastuulla olevista merellisistä virkistyssaarista. Merellinen strategia luo painetta lisätä painopistettä merellisten palveluiden kehittämiselle sekä investointien suuntaamiselle merellisiin kohteisiin. Liikuntapalveluiden ylläpitomäärärahojen riittämättömyys sekä tarve suunnata investointimäärärahoja jo olemassa olevan infran ylläpitoon on johtanut siihen, että määrärahojen suuntaaminen merellisten asioiden kehittämiseen ei ole ollut mahdollista. Määrärahojen suuntaaminen johtaisi liikuntapalveluiden muiden palveluiden laadun ja palvelutason heikentämiseen sekä kiinteistöjen korjausvelan kasvuun. Toimiala pitää tärkeänä, että merellisen strategian toimenpiteiden toteuttamiseen varataan riittävät resurssit kaupunkitasoisesti.\nLiikuntapalvelukokonaisuus on teettänyt yhdessä kaupunginkanslian ja kaupunkiympäristön toimialan kanssa saaristohuollon selvityksen. Selvitystyön raporttia varten haastateltiin keskeisiä henkilöitä kaupunkiympäristön toimialalta ja kulttuurin ja vapaa-ajan toimialalta sekä liikelaitos Starasta. Raportissa esiin tulleita kehittämiskohteita käytetään merellisen huollon kehittämistyössä, jota varten on perustettu kaksi eri työryhmää. Liikuntapalvelukokonaisuus on edustettuina molemmissa työryhmissä. Vesiliikenteen osalta tulisi toimialan näkemyksen mukaan tarkastella mallia, jossa vesiliikenteen kehittäminen sijoitetaan yhdelle toimialalle. Keskittämisessä tulee huomioida myös vesiliikennelaitureiden ylläpito ja investoinnit.\nMervi Smahl-Laurikainen, erityissuunnittelija, puhelin: 310 89016\nRakentamispalveluliikelaitoksen johtokunta 20.05.2021 § 36\nRakentamispalveluliikelaitoksen johtokunta antoi tarkastuslautakunnalle seuraavan lausunnon vuoden 2020 arviointikertomuksesta:\nRakentamispalveluliikelaitos Stara noudattaa toiminnassaan Ekokompassi-sertifioitua ympäristökriteeristöä. Stara on keskeinen Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelman toimenpiteiden toteuttaja. Stara on osallistunut Helsingin uuden hankintastrategian valmisteluun. Stara huomioi hankinnoissaan hankintastrategiassa edellytetyt vaikuttavuus ja vastuullisuus vaatimukset ja HNH-2035 –ohjelman tavoitteet. Staran ympäristövaikutuksiltaan merkittävät hankinnat on tehty kestävän kehityksen mukaisesti.\nStaralle on yhdessä toimialojen ja muiden liikelaitosten kanssa asetettu seuraavat HNH2035 toimenpideohjelman tavoitteet:\nKehitetään olemassa olevia ja otetaan käyttöön uusia hankintakriteerejä Helsingin kaupungin hankintoihin huomioiden elinkaari, kiertotalous ja ilmastonäkökulmat paremmin.\nStara on osallistunut syksyllä 2020 alkaneen Hankintojen vaikuttavuuden johtamisen kehittämisen valmennusohjelma KEINO-akatemiaan. KEINO-akatemia on KEINO-osaamiskeskuksen maksuton kehittämisohjelma kestävien ja innovatiivisten julkisten hankintojen strategisesta johtamisesta johdolle sekä hankintoja tekeville. Akatemian tavoitteena on ollut tukea hankinnoilla organisaatioiden innovatiivisuuden ja kestävyyden tavoitteita. Hankintojen vaikuttavuuden johtamisen kehitysohjelmaan osallistuneet organisaatiot valjastivat hankinnat palvelemaan strategioitaan. Valmennusohjelmassa opiskeltiin maan parhaiden asiantuntijoiden tukemana, yhdessä muiden samassa tilanteessa olevien julkisten hankintaorganisaatioiden kanssa. KEINO-akatemiassa Staran kehittämistehtävän tavoitteena oli hakea menetelmiä ja näkökulmia hankintojen kategoriapohjaisen johtamismallin suunnitteluun ja käyttöönottoon.\nStara kehittää hankintatoimeaan systemaattisesti. Kehittäminen sisältää muun muassa hankintojen kategorisoinnin sekä uudistetun raportoinnin. Kategoriamallin avulla hankintatoimen kokonaisuus on paremmin koordinoitavissa. Jokaiselle hankintakategorialle asetetaan tavoitteet ja mittarit, joissa huomioidaan hankinnan kokonaistaloudellisuuden lisäksi myös hankittavan palvelun, tavaran tai urakan elinkaaren ajan vaikuttavuus ja vastuullisuus. Staran tavoitteena on luoda jokaiselle hankintakategorialle kestävyyskriteerit. Kussakin hankintakategoriassa ja jokaisessa yksittäisessä hankinnassa huomioidaan vähäpäästöisyys-, kiertotalous- ja ilmastonäkökulmat.\nLisätään yritysyhteistyötä tekemällä erilaisia kokeiluja ja yhteistyöpilotteja sekä haetaan rahoitusta innovatiivisten hankintojen toteuttamiseen ilmastopäästöjen vähentämiseksi.\nHankintojen kategoriapohjaisen johtamismallin avulla lisätään yritysyhteistyötä kussakin Staran hankintakategoriassa. Hankintakategorioissa edistetään kokeilukulttuuria ja toteutetaan esikaupallisia yhteistyöpilotteja. Tarpeen mukaan haetaan rahoitusta joko itse tai osana yhteistyöverkostoa. Innovatiivisten hankintojen eräänä keskeisenä tavoitteena on ilmastopäästöjen vähentäminen.\nLiikenne: Ympäristökriteerejä käytetään kaupungin oman kaluston ja leasing-kaluston hankinnassa. Staran ja HKL:n kalustossa käytetään vain biopolttoaineita tai uusiutuvaa sähköä 2020 mennessä. HKL:n metro- ja raitiotievaunukalusto käyttää vain uusiutuvaa sähköä.\nStara on aktiivisesti osallistunut HNH-2035 ohjelman toimenpiteiden toteuttamiseen, Euroopan unionin puhtaiden ajoneuvojen CVD-direktiivin kansalliseen valmistelutyöhön, Green Deal -sopimusten valmisteluun, nollapäästöisten työmaiden sekä rakentamisen kiertotalouden konseptien suunnitteluun sekä EU:n rahoittaman Big Buyers Iniative - raskaiden sähköisten kuorma-autojen ja työkoneiden Euroopan laajuiseen markkinavuoropuheluun. Toimenpiteiden tarkoituksena on kehittää Staran osaamista ja hankinnoissa käytettäviä ympäristökriteerejä.\nStarassa hankitaan CVD-direktiivin mukaisesti vuodesta 2021 lähtien vain täyssähköisiä henkilöautoja ja vuodesta 2022 lähtien vain täyssähköisiä pakettiautoja. Tavoitteena on muuttaa koko henkilöautokalusto täyssähköiseksi vuoteen 2027 mennessä. Tavoitteena on myös sähköistää koko pakettiautokalusto vuoteen 2028 mennessä.\nRaskaan ajoneuvokaluston hankinnoissa vaaditaan kuorma-autojen täyttävän viimeisimmän EURO-luokituksen ja työkoneiden täyttävän viimeisimmät STAGE-päästöluokitukset. Lisäksi mahdollisuuksien mukaan hankitaan täyssähköisiä ajoneuvoja tai muunnossähköistetään nykyisiä polttomoottoriajoneuvoja. Biopolttoaineiden käyttöä seurataan ajoneuvokohtaisesti.\nLiikenne: Kaupunki kehittää ja tiukentaa ympäristökriteerejä (sis. vaihtoehtoiset käyttövoimat, päästöluokat) kaikissa kuljetuspalveluiden, raskaiden kuljetuspalveluiden ja työkonepalveluiden kilpailutuksissa sekä näitä sisältävien urakoiden kilpailutuksissa. Hankinnan toteuduttua tilaaja seuraa ympäristökriteerien täyttymistä. Selvitetään ympäristöbonusjärjestelmän käyttöönottoa kuljetusten ja työkoneiden sekä näitä sisältävien urakoiden kilpailutuksissa\n(vs. HSL Dynasty tietopalvelu PK 21.1.2020 § 3, Energiakokeilut HSL ympäristöbonus, Dynasty tietopalvelu PK 24.11.2020 § 183).\nRaskaan ajoneuvokaluston kilpailutuksissa vaaditaan kuljetuspalvelujen palveluntuottajilta viimeisimpien EURO- päästöluokitusten mukaisia kuorma-autoja ja työkonepalveluissa viimeisimpien STAGE-päästöluokitusten mukaisia työkoneita. Tarjottujen ajoneuvojen eivät saa olla kilpailutuksessa määriteltyä käyttöönoton vuosirajaa vanhempia. Vuonna 2020 kilpailutetuissa työkonepalvelujen palvelusopimuksissa oli mahdollisuus saada lisäpisteitä päästöttömästä käyttövoimasta.\nVuonna 2020 aloitettiin selvittämään, kuinka saadaan seurattua ajoneuvokohtaisesti alihankinnan kaluston käyttöä. Samassa yhteydessä selvitetään alihankintapalvelujen toteutuneet käyttövoimaratkaisut ja palveluntarjoajien käyttämät polttoaineet. Tarkoituksena on jatkossa edellyttää alihankintapalveluntuottajilta uusiutuvan polttoaineen käyttöä. Samalla pohditaan, voidaanko alihankkijoita palkita ympäristökriteerien alittamisesta jonkinlaisella bonus-sanktio -järjestelmällä (vs. HSL).\nPelastuslautakunta 18.05.2021 § 26\nPelastuslaitos huolehtii siitä, että mittareihin ja niiden tavoitearvoihin kiinnitetään jatkossa erityistä huomiota.\nPelastuslaitoksen merkittäviä hankintoja kasvihuonekaasupäästöjen ja kiertotalouden kannalta ovat ajoneuvohankinnat. Helsingin Pelastuslaitoksella on n. 160 ajoneuvoa. Hankintamäärä vaihtelee vuosittain siten, että määrät ovat 5-20 kpl.\nPelastuslaitos ottaa ympäristönäkökulman huomioon kaikissa hankinnoissa. Pelastuslaitos hankkii hybridi- tai täyssähköajoneuvoja, kun se on mahdollista vaarantamatta operatiivista palveluntuotantoa.\nPelastuslaitoksen ajoneuvoista kaikki luokitellaan erikoisajoneuvoiksi. Ajoneuvot ovat ”siviili”-pohjaisia ajoneuvoja, joihin on asennettu päällysrakenteita tai ne on sisustettu palo-ja pelastuskäyttöön. Pelastuslaitoksen toiminta-alueella on hyvin paljon maanalaisia tiloja ja infrastruktuurin huolto-tunneleita. Huoltotunneleihin on sallittu ajaa ainoastaan diesel- tai täyssähköautoilla.\nPelastuslaitoksen tekemät markkinatutkimukset osoittavat, että tämän hetken markkinatilanne diesel- tai täyssähköautomarkkinoilla ei vastaa pelastuslaitoksen kaikkia käyttötarpeita. Raskaiden pelastusajoneuvojen, kuten nostolava- ja sammutusautojen, on varauduttava pitkäkestoiseen tilanteeseen ilman polttoaineen lisäystä. Keskusvaraston seuraava kalustokuorma-auton korvaushankinta on ladattava hybridiajoneuvo. Palotarkastajien käyttöön on vuonna 2020 hankittu kolme sähköautoa.\nAjoneuvojen lisäksi merkittäviä hankintoja ovat esimerkiksi monitori-defibrillaattorit, sammutusasut sekä tietojärjestelmät- ja laitteet. ICT – kaluston osalta noudatetaan kaupungin kierrätysohjeita. Kaikkia koneita, laitteita ja materiaaleja kierrätetään mahdollisuuksien mukaan.\nRuokapalveluissa pelastuslaitoksen palvelutuottaja Compass Group Suomi on sitoutunut vähentämään ruokahävikkiä, käyttämään enemmän vastuullisesti hankittuja tuotteita ja kasvipohjaisia tuotteita sekä vähentämään muovin käyttöä ja päästöjä.\nLiikenneliikelaitoksen johtokunta 12.05.2021 § 78\nJohtokunta antoi seuraavan lausunnon tarkastuslautakunnalle ympäristö- ja vastuullisuusnäkökulmien ottamisesta huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa:\nLiikenneliikelaitos (HKL) toteaa, että se on osana Helsingin kaupunkia sitoutunut noudattamaan Helsingin kaupungin hankintojen vastuullisuuteen liittyviä linjauksia, kuten ympäristöpolitiikan ja Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelman tavoitteita. HKL on myös laatinut vuonna 2020 vastuullisuusperiaatteet ja tarkemmat tavoitteet, toimenpiteet ja mittarit tullaan asettamaan vuoden 2021 aikana laadittavassa ympäristöohjelmassa.\nHKL on jo ottanut esimerkillisiä askeleita kohti vastuullisempia hankintoja. Ympäristökriteerien käyttöä on kehitetty aktiivisesti vuosina 2019-2020, jolloin ympäristökriteerit huomioivien hankintojen kappalemääräinen osuus kasvoi 31 prosentista 52 prosenttiin.\nHKL on hyödyntänyt ympäristö- ja vastuullisuusmarkkinavuoropuheluja menestyksekkäästi viime vuosien isoimmissa hankkeissaan, esimerkkinä Kalasatamasta Pasilaan -hanke, jonka tavoitteissa ympäristö- ja vastuullisuusnäkökulmat ovat alusta asti olleet keskeisiä. Hankkeen kehittäminen mm. ympäristö- ja vastuullisuusasioiden näkökulmasta aloitettiin yhdessä tarjoajien kanssa jo allianssihankintavaiheessa. HKL osallistuu aktiivisesti myös Helsingin kaupungin, seudullisten toimijoiden ja KEINO-osaamiskeskuksen järjestämiin yhteisiin markkinavuoropuheluihin liittyen esimerkiksi ”Päästöttömät työmaat – kestävien hankintojen green deal” -sopimukseen ja puhtaiden ajoneuvojen direktiivin käyttöönottoon. Samoin esimerkiksi HKL:n siivous- ja jätehuoltopuitesopimustoimittajien kanssa käydään kuukausittain läpi ympäristöasioita laatukokouksissa.\nHKL on osallistunut talven 2020-2021 aikana KEINO-osaamiskeskuksen järjestämään Keino-akatemiaan, jossa on kehitetty kestäviä ja innovatiivisia julkisia hankintoja. HKL:n uusi hankintastrategia valmistuu vuoden 2021 aikana ja siinä keskeisinä painopisteinä tulee olemaan vastuullisuus ja vaikuttavat hankinnat, hankintataidot sekä osaamisen kehittäminen. HKL:n hiilijalanjälkeä on selvitetty osana hankintastrategian ja Hiilineutraali HKL 2035 -ohjelman laatimista. Tulosten perusteella pystytään kohdentamaan toimenpiteitä ja markkinavuoropuheluja ympäristövaikutuksiltaan merkittävimpiin hankintoihin. Erityisesti Hiilineutraali HKL 2035 -ohjelman myötä vuoden 2021 aikana tullaan määrittelemään konkreettiset ja mitattavat tavoitteet, joilla varmistetaan ympäristö- ja vastuullisuusnäkökulmien huomioiminen hankinnoissa.\nHKL tulee kehittämään edelleen ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien huomioimista ja markkinavuoropuhelujen hyödyntämistä hankinnoissa, ja ne tullaan ottamaan yleisemmin käyttöön HKL:n hankinnoissa.\nMiikka Pelkonen, hankinta-asiantuntija, puhelin: 310 27250\nTaloushallintopalveluliikelaitoksen johtokunta 11.05.2021 § 11\nTarkastuslautakunta on pyytänyt taloushallintopalveluliikelaitoksen johtokunnalta lausuntoa vuoden 2020 arviointikertomuksen kohdasta: Ympäristöpoliittisten tavoitteiden toteutuminen hankinnoissa (sivut 78-81).\nTarkastuslautakunta toteaa vuoden 2020 arviointikertomuksessa, että arvioinnin pääkysymyksenä on, noudatetaanko Helsingin kaupungin hankinnoissa kaupunginvaltuuston asettamia ympäristöpoliittisia linjauksia: sisältävätkö kaupungin hankintaprosessit ympäristökriteerejä, onko hankinnoissa alettu edistää Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelman tavoitteita ja tehdäänkö ympäristövaikutuksiltaan merkittäviä hankintoja kestävän kehityksen mukaisesti.\nEdelleen tarkastuslautakunta toteaa että toimialojen, virastojen ja liikelaitosten tulee käynnistää aktiivinen markkinavuoropuhelu ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa.\nTaloushallintopalveluliikelaitoksen johtokunta toteaa lausuntonaan, että taloushallintopalveluliikelaitos noudattaa hankinnoissaan kaupungin ohjeistusta. Ympäristökriteereiden toteutuminen hankinnoissa varmistetaan käyttämällä kaupungin sopimustoimittajia.\nTaloushallintopalveluliikelaitos on pyrkinyt toteuttamaan ympäristökriteereiden toteutumista ja kestävän kehityksen periaatteita palvelujen tuottamisessa ja hankinnoissa seuraavin toimenpitein:\n- sähköisiä prosesseja on edistetty digitalisaation ja robotiikan keinoin – paperin manuaalinen käsittely ja arkistointi on pyritty minimoimaan\n- tietokoneiden ja -näyttöjen poistaminen toteutetaan kierrättämällä kaupungin ohjeistuksen mukaisesti\n- kiinteistöön liittyvät hankinnat, kuten lämmitys ja jätteiden kierrätys, toteutetaan ekologisten periaatteiden mukaisesti vuokranantajan toimesta\n- työmatkapyöräilyä on pyritty edistämään\n- etätyön toteutuminen on pyritty kaikkien työntekijöiden osalta mahdollistamaan\nTaloushallintopalveluliikelaitos kiinnittää jatkossa huomiota ympäristökriteereiden ja vastuullisuusnäkökohtien toteutumiseen hankintojen toteuttamisessa.\nPalvelukeskusliikelaitoksen johtokunta 07.05.2021 § 9\nPalvelukeskusliikelaitos esitti viitekohdan mukaisesti asiakohdassa mainittuna lausuntonaan seuraavaa:\nArviointikertomuksessa on kiinnitetty huomiota Palvelukeskus Helsingin sitovien toiminnan tavoitteiden kuvaamiseen ja mittaamiseen sekä niiden epäjohdonmukaisuuteen ja tulkinnanvaraisuuteen sekä eroavuuksiin talousarviossa ja tilinpäätöksessä.\nTarkastuslautakunta toteaa, että Palvelukeskusliikelaitoksen tulee selkeyttää sitovien toiminnan tavoitteiden esittämistapaa siten, että se on yhdenmukainen tilinpäätöksessä sekä talousarvion eri kohdissa.\nPalvelukeskusliikelaitos toteaa, että se tulee jatkossa kiinnittämään huomiota sitovien toiminnan tavoitteiden ja niiden mittaamisen kuvaamiseen ja esittämistapaan niin, että ne ovat mahdollisimman selkeitä sekä yhdenmukaisia sekä talousarviossa että tilinpäätöksessä. Palvelukeskusliikelaitos on esittänyt sekä talousarviossa että tilinpäätöksessä yhden sitovan toiminnan tavoitteen sekä muita toiminnan tavoitteita.\nPalvelukeskusliikelaitos pitää arviointikertomuksessa esitettyjä havaintoja oikeina ja hyvänä pohjana esittämistavan jatkokehittämisessä.\nTarkastuslautakunta toteaa, että toimialojen, virastojen ja liikelaitosten tulee käynnistää aktiivinen markkinavuoropuhelu ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa.\nPalvelukeskusliikelaitos toteaa, että se toimii hankinnoissaan arviointikertomuksen taulukossa 13 toimialojen ja liikelaitosten Hiilineutraali Helsinki 2035 - toimenpideohjelmassa esitettyjen tavoitteiden ja vastuunjaon mukaisesti ja tulee käymään aktiivista markkinavuoropuhelua ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa.\nPalvelukeskusliikelaitos toteaa lisäksi, että se pyrkii kehittämään jatkuvasti toimintaansa talouden, ympäristön ja ihmisten kannalta kestävällä tavalla, Helsingin kaupungin tavoitteiden, arvojen ja eettisten periaatteiden mukaisesti.\nPalvelukeskusliikelaitoksen tavoitteena on ehkäistä ja vähentää toimintansa ympäristöhaittoja mm. Hiilineutraali Helsinki 2035 -toimenpideohjelman mukaisesti. Liikelaitos huomioi esimerkiksi raaka-aineiden ympäristövaikutuksia tuote- ja ruokalistasuunnittelussa, kehittää keinoja ruokahävikin vähentämiseksi ja tuottamaan palveluja, jotka vähentävät autoilun tarvetta.\nPalvelukeskusliikelaitoksen hankinnoissa pyritään myös huomioimaan vastuullisuuden eri osa-alueet. Liikelaitos sisällyttää hankinnan kohteesta riippuen mahdollisuuksien mukaan muun muassa ympäristövastuuseen, eettiseen tuotantoon sekä työllistävään vaikutukseen liittyviä vastuullisuuskriteerejä osaksi hankintaa.\nTyöterveysliikelaitoksen johtokunta päätti esittää tarkastuslautakunnalle seuraavan lausunnon vuoden 2020 arviointikertomuksen kohdasta Ympäristöpoliittisten tavoitteiden toteutuminen hankinnoissa (sivut 78 - 81). Tarkastuslautakunta toteaa, että toimialojen, virastojen ja liikelaitosten tulee käynnistää aktiivinen markkinavuoropuhelu ympäristö- ja vastuullisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon ympäristövaikutuksiltaan merkittävissä hankinnoissa.\nTyöterveysliikelaitoksen kynnysarvon ylittävät hankinnat ovat olleet terveyspalveluostoja (koronatestit ja röntgenpalvelut), joihin ympäristökriteerejä ei ole ollut tarkoituksenmukaista ja mielekästä soveltaa. Hankinnat toteutetaan yhteistyössä kaupunginkanslian hankinnat ja kilpailuttaminen -yksikön kanssa kaupungin hankintastrategian mukaisesti. Jokaisessa hankinnassa kriteerit harkitaan tapauskohtaisesti.


STADIN GIMMAT JA TPS NORDIKSEN PYHÄTTÖÖN - Stadin Gimmat\nNAISTEN LIIGAN ALEMMAN JATKOSARJAN OTTELU IFK – TPS PELATAAN NORDIKSELLA MIESTEN PELIN PERÄÄN\nLauantaina 18.1. tullaan Stadin Gimmat näkemään Nordiksen kirkkaissa valoissa. Naisten Liigan alemman jatkosarjan ottelu IFK – TPS pelataan miesten klo 15 alkavan IFK – Tappara-ottelun perään. Naiset lämmittelevät Elisa Areenan puolella ja aloittavat pelinsä heti miesten ottelun päätyttyä jäänajon jälkeen.\nIFK on ilmoittanut pyrkimyksestään tehdä ottelussa uusi yleisöennätys Naisten Liigassa. Nykyinen ennätys on 1870 katsojaa, joka tehtiin Jyväskylässä kauden 96-97 ratkaisevassa loppuottelussa JYP – Shakers (Kerava).\n”Tätä iltaa on odotettu! Aika moni meistä on joskus haaveillut Nordiksella pelaamisesta. Tänään haaveet käyvät toteen”, joukkueen kapteeni Karoliina Rantamäki hehkuttaa. ”Toivottavasti mahdollisimman moni jää miesten ottelun jälkeen seuraamaan naisten peliä ja ottaa osaa ennätysyritykseemme”.\nMyös TPS:n leirissä ottelua odotetaan malttamattomina. ”Tämä on meillekin odotettu ilta. Upeaa päästä legendaariselle Nordikselle pelaamaan”, tunnelmoi TPS:n valmentaja Hanna Karelius.\nOtteluun on yleisölle vapaa pääsy. Sisäänkäynti otteluun tapahtuu VIP sisäänkäynnistä monumentin vasemmalta puolelta klo 17:15 alkaen. Naisten ottelun arvioitu alkamisaika on klo 17:40.\nOttelun aikana on mahdollista piipahtaa Gimmojen lajipromopisteellä A-päädyssä. Lisäksi Gimmojen fanituotteita pääsee ostamaan promopisteen vieressä olevasta fanituotemyyntipisteestä.


/ Veden laatu voi heikentyä kanisterissa – huolehdi puhtaudesta\nVeden laatu voi heikentyä kanisterissa – huolehdi puhtaudesta\nYmpäristöterveyskeskus muistuttaa elintarvikealan toimijoita ja yksityisiä ihmisiä huolehtimaan kantoveden kuljetukseen käytettävien kanisterien ja säiliöiden puhtaudesta.\nTutkimuksessa on todettu, että monin paikoin veden laatu on heikkoa ja voi aiheuttaa jopa sairastumisia. Myös kaivoveden laatu kannattaa tutkituttaa säännöllisesti.\nKäytätkö kanisterissa tai säiliössä kuljetettua vettä juomiseen mökillä, elintarviketoiminnassa, veneessä tai jossain muualla? Veden laatu on helppo pitää hyvänä, kun noudatat seuraavia ohjeita.\nAmmattimaisessa elintarviketoiminnassa säiliön vesi tulee vaihtaa päivittäin tuoreeseen ja ottaa vesi puhtaasta hanasta. Vesi pitää säilyttää mahdollisimman viileässä paikassa. Säiliö kannattaa huuhdella ennen uudelleen täyttöä.\nTyöpäivän lopuksi kanisterit tulee tyhjentää sekä puhdistaa harjaamalla saippualla sisä- ja ulkopuolelta. Samalla tulee harjata hana, tiivisteet ja kulmat. Kanisteri jätetään kuivumaan puhtaaseen paikkaan.\nToimintakauden alussa tulee tarkistaa vesipisteiden, hanojen, tiivisteiden, suuttimien, kanisterien ja säiliöiden kunto. Mahdollinen kiinteä säiliö tulee purkaa, pestä ja desinfioida. Irralliset kanisterit ja säiliöt on desinfioitava muutaman kerran vuodessa.\nYksityisessä käytössä, esimerkiksi mökillä tai veneessä, säiliön tai kanisterin vettä voi säilyttää vähintään useita päiviä, etenkin jos vesi säilytetään kylmälaitteessa ja pimeässä. Myös omassa käytössä oleva kanisteri ja säiliö tulee puhdistaa säännöllisesti sisä- ja ulkopuolelta. Mahdolliset hanat ja muut vesilaitteiden osat puhdistetaan myös. Huuhteluiden jälkeen säiliö kannattaa jättää kuivumaan puhtaaseen paikkaan.\nKesä on hyvää aikaa tutkituttaa kaivoveden laatu\nJos kaivovettä ei ole tutkittu pitkään aikaan tai kaivo on uusi, ja käytät sitä juomiseen tai ruoan valmistukseen, on aika tutkituttaa veden laatu. Tutkinta on tarpeen erityisesti silloin, kun epäilet veden laatua hajun, maun tai värin perusteella.\nRengas- ja porakaivon mikrobiologinen veden laatu on suositeltavaa tutkia kerran kolmessa vuodessa ja kemiallisen laadun osalta kerran 5-10 vuoden aikana.\nKaivoveden laatu kannattaa tutkituttaa laboratoriossa, joka on hyväksytty talousvesitutkimuksiin. Näytteitä voi toimittaa itse laboratorioihin, joiden yhteystietoja löytyy sivuiltamme.\nKysy lisätietoja terveydensuojelusta: terveysvalvonta@phhyky.fi\nLisätietoa kaivovedestä hyvinvointiyhtymän sivuilta\n« Sovitut toimet eivät riitä talouden tasapainottamiseen – yhtymä esittää yt-menettelyn käynnistämistä\nVainajien säilytys jatkossa Päijät-Hämeen keskussairaalassa »\n20.9.2019 Tiedotteet Uutiset\nOsa Iitin hammashoidosta siirtyy toistaiseksi Nastolan terveysasemalle\n19.9.2019 Tiedotteet Uutiset\nYt-neuvotteluissa jatkettiin säästöesityksistä keskustelua\nLiikuntaesteellisten pysäköintipaikkoja on siirretty keskussairaalan uudisrakennuksen tieltä\n17.9.2019 Tiedotteet Uutiset\nLapsiperheille avautuu perjantaina kohtaamispaikka Liipolan Monitoimitalo Onniin


Tölkin ikuinen elämä\nPääkirjoitus · 17.12.2020\nSuomalaiset ovat edelleen maailman huippua juomapakkausten kierrättämisessä. Suomen Palautuspakkaus Oy:n (Palpa) teettämän kyselytutkimuksen mukaan jopa 85 prosenttia vastaajista kertoo kierrättävänsä pantilliset juomapakkaukset sataprosenttisesti.\nPalpan kysely toteutettiin edellisen kerran vuonna 2015. Kuluneen viiden vuoden aikana kierrättäminen on lisääntynyt merkittävästi suomalaisissa kotitalouksissa.\nErityisen suuri muutos on tapahtunut muovin kierrättämisessä. Vielä viisi vuotta sitten noin 30 prosenttia vastaajista kertoi kierrättävänsä valtaosan kotitaloutensa muovista, nyt luku on jo 60 prosenttia.\nPantillisten muovipullojen kohdalla kierrättäminen on vielä huomattavasti korkeammalla tasolla.\nViime vuonna palautettiin lähes kaksi miljardia pantillista juomapakkausta. Lisäystä edellisvuoteen oli noin 36 miljoonan juomapakkauksen verran.\nPantillisten juomapakkausten palautusasteet ovat erittäin korkealla tasolla. Kaiken kaikkiaan pantillisista pakkauksista palautettiin kiertoon 93 prosenttia.\nKierrättämisen motiivina näyttäytyvät entistä useammin ympäristösyyt, mutta tärkein syy palauttamisinnolle löytyy edelleen itse pantista.\nVaikka Suomessa juomapakkausten kierrättämisellä on pitkät perinteet, ei näin ole suuressa osassa muuta maailmaa.\nPullonkeräys tuntuu monissa Keski- ja Etelä-Euroopan maissa yhtä ihmeelliseltä kuin jos meillä olisi pantti jogurttipurkeissa tai leikkelepakkauksissa, totesi taannoin europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen (kok.).\nMonissa maissa pullot ja tölkit tungetaankin sekajätteeseen tai pahimmassa tapauksessa viskataan suoraan luontoon. Monissa maissa ”pullo- ja tölkkimatot” värittävät erityisesti teiden ja rataosuuksien varsia.\nPalpa tavoittelee omassa kierrätysjärjestelmässä niin kutsuttua suljettua kiertoa. Se tarkoittaa, että juomapakkauksen materiaalista tehdään uusi juomapakkaus. Samaa tölkkiä voidaan siis kierrättää lähes ikuisesti.\nTällä toimintatavalla säästetään luonnonvarojen lisäksi merkittävästi energiaa, sillä kierrätysalumiinin käyttö vie vain murto-osan siitä energiamäärästä, mitä alumiinin valmistus vaatii.


Kuninkaanvallan lisääjä - Historia | Kookas.fi\nKustaa III (1746 – 1792) nousi Ruotsin valtaistuimelle 1771. Puoluevallan itsevaltaisuuteen ja toimimattomuuteen kyllästyneenä hän teki henkivartiokaartinsa tuella 21.8.1772 vallankaappauksen, jonka myös upseeristo, hattupuolue ja Ranska hyväksyivät. Sotaväen ympäröimät säädyt joutuivat hyväksymään uuden esityksen hallitusmuodosta.\nUuden hallitusmuodon mukaan kuninkaalla ja säädyillä oli tasaveroinen lainsäädäntövalta ja aloiteoikeus. Kuningas ei saanut aloittaa sotaa ilman säätyjen suostumusta. Säädyt päättivät veroista, mutta ylin toimeenpanovalta kuului kuninkaalle ja hänellä oli oikeus nimittää valtaneuvoston jäsenet. Kuningas sai myös kutsua valtiopäivät koolle silloin kun halusi ja antaa lainluonteisia asetuksia ja määräyksiä. Käytännössä valta keskittyi pian Kustaa III:lle. Hän hallitsi virkamiestensä ja neuvonantajiensa tuella.\nKustaa III pyrki harjoittamaan sisäpolitiikkaa valistuneen itsevaltiuden hengessä. Kidutus poistettiin ja 1774 annettiin painovapauslaki. Vuonna 1781 säädetyllä uskonnonvapauslailla muutkin kuin luterilaiset saivat harjoittaa uskontoaan. Isoajakoa pyrittiin täydentämään erilaisilla lisäasetuksilla. Kruununtilojen perinnöksi oston lopettaminen 1773 ja viinanpolton siirto valtion monopoliksi 1775 herättivät tyytymättömyyttä talonpojissa. Myöhemmin (1789) he saivat kuitenkin ensin mainitun osto-oikeuden laajamittaisempana takaisin. Kustaa III:n aikana perustettiin lisäksi Vaasan hovioikeus (1776) sekä Tampereen, Kuopion ja Kaskisten kaupungit.\nSotaa ja vallan lisäystä\nToimillaan kuningas herätti myös arvostelua ja katkeruutta erityisesti aatelin, papiston ja upseeriston parissa. Aateli ei muistanut hyvällä valtansa menetystä, papit olivat närkästyneitä papinvirkojen myynnistä ja upseerit tunsivat epäluottamusta kuninkaaseen Norjan valtaushankkeiden vuoksi.\nKääntääkseen huomion muualle Kustaa III aloitti sodan Venäjää vastaan 1788. Tässä kuningas ylitti valtuutensa ja joukko upseereita kirjoitti ns. Liikkalan kirjeen Venäjän keisarinnalle. Kirjeessä vakuuteltiin rauhan tahtoa ja toivottiin Venäjän palauttavan Ruotsilta valtaamansa alueet. Upseerit tekivät keskenään myös Anjalan kartanossa ns. Anjalan liiton, jossa he vakuuttivat uskollisuutta Kustaa III:lle, mutta puolustivat kirjettään ja rauhantahtoisuuttaan. Kuningas joutui hankalaan asemaan, mutta Tanskan aloittama hyökkäyssota koitui tilanteen pelastukseksi. Tanska päihitettiin ja taivutettiin rauhaan. Tulokseton sota Venäjää vastaan päättyi Värälässä elokuussa 1790 solmittuun rauhaan. Siinä rajalinjat jäivät ennalleen.\nVuonna 1789 Kustaa III kutsui valtiopäivät koolle ja hyväksytti säädyillä Yhdistys- ja vakuuskirjan. Se lisäsi hänen valtaoikeuksiaan; kuningas saattoi esimerkiksi aloittaa tulevaisuudessa sodan ilman säätyjen suostumusta. Kuninkaan uskollisina tukijoina esiintyneet porvaristo ja talonpojat saivat uusia oikeuksia, millä tasoitettiin sosiaalista eriarvoisuutta.\nAatelin tyytymättömyys kuninkaaseen kasvoi. Kustaa III:ta pidettiin sotaisena tyrannina, joka oli ottanut heiltä vallan ja hallitsi muiden säätyjen voimin. Salaliiton turvin kapteeni Johan Anckarström ampui kuningasta selkään naamiaisissa 16.3.1792. Kustaa III kuoli pari viikkoa myöhemmin ehtien järjestää vielä holhoojahallinnon.


SER - Rekisteröityminen vastaanottajaksi\nRekisteröitymisvelvollisuus koskee kotitalouskäyttöön soveltuvia sähkö- ja elektroniikkalaitteita (SE-laite) myyviä myymälöitä seuraavasti:\nkaikki myymälät, jotka myyvät joltakin ulkomitaltaan yli 25 cm kokoisia SE-laitteita\nvähintään 1000 m2 kokoiset päivittäistavarakaupat, jotka myyvät SE-laitteita\nvähintään 200 m2 kokoiset erikoiskaupat, jotka myyvät SE-laitteita\nLisäksi rekisteröityä voivat kaikki myymälät, jotka myyvät muistia sisältäviä laitteita kuten kameroita, tietokoneita tai matkapuhelimia. SER-kierrätys tarjoaa näille myymälöille lukittavan tai sinetöitävän keräysastian.\nJotta myymälä voi tilata noudon vastaanotetulle romulle, tulee myymälän olla ensin rekisteröitynyt vastaanottopisteeksi. Rekisteröitymisen jälkeen myymälä saa ID-numeron, jota tarvitaan noutotilausta tehtäessä. Tarkoituksenmukaisen noutoerän nouto on myymälälle maksutonta.\nKauppaketjut voivat rekisteröidä kaikki (vähintään noin 100) toimipisteensä yhdellä kertaa. Tätä varten tulee pyytää sähköpostitse lomake SER-kierrätykseltä.\nRekisteröidyttyään vastaanottajaksi kauppakeräykseen velvoitettu jakelija voi käyttää SER-kierrätyksen myymälä- ja koulutusmateriaaleja sekä keräysastioita. Samalla jakelija osoittaa noudattavansa uutta jätelakia.\nRekisteröidy tästä: Jakelijan pisteen rekisteröitymislomake\nRekisteröitymisen jälkeen myymälälle postitetaan ID-numero ja lisäohjeita noin 14 vrk kuluessa.


17.5.2009 Kansan kynttilä - Kansan vartija\n1. kirje Timoteukselle 3:1-13 Varma on tämä sana: jos joku pyrkii seurakunnan kaitsijan virkaan, niin hän haluaa jaloon toimeen. Niin tulee siis seurakunnan kaitsijan olla nuhteeton, yhden vaimon mies, raitis, maltillinen, säädyllinen, vieraanvarainen, taitava opettamaan, ei juomari, ei tappelija, vaan lempeä, ei riitaisa, ei rahanahne, vaan sellainen, joka oman kotinsa hyvin hallitsee ja kaikella kunniallisuudella pitää lapsensa kuuliaisina; sillä jos joku ei osaa hallita omaa kotiansa, kuinka hän voi pitää huolta Jumalan seurakunnasta? Älköön hän olko äsken kääntynyt, ettei hän paisuisi ja joutuisi perkeleen tuomion alaiseksi. Ja hänellä tulee myös olla hyvä todistus ulkopuolella olevilta, ettei hän joutuisi häväistyksen alaiseksi eikä perkeleen paulaan. Niin myös seurakuntapalvelijain tulee olla arvokkaita,\nei kaksikielisiä, ei paljon viinin nauttijoita, ei häpeällisen voiton pyytäjiä, vaan sellaisia, jotka pitävät uskon salaisuuden puhtaassa omassatunnossa. Mutta heitäkin koeteltakoon ensin, sitten palvelkoot, jos ovat nuhteettomat. Samoin tulee vaimojen olla arvokkaita, ei panettelijoita, vaan raittiita, uskollisia kaikessa. Seurakuntapalvelija olkoon yhden vaimon mies, lapsensa ja kotinsa hyvin hallitseva. Sillä ne, jotka ovat hyvin palvelleet, saavuttavat itselleen kunnioitettavan aseman ja suuren pelottomuuden uskossa, Kristuksessa Jeesuksessa.\nPoliisilaki 1 luku Yleiset säännökset\n1 § Poliisin tehtävä\n2 § Poliisin toiminnan yleiset periaatteet\nPoliisin on toimittava asiallisesti ja puolueettomasti sekä sovinnollisuutta edistäen. Poliisin toimenpiteet on suoritettava aiheuttamatta suurempaa vahinkoa tai haittaa kuin on välttämätöntä tehtävän\nsuorittamiseksi. Toimenpiteiden on oltava perusteltuja suhteessa tehtävän tärkeyteen ja kiireellisyyteen sekä tilanteen kokonaisarviointiin vaikuttaviin seikkoihin.\n3 § Tehtävien hoito ja tärkeysjärjestys\nHämmästyttävän samankaltainen tehtävä, eikä oikeastaan edes rangaistuksen täytääntöönpanon osalta poikkea näiden virkamiesten tehtävät toisistaan, koska esivalta määrää rangaistuksen, ei pappi eikä poliisi. Toisen esivalta vain on maallinen ja toisen on taivaallinen esivalta. Sakkorahat saa se kenen kuva on kolikossa ja antakaa se sille kelle se kuuluu, mutta se mikä on Jumalan, antakaa se mikä hänelle kuuluu.\nPoliisi on poliisi 24/7 ja pappi on pappi 24/7\n9 § Poliisimiehen toimialue ja toimimisvelvollisuus\nPoliisimies on velvollinen toimimaan sen poliisiyksikön toimialueella, johon hänet on sijoitettu. Poliisimies voidaan määrätä toimimaan myös sijoitusyksikkönsä toimialueen ulkopuolella. Poliisimies on ilman eri määräystä velvollinen ryhtymään kiireellisiin toimiin koko maassa myös toimialueensa ulkopuolella ja vapaa-aikanaan, jos se on välttämätöntä vakavan rikoksen estämiseksi, tällaista rikosta koskevan tutkinnan aloittamiseksi tai yleistä järjestystä ja turvallisuutta uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi taikka milloin se näihin rinnastettavan muun erityisen syyn vuoksi on tarpeen.\nTämän jälkeen menen asiaan, joka on puhuttanut jo monia. Saako pappi tai poliisi tehdä sellaista työtä, joka ei moraalisesti kuulu papille tai poliisille? EI SAA! Suomen laki kieltää poliisin osallistumasta mihinkään eturistiriitaiseen muuhun työhön, kuten poliittiseen työhön, vartija, tai järjestyksenvalvontatyöhön koska poliisi ei voisi enää toimia sen jälkeen poliisilain 2§ pykälän mukaan puolueettomasti. Sama pitää päteä myös papistoon, koska pappi toimii hengellisenä poliisina, eikä tämä saa harhailla raja-aitojen välissä puolelta toiselle, koska jos niin käy, pappi ei enää kykene toimimaan Jumalan sanan mukaisella tavalla puolueettomasti. Jos mennään vielä astetta harmaammalle alueelle, niin eihän poliisikaan voi myydä huumeita ja lapsille välittää viinaa koulun edessä. Niin ei pappikaan voi vaihtaa sukupuolta synnyttyään mieheksi tai raiskata naisia ja lapsia.\nNaispoliisin on aina vaikea toimia parinsa kanssa, meidän ei tarvitse olla edes kovin fiksuja ymmärtämään sitä. Oletetaan että poliisilla on kotikäynti, jossa on kuuleman mukaan kolme isoa miestä pistänyt palasiksi koko asunnon. Poliisi ottaa naisparinsa mukaan hälytyskäynnille, mieluummin kuin miesparin. Kuinka on? Sama pätee naiseen pappina, koska naisen emotionaalinen heikkous mieheen nähden sallii synnin ennen pitkään, kuten kävi Adamin ja Eevan aikana. Apostoli Paavalin sanoin:\n1. Korinttolaiskirje 7:24 Pysyköön kukin, veljet, Jumalan edessä siinä asemassa, missä hänet on kutsuttu.\nPoliisi on poliisimies ja pappi on pappismies. Pysykäämme näissä rooleissa, eikä tässä ole kyse tasa-arvosta, vaan Jumalan kunnioituksesta ja hänen säätämästään laista sulavana toimivuutena Rakkaudessa. Ihminen on vain itse kuvitellut voivansa muuttaa Jumalan säätämää järjestystä itselleen itsekkäästi paremmaksi.\nLISÄTTY 27.5. VOIMAKEINOJEN KÄYTTÖ (lisätty erään tapahtuman johdosta)\nSekä Jumalan että Jumalan palvelijoiden, kuin maanpäällisten lainvartijoiden viranomaisten eräs merkittävä oikeaan suuntaan ohjailemisen keino on voimakeino. Mitä voimakeino sitten oikeastaan on? Parempi ensin esitellä kaikki keinot ja tapahtumamahdollisuudet, jotka liittyvät voiman käyttöön tai voimakeinojen käyttöön. Huomaa, että samat lainalaisuudet pätevät sekä Jumalan, että maallisen esivallan toimissa. Onhan maallinen esivaltamme Jumalan hyväksymä.\nOtamme ensin oikeudettoman hyökkäyksen. Tämä on pahojen ihmisten käyttämä keino, joka voi olla myös pahojen kansojen tai vaikka pahojen ihmisryhmien keino. Oikeudeton hyökkäys. En ala erittelemään tämän oikeudettoman hyökkäyksen keinoja, koska takaa päin tehty murha on samalla tavalla oikeudeton, kuin edestäpäin tehtykin. Takaapäin tullut läimäytys, isku tai muu lyönti on samalla tavalla oikeudeton, kuin edestäpäinkin tullut. Tätä voi kutsua yhdellä nimikkeellä väkivalta, eli oikeudeton hyökkäys. Tämä ei ole siis mikään voimakeino, vaan rangaistava teko, jolla ei ole oikeutta puolustaa tekoaan mitenkään oikeutetuksi. Tätä keinoa ei Jumala käytä koskaan, eikä milloinkaan. Maallinen esivaltakaan ei saa käyttää tätä menettelytapaa, koska se on laitonta.\nSitten menemme hätävarjeluun. Tämä on hallitsematonta voimakeinojen käyttöä, jonka lopputulosta ei tiedä kukaan ennalta. Tässä oikeudettoman hyökkäyksen kohteeksi joutuva joutuu hätävarjeluna puolustamaan itseään. Vai joutuuko? Moni pähkäilee sitä mielessään ja vakuuttaa itselleen kuin Pietari ennen kavallusta, että minä seuraan sinua Jeesus ja ennen kuin kukko lauloi, oli Pietariparka jo kolmesti kieltänyt Jeesuksen. Samoin voi käydä tässäkin tilanteessa kenelle tahansa, joka on kieltäytynyt väkivallasta uskoonsa nojaten. "Minä en tule koskaan käyttämään väkivaltaa". Onneksi et tulekaan, koska tämä on hätävarjelua, eikä väkivaltaa. Kun suomalaiset puolustivat maataan 1939 alkaen, se oli hätävarjelua, eli maanpuolustusta. Kun samat suomalaiset ylittivät jatkosodassa rajan, he syyllistyivät oikeudettomaan hyökkäykseen Venäjää vastaan. Näin venäläiset saivat täyden syyn puolustaa maataan oikeudettomalta hyökkäykseltä ja he toimivat silloin hätävarjelun nojalla. Suomalaiset syyllistyivät siis syntiin, jota keinoa Jumala ei koskaan käytä, mutta maallinen esivalta ei aina osaa olla käyttämättä, vaikka tuntee Jumalan lain.\nMinun isosetäni (adventisti) aikoinaan kieltäytyi menemästä rintamalle ja ottamaan asetta. Se oli hänen vakaumuksensa ja kunnioitan sitä toisaalta. Sen sijaan hän joutui vankilaan. Viruttuaan siellä tarpeeksi, Suomi joutui sodan edettyä 1941 piankin miespulaan jonka seurauksena Sukevan ja Pelson vankiloista koottiin Nikke Pärmin johdolla ns. pääkallokomppania. Tuossa komppaniassa isosetäni palveli maataan, eikä ollut vaihtoehtoja. Pietarin kukko lauloi ja Veikko joutui tarttumaan aseeseen tai kuolla etulinjassa ilman asetta. Veikko ei syyllistynyt oikeudettomaan hyökkäykseen, vaan hätävarjeluun. Jumala ei tarvitse hätävarjelua, koska hän on täydellinen, ihmisen täytyy.\nSitten on voimakeinot. Tämä on niin Jumalan, kuin maallisenkin esivallan tavallinen hyväksytty keino, eli jos sanat eivät riitä, tulevat voimakeinot käyttöön. Tätä samaa harrastavat kaikki esivallat, perheiden sisällä, seurakunnissa, viranomaisten kesken ja kansojen kesken. Lopuksi on todettava että myös Jumala käyttää ihmisiin jatkuvasti erilaisia voimakeinoja.\nVoimakeinot on määritelty siten että laissa lukee seuraavan sisällöllisesti kuvailtu keino: voimakeinojen on oltava perusteltuja ja sellaisia, joiden kokonaisvaltainen lopputulos on ennalta tiedossa ja suunniteltu. Voimakeinot eivät saa ylittää tarpeellisuuden rajoja kuitenkin siten että keinojen käytön tavoite, eli lopputulos saavutettaisiin. Myös ihmisten perusoikeuksia ei saa loukata mikäli keinojen käytön tavoite suhteessa perusoikeuksiin ei sitä vaadi. Voimakeinoihin mennään vasta neuvojen, kehotusten ja käskykeinojen jälkeen. Täsmälleen samoin toimii Jumala.\nSitten menemme taas ihmisen vajavuuteen, eli voimakeinojen ylimitoitukseen ja hätävarjelun liioitteluun. Tätä voimakeinojen ylimitoitusta Jumala ei käytä koskaan, koska hän on täydellinen. Sen sijaan esivalta käyttää joskus ja sitä luemme lehdiltä, kun voimakeinoja käyttänyt vartija, järjestyksenvalvoja tai poliisi on mennyt voimakeinoissaan hieman liian pitkälle ja joutunut sitten käräjille siitä. Tässä kohtaa ympyrä siis sulkeutuu ensimmäiseen kohtaan, oikeudettomaan hyökkäykseen, joka on joko voimakeinojen käytön hallitsematonta ylimitoitusta, tai sitten hätävarjeluun menneen voimakeinojen liioittelua.\nOtan esimerkin. Jumala haluaa opettaa ihmiselle valehtelun seurauksia. Ensin hän näyttää esimerkin maailmalta valehtelusta. Tämä ei ei toiminut, koska ihminen ei tajunnut tai ei halunnut tajuta. Jumala näyttää kuinka tämän läheinen joutuu saman valehtelun uhriksi. Tämäkään ei vakuuta ihmistä. Hän joutuu itse uhriksi, tai saa itse varoituksen muilta ko. asiasta. Tämäkään ei pysäytä ihmistä, vaan tämä jatkaa. Jumala aloittaa voimakeinot. Ensin tämä ihminen saa sakot, sitten hän menettää jotain konkreettista ja lopuksi hänelle tapahtuu itselleen aiheeseen liittyvä onnettomuus. Jumala on siis käyttänyt keinojaan.\nPoliisi taas saattaa tehdä saman eri tavalla. Ensin hän kehottaa, sitten käskee, lopuksi toimii. Jos rikoksen tekijä pakenee, poliisi ajaa takaa. Lopuksi poliisi kiinni saatuaan joutuu käyttämään voimakeinoja, jonka seurauksena ihminen laittaa vastaan, jonka seurauksena poliisi joutuu hätävarjelutilanteeseen ja puolustautuu. Tämän seurauksena poliisin hermo palaa ja hetken painittuaan poliisi saa tilanteen hallintaansa ja laittaa ihmisen käsirautoihin. Mutta, potkaiseekin tätä kiinniotettua lopulta kylkeen. Se muuttui hätävarjelun liioitteluksi ja oikeudettomaksi hyökkäykseksi. Tällaista ei Jumala tee.\nNäistä voimakeinoista menen asiaan. Ei Jumala anna kuuliaiselle lapselleen rangaistusta. Rangaistuksen kärsii tottelematon lapsi. Mutta kun tottelematon lapsi kärsii rangaistuksensa, ei Jumalakaan käytä tähän enää voimakeinojen ylilyöntejä. Mutta jos kuuliaisuutta ei vieläkään ole, vaikka rangaistus on jo kärsitty, Jumalan on kovennettava voimakeinojaan saavuttaakseen tavoitteensa. Tämä asia tulee täyttymään suuren sadonkorjuun myötä.\nJumala ei syyllisty väkivaltaan, eikä hänen tarvitse turvautua hätävarjeluun. Hän käyttää kyllä harkintansa mukaisia voimakeinoja saavuttaakseen tietyn oman tavoitteensa.


Sinop, Brasilia| Europcar Autovuokraamo\nEtsi toimipisteitä kaupungista Sinop\nHyödynnä Europcarin erinomaisia autonvuokraustarjouksia ympäri vuoden Sinop Brasilia. Valitse laajasta autovalikoimastamme juuri sinulle sopivin ajoneuvo yhdestä 2 asemasta, kaupungissa Sinop. Etsit sitten autonvuokrausta kohteesta Sinop osana lomaa, työmatkaa tai muuta tapahtumaa, löydät varmasti tarpeidesi mukaisen ajoneuvon. Johtavana autovuokraamona olemme ylpeitä tarjoamastamme palvelusta lyhyaikaisiin ja pitkäaikaisiin vuokrauksiin, edulliseen hintaan ilman piilotettuja maksuja.\nSuosituimmat toimipisteet kaupungissa Sinop\nHenkilö- ja pakettiautonvuokraus tehty helpoksi sinulle Europcar Sinop toimipisteellä\nYstävällinen palvelu, uudet autot ja edulliset hinnat ovat osa jokapäiväistä palvelutarjontaamme. Löydät meiltä oikean vuokra-auton työ- ja vapaa-ajanmatkaan tai pakettiauton tarpedesi mukaan Sinop toimipisteestä.\nEuropcar Sinop on valmiina palvelemaan sinua. Muista aina ottaa mukaasi ajokortti, voimassa oleva luottokortti sekä id-kortti (kuten passi, mikäli vuokraat ulkomailta).\nEuropcarin vihreä ohjelma: Europcarissa ymmärrämme autonvuokrauksen ympäristövaikutukset. Siksi kannatamme kestävän kehityksen ohjelmaa, ja olemme ylpeitä siitä, että olemme ensimmäinen autovuokraamo Sinop toimipisteellä, jolla on sertifioidut sitoumukset.


Ystävyyttä yli rajojen - Metsän Siskot vierailulla Kanadassa | Järvi-Suomen Partiolaiset ry\nJärvi-Suomen Partiolaiset ryElämyksetYstävyyttä yli rajojen – Metsän Siskot vierailulla Kanadassa\nTeksti: Emilia, Henni, Taru, Annika ja UltziKuvat: Ulla Hakala-Karjalainen 14.11.2018\nFinnjamboree Roihulla kesällä -16 alkoi ystävyys Kanadan Whitby:n alueen partiolaisten kanssa. Heiltä saimme kutsun vastavuoroisesti osallistua heidän Camp Samac Scout Centre:ssä pidetylle Ontario-alueen Jamboreelle 3.-6.8.-18. Viidellä Metsän Siskolla oli mahdollisuus lähteä matkaan, ja toteuttaa yksi partiounelma.\nEnnen leiriä saimme tutustua paikallisten partio-oppaiden sekä viiden hengen tanskalaispartio-ryhmän kanssa mm. Niagaran putouksiin, Warsaw:n luoliin sekä Toronton kaupunkiin. Majoitus tapahtui teltoissa sekä hirsisissä majataloissa.\nItse partioleirillä osallistujia oli yhteensä 120, 7-ikävuodesta ylöspäin (95 kanadalaista, 14 venäläistä, 6 tanskalaista, 5 suomalaista). Yhteisiä ohjelmia olivat ruokailut, iltanuotiot, avajaiset, lupauksen anto, merkkien vaihto sekä kansainvälinen ilta. Aktiviteeteistä sai jokainen valita muutamia kiinnostuksensa mukaan. Vaihtoehtoina oli muun muassa melonta, uinti, vesipyssytaistelu, jousiammunta, kirveenheitto, ilmakiväärillä ammunta, sumopaini, maalaus, nahkatyöt, karaoke ja tanssi. Me osallistuimme lähes kaikkiin aktiviteetteihin.\nMatkan aikana pääsimme näkemään paljon uusia maisemia ja nähtävyyksiä. Saimme kohdata uusia ihmisiä ja tuntea kansainvälistä partioyhteyttä heidän kanssaan. Saimme myös tutustua uusiin harrastuksiin, ja kokea erilaisia asioita yhdessä ja erikseen. Uskomme, että nämä ihmiset, tapahtumat, kohtaamiset ja kokemukset jäävät yhtenä merkittävänä muistona meidän jokaisen partiohistoriaan.\nMatkan toteutumisesta haluamme kiittää ryhmämme vetäjää Kohvakan Annikaa sekä tukijoitamme.\nIloinen puheensorina täyttää johtajakahvila Jäätävän Kortteen. Ultra Bra soi ja tarjoomukset ovat…