Merja Vilmilä BRÄNDI JA REKRYTOINTI DIGITAALISESSA MAA- ILMASSA. Sosiaalinen Media HR Työkaluna. Pro Gradu tutkielma. Hallintotiede. - PDF\nMerja Vilmilä BRÄNDI JA REKRYTOINTI DIGITAALISESSA MAA- ILMASSA. Sosiaalinen Media HR Työkaluna. Pro Gradu tutkielma. Hallintotiede.\nDownload "Merja Vilmilä BRÄNDI JA REKRYTOINTI DIGITAALISESSA MAA- ILMASSA. Sosiaalinen Media HR Työkaluna. Pro Gradu tutkielma. Hallintotiede."\n1 Merja Vilmilä BRÄNDI JA REKRYTOINTI DIGITAALISESSA MAA- ILMASSA Sosiaalinen Media HR Työkaluna Pro Gradu tutkielma Hallintotiede Syksy 2011\n2 Sisällysluettelo 1. JOHDANTO Miksi sosiaalinen media kiinnostaa organisaatioita Aiempi tutkimus TUTKIMUSTEOREETTISET TIEDOT Tutkimuskysymys Teoreettinen viitekehys Keskeiset käsitteet Tutkimusmenetelmät Tutkijan näkökulma Tutkimusteoriat Yhteenveto tutkimuksen teoreettisista lähtökohdista SOSIAALINEN MEDIA KÄSITTEENÄ JA ILMIÖNÄ Sosiaalisen median käsite Sosiaalisen median tunnusmerkkejä Sosiaalisen median yleisyys Sosiaalisen median sisältöön ja tekniikkaan liittyviä termejä Sosiaalinen media vai yhteisöllinen media? Sosiaalisen median aiempia vaiheita Sosiaalisen median keskeisiä toimintaperiaatteita yhteenvetona Sosiaalinen media ja kaupallisuus Sosiaalista mediaa kohtaan esitettyä kritiikkiä Sosiaalisen median tulevaisuus Semanttisen Webin teknologioista, mahdollisuuksista ja nykytilasta TYÖNANTAJAMIELIKUVA JA SOSIAALINEN MEDIA Työnantajamielikuva, maine, brändi ja imago Eräitä huomioitavia seikkoja organisaation liittyessä sosiaaliseen mediaan Strategiakysymykset Tavoitteet ja tulosten mittaaminen Markkinointikysymyksiä Nettimaine... 51\n3 4.2.5 Nettisosiaalisuusprofiili Organisaation toimintakanavat sosiaalisessa mediassa Sosiaalisen median toimintaympäristöjä Työkalut Verkkoyhteisön elinkaari Tulosten ja onnistumisen arviointi Sosiaalisen median tarjoamat 10 hyötyä organisaatioille Sosiaalisen median 10 riskiä organisaatiolle Ajatuksia ja havaintoja työnantajamielikuvan parantamisesta sosiaalisen median avulla SOSIAALINEN MEDIA REKRYTOINNIN APUVÄLINEENÄ TAPAUSTUTKIMUS Rekrytointi, strategiat ja kompleksinen toimintaympäristö Kohdeorganisaatio ja haastateltavien valinta Aineiston keruu Aineiston analyysimenetelmät Aineiston kuvaus Tutkimuksen luotettavuus TUTKIMUSTULOKSET Sosiaalinen media työnantajamielikuvan vaikutusvälineenä -tulokset Haastattelutulosten suhde kirjallisuuteen Tulosten arviointi tutkimusteorioiden kannalta Sosiaalinen media rekrytoinnin apuvälineenä tulokset YHTEENVETO, JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA Yhteenveto Johtopäätökset ja pohdinta Keskeiset sisällölliset havainnot tutkimusaineistosta Tiivistelmä tutkimuksen lopputuloksista Jatkotutkimusta ajatellen LÄHTEET LIITE 1 Kysymyslomake\n4 Lapin yliopisto, Yhteiskuntatieteiden tiedekunta Työn nimi: Brändi ja rekrytointi digitaalisessa maailmassa Sosiaalinen media HR työkaluna Tekijä: Merja Vilmilä Koulutusohjelma/oppiaine: hallintotiede Työn laji: Pro gradu -työ Sivumäärä: 109, 1 liite Vuosi: syksy 2011 Tiivistelmä: Tämä tutkimus käsittelee sosiaalista mediaa työnantajamielikuvan muokkaajana ja rekrytointityökaluna, sekä sosiaalisessa mediassa toimimisen kannalta keskeisiä edellytyksiä ja vaatimuksia organisaatioille. Sosiaalinen media on tämän hetken näkyvimpiä ilmiöitä yhteiskunnassamme. Työpaikoille se on tullut työntekijöiden tuomana, ollen täten myös eräs muutoksen aiheuttaja työelämässä. Sosiaalista mediaa on tutkittu verrattain vähän. Vaikka sen nähdään tuovan paljon hyötyjä, nähtävissä on myös suuria kulttuurimuutoksia mm. organisaatioviestinnässä ja markkinoinnissa. Tutkielman tarkoituksena oli selvittää sosiaalisessa mediassa tapahtuvaa työnantajamielikuvan rakentumista, brändiä, ja niihin vaikuttavia seikkoja, ja lisäksi tarkastella niitä vaatimuksia ja edellytyksiä joita sosiaalinen media tuo mukanaan erityisesti rekrytointikysymyksiin. Tutkimus toteutettiin tarkastelemalla kirjallisuudessa esiintyneitä havaintoja sosiaaliseen mediaan ja työnantajamielikuvaan liittyen, sekä haastattelututkimuksella esimerkkiorganisaatiossa. Haastattelututkimuksen tutkimusjoukko muodostui kohdeorganisaation henkilöstöhallinnon ja liiketoiminnan asiantuntijoista (n=14), joita haastateltiin sekä puhelimitse että sähköpostikyselyllä vastaajan valinnan mukaan keväällä Saatu aineisto analysoitiin laadullisen tutkimustavan periaattein käyttämällä erityisesti sisällönanalyysimenetelmää. Tutkielman rakennekaavana käytettiin IMRD -kaavaa. Tutkimustulosten perusteella sosiaalinen media koetaan hyödylliseksi ja monilta osin käyttökelpoiseksi työkaluksi rekrytoinnissa, joskaan se ei sovellu kaikentyyppisiin rekrytointeihin. Erityisesti nuorten työntekijöiden rekrytointikanava sosiaalinen media nähtiin erittäin tärkeänä, samoin kuin rekrytoitaessa eri paikkakunnille. Työnantajamielikuvan kannalta sosiaalisessa mediassa näkyminen nähtiin lähes välttämättömänä, mutta toisaalta mukanaolo nähtiin myös pakkona, ja epäiltiin oman organisaation kykyä menestyä kyseisillä foorumeilla. Avainsanat: sosiaalinen media, Web 2.0, rekrytointi, työnantajamielikuva, brändi, imago Suostun tutkielman luovuttamiseen kirjastossa käytettäväksi.\n5 1 1. JOHDANTO Pro Gradu tutkimukseni tutkii sosiaalista mediaa työnantajamielikuvaa parantavana tekijänä, sekä tarkastelee erityisesti sosiaalisen median soveltumista rekrytointityökaluksi. Rekrytointi voidaan nähdä työnantajamielikuvaan keskeisesti vaikuttavana tekijänä, sillä yrityksen toiminta on aina riippuvainen sen työntekijöistä ja heidän toimistaan. Näin ollen yritykselle parhaiten soveltuvien henkilöiden palkkaaminen on menestyksen kannalta ratkaisevaa. Yrityksen pitäisikin pystyä hakeutumaan sinne missä ihmiset ovat, ja tämän hetken megatrendin eli sosiaalisen median mukaan ihmiset tavoitetaan yhä suuremmassa määrin verkosta, jossa erityisesti nuoret ikäluokat toimivat jo täysin suvereenisti. Tutkimuksen kohteena ja tavoitteena on saada aikaan selvitys siitä, miten sosiaalisessa mediassa mukana olo (tai pois jättäytyminen) vaikuttaa työnantajamielikuvaan. Lisäksi pyrin tutkimaan esimerkkiyksikön tarpeisiin pohjautuen sosiaalisen median soveltuvuutta rekrytointiin. Rekrytointi on valittu esimerkiksi siitä syystä, että sillä on voimakas vaikutus työnantajamielikuvaan. Tutkimusaihe on ajankohtainen ja uudehko. Tutkimustuloksilla on merkitystä myös kohdeorganisaatiossa käytännössä, sillä tutkimukseni eräs tavoite on tuottaa esimerkkiorganisaatiolle hyödyllistä tietoa liittyen erityisesti rekrytointiin sosiaalisen median avulla, mutta myös työnantajamielikuvaa koskeviin kysymyksiin. Pyrin myös työlläni täydentämään sosiaalisen median ja laajemmin tarkasteltuna organisaatiotutkimusten joukkoa, ja siten työn tieteellinen tavoite onkin varsinaisen tutkimusongelmani luonteeltaan kuvaileva esittely. Tutkimuskysymysten vastaukset sisältävät tieteellisesti merkittävää sisältöä aiheesta jota aiemmin ei ole paljon tutkittu. Tutkimusaiheeni verrattain suppean aiemman tutkimuksen vuoksi tässä työssä on pyritty kuvaamaan myös keskeiset käsitteet laajasti. Vaikka sosiaalinen media onkin parhaillaan suosittu puheenaihe julkisessa keskustelussa, on tutkimukseni onnistumisen kannalta tärkeää, että käsitteet on avattu laajasti. Näin pyrin varmistamaan, että myös lukijoilla on kanssani yhdenmukainen käsitys käytettävistä termeistä ja käsitteistä.\n6 2 1.1 Miksi sosiaalinen media kiinnostaa organisaatioita Evan Suora yhteys raportin mukaan suomalaisista yrityksistä sosiaalista mediaa hyödynnetään eniten markkinoinnissa (60,5 %), brändin rakentamisessa (53,5 %), ulkoisessa viestinnässä (46,5 %), yrityksen sisäisenä työvälineenä (38,6 %), rekrytoinnissa (34, 6 %) ja kilpailijoiden seurannassa (31,6 %). Sosiaalista mediaa käytetään myös asiakaspalvelussa, myynnissä, tuotekehityksessä ja innovoinnissa sekä työskentelyssä yhteistyökumppaneiden kanssa. 18,4 % suomalaisista yrityksistä ei käytä sosiaalista mediaa missään yhteydessä. (http://www.eva.fi/wpcontent/uploads/2011/05/suora-yhteys.pdf, sivu 47) Sosiaalista mediaa pidetään yleisesti internetin nykyisen 2.0 kehitysvaiheen merkittävimpänä elementtinä. Sosiaalisen median suosio kasvaa jatkuvasti, josta syystä myös erilaisilla organisaatioilla on tullut paineita sosiaalisen mediaan pariin siirtymisestä. Sosiaalista mediaa voidaan kuvata erääksi tämän hetken megatrendiksi ja erittäin ajankohtaiseksi aiheeksi. Internetin kehityksestä keskusteltaessa sosiaalinen media lienee toistetuin termi. Kyseessä on myös verrattain tuore ilmiö; suomalaiset yritykset eivät tunnistaneet käsitettä sosiaalinen media vuonna (Lietsala ja Sirkkunen 2008, 9) Googlen hakukone löytää noin 2.9 miljoonaa osumaa hakusanoilla sosiaalinen media, kun haun kohdistaa suomenkielisille sivuille. Vastaava haku englanniksi hakusanoilla social media antaa noin 212 miljoonaa osumaa. Sosiaalinen media on lyönyt itsensä läpi monessa arkisessa toimessa, verkkoon on muodostunut yhteisöjä jotka toimivat erilaisten aiheiden ja kiinnostuksen kohteiden parissa. Koska organisaatioita kiinnostaa olla läsnä sillä missä ihmiset (= asiakkaat ja palveluiden käyttäjät) ovat, sosiaalinen media on herättänyt kiinnostusta. Historiallisessa kontekstissa sosiaalisen median kanssa ollaan samankaltaisessa tilanteessa kuin aikoinaan internetin yleistyessä. (Luoma-aho 2010) Organisaatioiden on tultava mukaan sosiaaliseen mediaan aivan kuten aiemmin verkkosivujen luomiseen. Havaittavissa on kuitenkin merkittävä ero; viestintä verkkosivujen kautta esimerkiksi asiakkaille on loppujen lopuksi yhdensuuntaista. Yritys laittaa verkkosivuilleen haluamansa sisällön, vaikkapa verkkokaupan, ja tiedot yhteydenottomahdollisuuksista esim. puhelimella tai sähköpostilla. Sosiaalisen median sovelluksia käytettäessä viestintä on kahdensuuntaista, reaaliaikaista ja esim. keskustelupalstalla viestintää voidaan käydä monen ihmisen kanssa samanaikaisesti.\n7 3 Sosiaalisella medialla on tarjottavanaan paljon hyötynäkökohtia. Sen avulla voidaan helposti saavuttaa suuria massoja nopeasti ja kustannustehokkaasti. Sosiaalinen media tarjoaa organisaatioille ulkoisesti ja sisäisesti uuden aiemmasta poikkeavan toimintaympäristön. Markkinoinnissa tämä sosiaalisen median mukanaan tuoma potentiaali on tunnustettu jo aiemmin, ja esim. kirjallisuutta on julkaistu paljon erityisesti sosiaalisen median markkinointimahdollisuuksia tarkastellen. Yritykselle mukanaolo tai pois jättäytyminen sosiaalisesta mediasta on myös imagoon vaikuttava seikka. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että yrityksen poisjäänti sosiaalisesta mediasta on vaikeasti perusteltavissa, megatrendin nostattama hype on kasvanut suureksi. Organisaatiolle keskeiset, tunnistetut hyödyt ovat edellä mainittujen nopeuden, tavoitettavuuden ja kustannustehokkuuden lisäksi sovellusten helppokäyttöisyys, helppo muokattavuus ja vapaus toimintaympäristön valitsemiseksi. Imago-kysymys ei ole niin yksiselitteinen. Hyvin ja onnistuneesti hoidettuna sosiaalinen media tarjoaa yrityksille ja muille organisaatioille paljon hyötyä, mutta mukana olo sosiaalisessa mediassa voi olla myös riskialtista. Sosiaaliseen mediaan liittyy organisaatioiden kannalta tiettyjä riskejä, jotka on ymmärrettävä ja tiedostettava onnistuakseen sosiaalisen median parissa. Otala ja Pöysti (2008) kuvaavat tilannetta sosiaalisena tilauksena sosiaaliselle medialle ja uudelle toimintatavalle. Tuo sosiaalinen tilaus muodostuu uudenlaisista yhteistyön tarpeista, jollaisena Otala ja Pöysti listaavat mm. tietotyön tuottavuusvaatimuksen kasvun, asiantuntijoiden tiedon jaon keskenään, ideoiden tarpeet kaikilta ja joukkojen vallan kasvun. Lisäksi työ itsessään muuttuu liikkuvaksi, organisaatiot hajautuvat, energian hinta kohoaa ja matkustaminen kallistuu, minkä lisäksi nuorten sukupolven tottumukset muuttavat työtapoja (Otala ja Pöysti 2008, 14 17). Kaikki nämä seikat tukevat sosiaalisen median läsnäoloa jatkossa tiiviimmin myös organisaatioissa. Tämä tutkielma tarkastelee sosiaalista mediaa erityisesti yritystoimintaympäristössä, johtuen tutkimuskysymysten kohteena olevasta esimerkkiorganisaation toimintasektorista. Sosiaalista mediaa koskevat toimintaohjeet sopivat kuitenkin kaikille organisaatiotyypeille, niin julkiselle kuin kolmannellekin sektorille, sillä sosiaalisessa mediassa heillä kaikilla on samoja, keskeisiä avoimia kysymyksiä. Mitä organisaation pitää huomioida mukaan lähtiessään, mitkä ovat kanavat ja miten sosiaalisen median mekanismit toimivat ovat selvitettäviä asioita kaikilla organisaatioilla sektorista riippumatta.\n8 4 1.2 Aiempi tutkimus Suomessa sosiaalisen median tutkimusta on tehty mm. Tampereen yliopistossa; Katri Lietsalan ja Esa Sirkkusen verkossakin julkaistu Social Media Introduction to the tools and procesess of participatory economy (2008) on toiminut erinomaisena lähteenä tutkielmassani. Tiina Rättilä julkaisi 2007 Sosiaalisen median mahdollisuudet kodin, koulun ja kunnan viestinnässä tutkimuksen niin ikään Tampereen yliopistoon, Tiedotusopin laitokselle. Janne Matikainen Helsingin Yliopiston Viestinnän laitokselta teki 2009 raportin Sosiaalisen ja perinteisen median rajalla, jossa hän tarkasteli sosiaalisen median ja perinteisen median eroja, sekä sosiaalipsykologisia kysymyksiä mm. siitä, miksi ihmiset ylipäätään julkaisevat materiaalia verkossa. Jussi-Pekka Erkkolan Taideteollisen korkeakoulun lopputyö määritteli sosiaalisen median sisältöä ja käsitteitä laajasti ensimmäisten joukossa vuonna Tuota tutkimusta olen hyödyntänyt myös tätä työtä tehdessä. Aiemmin Facebook ja muu sosiaalinen media teki tuloaan työpaikoille työntekijöiden kautta. Työntekijät käyttivät vapaa-aikanaan erilaisia sosiaalisen median palveluita, kommentoivat blogeja, latasivat sisältöä verkkoon ja seurustelivat eli olivat sosiaalisessa yhteydessä kavereihin. Tällä hetkellä läpimurto on tapahtunut siinä suhteessa, että myös organisaatioilla on herännyt kiinnostus sosiaalista mediaa kohtaan niin yksityisellä kuin julkisellakin sektorilla. Vielä nytkin yritykset ja yhteisöt edustavat kuitenkin suhtautumisessaan kaikkia ääripäitä huomattavasta avoimuudesta totaalikieltoon. Sosiaalisen median eteenpäin vienti yritys- ja organisaatioympäristöissä on paljolti kiinni myös henkilöstön osaamisesta ja kiinnostuksesta. Käyttökelpoisia oppaita ovat esimerkiksi Samuli Karevaaran Moodlen perusteet (2009) ja Leenamaija Otalan ja Kaija Pöystin Wikimania 2.0 (2009). Suomeksi julkaistuja teoksia sosiaalisesta mediasta yritysympäristössä ovat esim. Charlene Lin ja Josh Bernoffin Verkkovalta Voittaminen sosiaalisten teknologioiden maailmassa (2009) ja Jesse Soinisen, Reidar Waseniuksen ja Tero Leponiemen Yhteisöllinen media osana yrityksen arkea (2010). Dosentti Vilma Luoma-aho Jyväskylän yliopistossa on ollut eräs viime aikojen aktiivisimpia yhteisöviestinnästä ja sosiaalisesta mediasta kirjoittaneita henkilöitä. Hänen kirjoituksiaan on käytetty lähteenä myös tässä työssä.\n9 5 Akateemista tutkimusta ajatellen eräs huomattava parannus aiempaan verrattuna on ollut yhteisten käsitteiden luominen. Sanastokeskus TSK Oy:n käynnisti Termitalkoot projektin keväällä 2009, ja nyt projektin päätyttyä sosiaalista mediaa koskevat termit on ansiokkaasti saatu yhdenmukaistettua myös suomeksi. Sosiaalista mediaa rekrytointityökaluna tai toisaalta työnantajamielikuvan parantajana ei ole toistaiseksi laajasti tutkittu. Verkossa on kuitenkin löydettävissä mm. Terhi Ahon blogi jossa tutkimuskysymyksestäni on käyty keskustelua useaan otteeseen. Tässä mielessä oma tutkimukseni avaa uusia uria, vaikka sinänsä tapaustutkimuksen toimintaympäristö onkin liitetty tiukahkosti esimerkkiorganisaatioon. Kirjallisuuden osalta olen tätä työtä suunnitellessa tutustunut pääosin englanninkielisiin teoksiin, joista merkittävimpinä ovat mm. J. Salosen Knowledge Management for Visualizing Social Online Services (2007), ja Lietsala & Sirkkusen Social media Introduction to the tools and processes of participatory economy (2008). Professorit Andreas M. Kaplan ja Michael Haenlein ovat myös käsitelleet tutkimuksissaan sosiaalista mediaa mm. teoksessaan Users of the world, unite! The challenges and opportunities of Social Media (2010). Sosiaalinen media ei ole ainoastaan yritysten mielenkiinnon kohteena, vaan myös julkisella sektorilla on paneuduttu jo jonkin aikaa sosiaalisen median ja sen tarjoamien mahdollisuuksien tarkasteluun. Sosiaalista mediaa erityisesti kuntien näkökulmasta ovat käsitelleet mm. Antti Syväjärvi ja Olli-Pekka Kaurahalme (2010) artikkelissaan Sosiaalinen media osana kuntien avoimuutta, demokratiaa ja kehittynyttä tiedon hallintaa, sekä Ari-Veikko Anttiroiko ja Reijo Savolainen (2010) artikkelissaan Kirjasto 2.0: yleiset kirjastot sosiaalisen median hyödyntäjinä. Molemmat artikkelit on julkaistu Kunnallistieteellisessä aikakauskirjassa 4/2010. Myös Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA on liittynyt mukaan sosiaalisen median tutkimukseen. Se julkaisi toukokuussa 2011 raportin Suora yhteys Näin sosiaalinen media muuttaa yritykset. Raportin tekijöinä ovat olleet Antti Isokangas ja Petteri Kankkunen, ja tuon raportin sisältöä on käytetty lähteenä myös tässä tutkielmassa. Pekka A. Viljakaisen teos No fear Johtaja kohtaa digicowboyt (2011) tarkastelee sosiaalisen median vaikutusta johtamiseen nuorten ikäluokkien tullessa työelämään, ja sosiaalisen median mukanaan tuomaa muutosta organisaatioihin laajemmin.\n10 6 Sosiaalisesta mediasta kirjoitetun kirjallisuuden määrä lisääntyy myös kovaa vauhtia, tosin on huomattava, että osa teoksista käsittelee verrattain suppeaa osaa sosiaalisesta mediasta ( markkinointikanava ) tai keskittyy kuvaamaan sosiaalisen median yksittäistä toimijaa, joista erityishuomion kohteena ovat olleet mm. Google ja Facebook.\n11 7 2. TUTKIMUSTEOREETTISET TIEDOT Tässä jaksossa kuvataan tutkimuskohteen keskeiset käsitteet ja esitellään tutkimuksen teoreettinen rakenne. Työn kannalta keskeinen sosiaalinen media käsite ja sen sisältö esitellään tarkemmin luvussa Tutkimuskysymys Miten työnantajamielikuvaa voitaisiin parantaa sosiaalisen median avulla? Voidaanko sosiaalista mediaa käyttää työvälineenä rekrytoinnissa? Jos sosiaalista mediaa tarkastellaan yksinomaan aiheesta julkaistun kirjallisuuden perusteella, päästään usein lopputulokseen, jonka mukaan organisaation kaikki ongelmat ovat ratkaistavissa liittymällä mukaan sosiaaliseen mediaan. Vähemmän on kuitenkin pohdittu sitä, miten organisaatio kykenee parantamaan sosiaalisen median avulla työnantajamielikuvaansa, mitkä ovat konkreettisia toimenpiteitä ja mitkä asiat huolestuttavat sosiaalisessa mediassa esim. henkilöstöä. Lisäksi organisaation on hyvä huomioida monia seikkoja, joilla on vaikutusta työnantajamielikuvaan. Työnantajamielikuvaan vaikuttaa omalta osaltaan myös rekrytointi, tapahtuipa se sitten sosiaalisessa mediassa tai perinteisemmin keinoin. Molemmat tutkimuskysymykset ovat kompleksisia kun ne liitetään organisaatioympäristöön, josta syystä myös tämä tutkielma pyrkii avaamaan ja tuottamaan uutta tietoa aiheesta, mutta esittämään toisaalta myös kriittisiä näkemyksiä. 2.2 Teoreettinen viitekehys Tutkielmani tarkastelee verrattain laajaa ilmiötä eli sosiaalista mediaa. Tutkielman tutkimuskysymykset työnantajamielikuvasta ja rekrytoinnista ovat sellaisenaan laajasti tutkittuja, mutta niiden osalta on huomioitava useita, aiemmin vieraita seikkoja kun ne liitetään sosiaalisen median toimintaympäristöön. Laajasti tarkasteltuna taustalla on työelämän muutos. Muutosta voidaan tyypitellä monin eri tavoin, ne voivat johtua monista eri tekijöistä, ja ne voivat ilmetä eri tavoin. Sosiaalisen median mukanaan tuomaa muutosta työelämässä voidaan kuvata vanhan, jäykän organisaatiorakenteen muuttumisena verkostomaisemmaksi organisaatiorakenteeksi, johon alkusysäyksen ovat antaneet uudet työntekemisen mallit (etätyö, verkostot, projektit) ja modernin kommunikaatioteknologian\n12 8 merkitys (ks. Stenvall ja Virtanen 2006, 19). Suomalaisten yritysten toimintaympäristö on viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana muuttunut ehkä rajummin kuin koskaan aikaisemmin (Kauhanen 2010, 11). Muutos, uutuus ja epävarmuus ovat ilmeisesti olleet aina läsnä organisaatioiden todellisuudessa huolimatta siitä, että niitä ei ole osattu aina tunnistaa. Pärjätäkseen muutoksessa organisaatioiden on opittava luomaan uusia vaihtoehtoja vakioiden ja säännönmukaisuuksien etsinnän sijasta (Harisalo 2008, 285). Sosiaalinen media on tunnistettu laajasti muutoksen aiheuttajaksi useissa eri yhteyksissä, ja aiheesta on mm. Ari Hakkarainen kirjoittanut kirjan nimeltä Sosiaalisessa mediassa muhii muutos (2010). Alvin Toffler (2010) julkaisi 40 megatrendiä ja esitteli niiden mukanaan tuomat muutokset, jotka muokkaavat maailmaa Hänen mukaansa sosiaalinen media ( social networking ) tulee antamaan uusia merkityksiä vaikutusvallalle, kun uudet verkossa luodut suhteet murtavat aiemmin suojellut rajat tarjoten uusia tiedon lähteitä, mikä vaikuttaa myös hallintoon ja liike-elämään. Asiantuntijoiden rekrytointi on elintärkeää organisaation menestyksen vuoksi. Erityisesti nuoremmat henkilöt toimivat verkossa huomattavasti aiempia ikäluokkia aktiivisemmin (esim. TeliaSoneran trenditutkimus 2009). Vaikka jätettäisiinkin huomioimatta tietotekniikan tai tietoverkkojen kehitys ja halventuneet laitteet, on sosiaalisen median voimakas yleistyminen eri yhteyksissä muuttanut ympäröivää yhteiskuntaa. Ajan henki on vahvasti se, että ilman osallistumista sosiaaliseen mediaan ei pärjää. Niinpä julkisuudessakin on yleistynyt ajatus siitä, että ollakseen dynaaminen ja tavoittaakseen osaajat myös tulevaisuudessa olisi organisaation syytä olla voimakkaasti mukana myös sosiaalisessa mediassa. Sosiaalinen media nähdään väistämättömänä kehityskulkuna, joka haastaa yrityksen entistä laajempaan dialogiin sen asiakkaiden ja sidosryhmien kanssa (mm. Soininen 2010, 14). Tämä tutkielma rakentuu siten, että luvussa kolme tarkastellaan sosiaalista mediaa käsitteenä ja ilmiönä. Tutkimuskysymys työnantajamielikuvasta käsitellään luvussa neljä. Luku viisi on omistettu tapaustutkimukselle sosiaalisesta mediasta rekrytointiapuvälineenä. Luvussa kuusi esitellään tutkimustulokset kummastakin tutkimuskysymyksestä, ja luku seitsemän vetää johtopäätökset ja antaa yhteenvedon.\n13 9 Kuvio 1. Tutkimuksen teoreettinen kuvaus Tutkimuksen teoreettista osaa olen pyrkinyt kuvaamaan oheisella kolmiomallilla. Tutkimuksen kehys muodostuu sen mukaisesti ilmiön eli sosiaalisen median, HR työkalun ja käytännön välisestä alueesta, johon sisältyy omana kolmionaan varsinainen tutkimusongelma ja sen ulottuvuudet. Tutkimukseni uloin kehys asettuu kolmion mukaisesti Sosiaalisen median, HR työkalun ja käytännön rajaamalle alueelle, keskittyen tutkimaan mm. innovaatioteorian avulla varsinaisia tutkimuskysymyksiä. Tämä rajaus on tärkeää koska tutkimukseni aihepiirin pitäminen mahdollisimman tarkkaan rajattuna on parhaaksi arvioitu keino tarkastella tutkittavia asioita monitahoisten tutkimuskysymysten kanssa. Tutkimuskohteeksi muotoutuu kolmioiden kuvaamien rajojen mukaisesti kokonaisuus, jossa rajatusti tutkitaan sosiaalisen median hyötyä työnantajamielikuvalle, ja tuosta kokonaisuudesta vielä edelleen johdettuna tutkittava kohde on myös sosiaalinen media rekrytointityökaluna. Tutkimuskohteeseen vaikuttaviksi karakteristikoiksi voidaan nimetä työelämän muutos ja sen mukanaan\n14 10 tuomat vaikutukset johtamiseen ja organisaation toimintoihin eri osa-alueilla. Karakteristikana on myös sosiaalinen media tämän ajan megatrendinä, mikä eräissä tapauksissa luo organisaatioille ulkopuolelta tuotuja kokonaisuuksia, kuten esim. Facebookissa toimimisen, joilla on vaikutusta organisaation sisäiseen ja ulkoiseen toimintaan. 2.3 Keskeiset käsitteet Tämän tutkimuksen keskeiset käsitteet ovat sosiaalinen media, Web 2.0, rekrytointi ja työnantajamielikuva. Taustakäsitteinä ovat lisäksi brändi ja imago. Laajasti tarkastellen työ käsittelee työelämän muutosta, jossa keskeinen muutoksen aiheuttaja on sosiaalinen media ja sen mukanaan tuomat vaikutukset mm. johtamiseen, organisaatiokulttuuriin ja organisaatioiden toimintatapoihin. 2.4 Tutkimusmenetelmät Tutkimusmetodi ovat tapaustutkimukselle tyypillinen konstruktiivinen tutkimus, eli tutkimusaiheen pohdinta toisaalta käytännön ja toisaalta teorian osalta. Kyseessä on myös soveltavan tutkimuksen muoto, sillä yksi tavoitteeni on uuden tiedon tuottaminen. Konstruktiivisen tutkimuksen kannalta tarkasteltuna olisi hyvä esittää myös ratkaisuja tutkimuskysymykseen. Tässä tapauksessa osa tutkittavasta kokonaisuudesta, kuten esim. rekrytointi, tunnetaan melko hyvin, toisaalta sosiaalisen median osuus ja merkitys rekrytointiprosessissa on huonosti tunnettu. Näin ollen lähestyn tutkimuskohdetta negatiivisesti virittyneellä hypoteesilla Sosiaalinen media ei a) paranna työnantajamielikuvaa eikä b) ole toimiva apuvälinen rekrytoinnissa. Tutkimukseni pyrkii osoittamaan nuo väitteet vääriksi, tai ainakin antamaan niihin lisätietoa. Suhtaudun kriittisesti mutta avoimesti tutkimukseeni, ja olen pyrkinyt tietoisesti olemaan muodostamatta minkäänlaisia ennakkokäsityksiä. Havaitsen työssäni tutkittavan ilmiön eli sosiaalisen median osalta eräänlaista analyyttista kausaalisuutta, eli yksi tai useampi asia riippuu jonkin toisen asian tilasta. Sosiaalinen media on nähtävissä tämän ajan megatrendinä. Organisaatiot jotka ovat ottaneet sen käyttöönsä, ovat saattaneet saavuttaa esimerkiksi työnantajamielikuvansa osalta etuja, jolloin tällainen organisaatio on mielletty moderniksi tai edelläkävijäksi. Kuitenkaan organisaatio ei ole välttämättä sen modernimpi kuin aiemminkaan, ja edelläkävijän mainekin on hankittavissa myös muilla tavoin. Sosiaalinen media ja siellä toimiminen eivät kykene selvittämään\n15 11 totuutta organisaation nykyaikaisuudesta. Tästä huolimatta lähtökohtainen ajattelu sosiaalisessa mediassa mukana olevilla on kuitenkin se, että mukana olo on edistyksellisyyttä. Tällöin syy sosiaalisessa mediassa oloon on edellytys modernistiselle mielikuvalle, ja nuorekas työnantajamielikuva tämän mukanaolon seuraus. Myös tästä syystä tutkimuksellani on myös voimakas kvalitatiivinen rooli, erityisesti syiden ja seurausten analysoinnissa. Tutkimuksen varsinainen empiirinen osa perustuu ensisijaisesti haastatteluihin, jotka tehtiin kohdeorganisaatiossa. Haastattelujen määrä on 14 henkilöä. Toissijaisesti tuloksiin voi vaikuttaa oma työkokemukseni ja näkemykseni IT:n eri sovellusten tarjoamista mahdollisuuksista ja sosiaalisen median toimivuudesta eri yhteyksissä, vaikka tältä tietoisesti pyrinkin välttymään. Tutkimuksellani ei kuitenkaan ole valmiita kontribuutioita, vaan pyrin ainoastaan tarjoamaan puntaroitavaksi erilaisia vaihtoehtoja ja toisaalta huomioitavia seikkoja mietittäessä sosiaalista mediaa HR työkaluna. Haastattelutuloksia tarkastelen sisältöanalyysin avulla. Vaikka laajempana taustana työssäni onkin kappaleen alussa mainitsemani työelämän muutos, en tarkastele sitä kokonaisuutta ja sen ulottuvuuksia työssäni tarkemmin, vaan aloitan käsittelyn organisaatioteorioiden pohjalta. Muutos on taustalla, mutta se ei ole tämän työn keskeinen elementti. Työni kannalta onkin keskeisintä ymmärtää muutoksen ulottuvuus mm. rekrytointiin ja johtamiseen. 2.5 Tutkijan näkökulma Tässä tutkimuksessa tutkimuksen tekijän näkökulma on hallintotieteen tutkijan näkökulma tutkittavaan asiaan. Olen työskennellyt työurastani viimeiset viisitoista vuotta tiiviisti internetin parissa käyttäjänä ja kehittäjänä, kuin myös kouluttajana ja järjestelmän ylläpitotehtävissä. Kiinnostukseni sosiaaliseen mediaan johtuu pitkälti tuosta työelämätaustasta, mutta myös henkilökohtaisesta kiinnostuksesta erilaisia yhteiskunnallisia asioita ja ilmiöitä kohtaan. Olen saanut jo tähän mennessä nähdä internetin kehityksen hitaista modeemiyhteyksistä ja yksinkertaisista sivuista nykyiseksi verkostoituneeksi ja kompleksiseksi kokonaisuudeksi. Sosiaalisen median kaikkia ulottuvuuksia emme edes tiedä. Tämä tekee siitä kiinnostavan tutkimuskohteen, tarkastellaanpa asiaa sitten teknisesti, yhteiskunnallisesti tai muutosvoimana.\n16 Tutkimusteoriat Organisaation kannalta sosiaalisen median käyttöönotto tavalla tai toisella on aina muutos aiempaa totuttuun. Se voi rikkoa voimakkaastikin organisaatiokulttuuria ja totuttuja tapoja, ja on omiaan nostamaan voimakasta muutosvastarintaa. Tästä syystä työni varsinainen viitekehys muodostuu organisaatioteorioista yleensä, organisaatiokulttuurin vaikuttaessa ihmisten käyttäytymiseen. HR näkökulmasta merkitystä on esimerkiksi innovaatioteorialla. Organisaatiota, joka korjaa, kehittää ja uudistaa tekemisiään sisäisesti ja ulkoisesti, voidaan luonnehtia innovatiiviseksi. Innovatiiviselle organisaatiolle on tunnusomaista motivointi, henkinen varmuus, kestävyys ja vuorovaikutus (Harisalo 2008, ). Sosiaalista mediaa voidaan helposti pitää jonkinlaisena innovatiivisuuden perustavaa laatua olevana tunnuksena, jossa organisaatio, joka toimii esim. Facebookissa, on yleisessä keskustelussa automaattisesti innovatiivinen. Sosiaalinen media voi nopeasti arvioiden täyttää edellä listatuista tunnuspiirteistä kestävyyden ja vuorovaikutuksen myös organisaatioympäristöissä. Kestävyydellä tarkoitetaan tässä yhteydessä innovatiivisuuden pitkäaikaisuutta, eikä sosiaalisen median korvaajia ole vielä tarjolla. Näistä yhteneväisyyksistä huolimatta sosiaalinen media ei kuitenkaan yksinomaan palvele organisaationa niinkään innovatiivisena, vaan tällä hetkellä paremminkin imagollisena tekijänä. Tämä tilanne on kuitenkin nopeasti muuttumassa, sillä sosiaalisen median vaikutuksia tarkastellaan laajasti eri yhteyksissä. Klassisten hallintotieteellisten teorioiden pohjalta tarkasteltuna kysymys sosiaalisesta mediasta organisaatiossa voitaisiin tutkia myös esim. ihmissuhteiden koulukunnan kautta. Ilmiönä sosiaalinen media sisältää useita piirteitä ihmissuhteiden koulukunnan kumouksellisuudesta, joita Elton Mayo tutkimuksineen Western Electricin tehtailla selvitti jo 1920 ja 1930 lukujen vaihteessa: Sosiaalinen media voi nopeasti muodostaa organisaatioon myös ns. epävirallisen organisaation, organisaation rationaalisuus määräytyy sosiaalisen kapasiteetin perusteella, muut kuin taloudelliset palkkiot vaikuttavat motivaatioon ja työtyytyväisyyteen, suurin mahdollinen erikoistuminen ei takaa tehokkainta työnjaon muotoa ja työntekijät voivat reagoida organisaatioon ryhmän jäseninä yksilöllisyyden sijaan. (Harisalo 2008, 91 93) Jürgen Habermas jaotteli tiedonintressin kolmeen lähtökohtaan, jotka ovat positiivinen, hermeneuttinen ja emansipatorinen eli vapauttava. Positiivinen tiedonintressi on tekninen, sillä sen\n17 13 tehtävä on tiedon hankkiminen luonnon ja yhteiskunnan hallintaa varten; maailmaa kuvaten ja selittäen. Hermeneuttinen (praktinen) tiedonintressi on kielen ja käsitteiden tulkintaa, sen pyrkimys on helpottaa erilaisten kulttuurien ja ajatustapojen ymmärtämistä. Emansipatorinen tiedonintressi perustuu kritiikille, jonka avulla voidaan vapautua yhteiskunnallisista lainalaisuuksista saaden uusia poliittisia ideoita. (mm. Eskola 1973, 21 26) Tämän tutkielman tiedonintressi on positiivinen, sillä tutkielma pyrkii mm. tuomaan esiin niitä seikkoja, jotka määrittelevät ja vaikuttavat toimintaan sosiaalisessa mediassa yritysorganisaation näkökulmasta. On mahdollista jakaa tutkimusongelmat pääongelman mukaan ilmiön kuvaamiseen, selittämiseen, ennustamiseen ja eksploratiiviseen tutkimukseen. Selittävä tutkimus paljastaa asiayhteyksiä vastaten kysymykseen miksi. Kuvaileva tutkimus kuvaa ilmiön luonnetta, kehitystä ja muita tunnuspiirteitä vastaten kysymykseen mitä tai miten. Ennustava tutkimus katsoo tulevaisuuteen, tällöin totuusarvo ei ole merkittävä. Eksploratiivisten tutkimusten avulla tutkitaan uusia, aiemmin tutkimattomia ilmiöitä, jolloin keskeistä ei ole niinkään ratkaisujen hakeminen, vaan vihjeet siitä mistä ratkaisuja voisi etsiä. (Eskola 1973, 14 15) Tämä tutkielmani on kuvaileva, sillä se pyrkii kuvaamaan ilmiötä nimeltä sosiaalinen media, sekä toimintaa siinä. Tutkielmani on myös kvalitatiivinen eli laadullinen tutkimus, noudattaen IMRD- kaavaa. IMRD on tutkimusraportin yleinen rakennekaava. IMRD rakenteen mukaan tutkimus etenee seuraavassa järjestyksessä: johdanto (introduction), keruu ja analyysi (methods), tulokset (results) ja tutkijan oma pohdinta (discussion). Laadullista tutkimusaineistoa tarkastellaan kokonaisuutena. Vaikka laadullinen tutkimusaineisto koostuu monista yksilöllisistä seikoista, on niistä kyettävä rakentamaan eheä kokonaisuus. (Alasuutari 2001, 38) Tarkasteltaessa sosiaalista mediaa tutkimuskohteena kiinnittyy huomio ensimmäisenä käsitteen laajuuteen. Kun tämä käsite asetetaan tietyllä merkityksellä määriteltynä jonkin kokonaisuuden yhteyteen, tässä tapauksessa yksityisen sektorin organisaatioon, voidaan havaita, että sosiaalisen median käsitteelliset ulottuvuudet eivät lainkaan helpota tutkimuksen tekemistä. Olen tästä syystä rajannut sosiaalista mediaa koskemaan kahta osa-aluetta organisaatioiden toiminnassa eli rekrytointia ja työnantajamielikuvaa. Ilmiön laajuus on itselleni ollut helpommin tarkasteltavissa kun se on liitetty kolmiolla kuvaamaani teoreettiseen tarkastelualueeseen.\n18 14 Aiheen tuoreudesta johtuen vanhempaa tutkimusta ei ole ollut käytettävissä, jolloin tutkimusmenetelmien valinta ja tutkimusteoreettiset kysymykset aiheuttivat pohdintaa. Innovaatioteoria on keskeinen, mutta ei ole myöskään kaukaa haettua tarkastella kysymystä ihmissuhteiden koulukunnan kautta. Sosiaalinen media voi parantaa organisaation toimintaedellytyksiä myös yksittäisen työntekijän näkökulmasta lisäämällä avoimuutta ja läpinäkyvyyttä organisaatiossa. Useissa teoksissa on listattu näistä myös käytännön esimerkkejä. Tieteeseen katsotaan yleisesti kuuluvan keskeisenä elementtinä kriittisyyden. Toisaalta muutokseen on aina katsottu sisältyvän muutosvastarintaa. Tutkittaessa sosiaalisen median kaltaista parhaillaan vallitsevaa megatrendiä kriittisyys on varmasti aivan perusteltua. Kun sosiaalisen median on jo sinällään katsottu edustavan muutosta, on muutosvastarintaa syytä odottaa myös. Muutosvastarinnan voidaan nähdä lisääntyvän, kun sosiaalista mediaa viedään tämän tutkielman kaltaiseen organisaatioon, jolla on pitkät ja perinteikkäät toimintamallit. Kriittisyyden ja muutosvastarinnan huomioiminen on tutkielmassa tärkeää, ja niiden mahdollisia vaikutuksia tarkastellaan tarkemmin johtopäätöksissä. 2.7 Yhteenveto tutkimuksen teoreettisista lähtökohdista Tämä tutkimus toteutetaan tarkastelemalla tutkimuskysymyksiä valittujen tarkasteluteorioiden pohjalta. Käytän myös omia kokemuksiani havainnoinnin perustana. Tutkimus käsittelee sosiaalista mediaa paitsi itse varsinaista ilmiötä esittelemällä, mutta erityisesti sijoittamalla caseorganisaatio tarkasteltavaksi sosiaalisen median käyttäjänä. Tämä tutkimuksen empiirinen osa tuottaa tutkimuksen kannalta merkittävimmän sisällön. Tämä johtuu erityisesti siitä, että aiempaa teoriaan pohjautuvaa tutkimusta ei edelleenkään ole saatavilla. Varsinaisia tutkimuskysymyksiäni käsitteleviä julkaisuja on myös niukasti saatavilla. Näin ollen tieteellisesti tarkasteltuna tutkimukseni pitäisi valmistuessaan tuottaa myös kokonaan uutta, aiemmin selvittämätöntä tietoa. Tutkimuksen laajahko sosiaalista mediaa ilmiönä käsittelevä kappale 3 on tarkoituksella pyritty käsittelemään laajasti, sillä sosiaalisen median käsitteistö on verrattain uutta ja sen tiettyjen termien käyttö vakiintunut vasta hiljattain. Kappaleessa pyritään myös valottamaan sosiaalisen median ulottuvuuksia, ja erityisesti sitä toimintaympäristöä johon organisaatiot niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla liittyvät lähtiessään mukaan toimijoiksi sosiaalisessa mediassa. Sosiaalinen media ei ole yksi yhtenäinen paikka tai sovellus, vaan useiden eri sovellusten muodostama kokonaisuus joka luonteensa mukaisesti on jatkuvan muutoksen kohteena. Organi-\n19 15 saation toimiessa sosiaalisessa mediassa huomio keskittyy muihin asioihin kuin yksityishenkilön ollessa vastaavassa tilanteessa. Näitä erityispiirteitä ja huomion kohteita on myös tarkoitus esitellä laajasti varsinkin kun tarkastelen sosiaalista mediaa työnantajamielikuvaa muokkaavana tekijänä. Muutos on tutkimukseni teema monella eri tavalla. Laajasti tarkastellen työelämä on monista eri syistä jatkuvan muutoksen keskellä, johon loppua ei ole näkyvissä. Toinen muutoskohta työssäni on itse sosiaalinen media, sen merkitys ja tarjoamat vaihtoehdot, sekä koko sosiaalisen median mukanaan tuoma muutos viestintään ja ihmisten (ja organisaatioiden) väliseen kanssakäymiseen. Kolmas muutos työssäni koskee organisaatiota ja niissä tapahtuvia muutoksia sosiaalisesta mediasta johtuen. Tarkastelu teoreettisena ongelmana suoritetaan tutkimalla sosiaalista mediaa innovaatioteorian ja ihmissuhteiden koulukunnan teorioiden perusteella. Tämän vuoksi tutkimus koostuu paitsi käsitemäärittelystä ja teoreettisen osan muodostamasta eräänlaisesta johdannosta varsinaiseen aiheeseen, mutta myös saatujen tutkimustulosten analyysista. Aihepiirin laajuudesta johtuen olen rajannut työni ulkoiset tarkastelupisteet sosiaalisen median (ilmiö), HR työkalun (mm. rekrytointikysymys) ja käytäntöjen (mm. sosiaalisen median sovellukset) muodostamaan kolmioon, jossa varsinainen tutkimuksen ongelma eli ontologinen intressi erotetaan omaksi, suureen kolmioon sisältyväksi tarkastelun kohteeksi. Tuota ydintä tarkastellaan paitsi ulomman kolmion muodostaman eräänlaisen viitekehyksen rajoissa, mutta erityisesti teorian, metodin (kirjallisuus ja kysely) ja tutkimussubjektin (case-organisaatio) asettamissa rajoissa. Kappale 3 kuvaa sosiaalisen median käsitettä kirjallisuuden perusteella. Tässä työssä käsitteellä sosiaalinen media tarkoitetaan verkossa toimivia internet-sovelluksia, joihin sisältö tuotetaan, ylläpidetään ja välitetään eteenpäin käyttäjien toimesta. Käsite on laaja, sillä se sisältää kaikki sovellukset Facebookin kokoisista jättiläispalveluista pienempiin muutaman käyttäjän yhteisöihin. Tämän tutkimusaiheen kannalta ei ole keskeistä määritellä sosiaalista mediaa laajemmin sen teknisten ominaisuuksien perusteella, mutta tässä yhteydessä sosiaalisena mediana kuvatut sovellukset ovat lähtökohtaisesti tekniseltä taustaltaan Web 2.0 teknologiaan pohjautuvia.\n20 16 3. SOSIAALINEN MEDIA KÄSITTEENÄ JA ILMIÖNÄ Sosiaalinen media eroaa toimintaperiaatteiltaan, sisällöltään ja verkkoteknologialtaan muista aiemmin tunnetuista ratkaisuista, josta syystä kokonaisuuden ja eräiden keskeisten käsitteiden ymmärtäminen on ilmiön tarkastelun kannalta välttämätöntä. 3.1 Sosiaalisen median käsite Sosiaalinen media on termi, jota käytetään kuvaamaan palveluita jotka vastaanottavat valtaosan sisällöstään käyttäjiltä, tai joka kokoaa sisältönsä muista lähteistä. Sivut rakentuvat sosiaalisten verkostojen ja osallistujiensa luovuuden varaa yhdessä tai useammassa yhteisössä. (Lietsala ja Sirkkunen 2008, 12, vapaa suomennos) Matikaisen (2009) mukaan sosiaaliselle medialle ei ole olemassa selkeää määritelmää, mutta karkeasti ottaen käsitteellä viitataan mediasisältöjen tuotannon hajautumiseen, jolloin käytännössä käyttäjät tuottavat sisältöä. Rinnakkaisia käsitteitä ovat web 2.0, sosiaalinen verkko tai vertaismedia. Sosiaalisen median toimintamallin voi tiivistää siten, että yleisö tuottaa yhteisöllisesti ja vuorovaikutuksellisesti sisältöä verkkoon, ja palvelun tuottajan roolina on lähinnä ylläpitää toimiva järjestelmää ja infrastruktuuria (Matikainen 2009, 5). Mitä Missä Milloin teos esitteli 2010 kirjassa eräänä vuoden sanana sosiaalisen median seuraavasti: Verkossa toimivat yhteisöt, jotka usein virallista mediaa nopeammin välittävät tietoa ympäri maailman, esimerkiksi Facebook, Twitter ja erilaiset blogit eli verkkopäiväkirjat.. Vuotta aiemmin ilmestynyt Mitä Missä Milloin 2009 ennätti esitellä Facebookin sekä wikisivuston: verkkoyhteistyönä tuotettu WWW-sivusto, jota käyttäjät voivat täydentää ja muokata suoraan selaimella. Tämän suositun vuosikirjan vuoden sanoja lukiessa sosiaalisen median läpimurron Suomessa voineekin ajoittaa 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen vaihteeseen. Termi sosiaalinen media tuli käyttöön osana web 2.0:sta käytyä keskustelua, jonka aloitus on jossain vuoden 2005 paikkeilla. Tuolloin termille ei vielä ollut olemassa tiukkoja käsitemäärittelyitä lainkaan. (Lietsala ja Sirkkunen 2008, 16) Kaplanin määritelmä on yleispätevä: Sosiaalinen media on joukko internet-sovelluksia, joiden ideologinen ja tekninen perusta on Web 2.0:ssa ja jotka mahdollistavat loppukäyttäjien tuottaman sisällön luomisen ja välittämisen (Kaplan & Haenlein 2010). Matikainen (2009) päätyy olemaan


Säteilevä iho: LUUKKU 6 – varputavi.com\nSäteilevä iho: LUUKKU 6\nTiedätkö, miten vitamiinivoiteesi on pakattu? Tiedätkö, miksi joskus on tarpeen annostella kasvonaamio pienellä lusikalla, ilman että tunget sormesi purkkiin?\nKoska vitamiinit ja antioksidantit ovat äärimmäisen herkkiä hapettumaan, ja rasvat härskiintyvät helposti.\nEnviron-voiteet valmistetaan tyhjiössä, ja ilmatiivis pumppupullo takaa vitamiinien aktiivisuuden.\nKäytä tuote 10-12 viikon kuluessa avaamisesta.\nEnviron, härskiintyminen, ihonhoito, pakkaus\n6 thoughts on “Säteilevä iho: LUUKKU 6”\njoulukuu 6, 2015 at 08:17\nHyvää itsenäisyyspäivää! Mukana 🙂\njoulukuu 6, 2015 at 09:36\njoulukuu 6, 2015 at 10:19\nJaettu, mukana. Hyvää itsenäisyyspäivää!\njoulukuu 6, 2015 at 11:56\nPuhtaus on tärkeää joka asiassa\njoulukuu 6, 2015 at 19:13\nJaossa ja mukana! Hyvää itsenäisyyspäivää.\njoulukuu 6, 2015 at 19:53


Donald Trump: George W. Bush valehteli Irakin joukkotuhoaseista - Ulkomaat - Verkkouutiset\nDonald Trump: George W. Bush valehteli Irakin joukkotuhoaseista\n14.2.2016 klo 10:14 (päivitetty 14.2.2016 klo 10:22)\nRepublikaanien presidenttiehdokkaiksi pyrkivät Donald Trump ja Jeb Bush ajautuivat vaaliväittelyssä kiivaaseen sanasotaan.\nVasemmalta republikaanien ehdokkaat John Kasich, Jeb Bush, Ted Cruz, Donald Trump, Marco Rubio ja Ben Carson.\n“Irakin sota oli selvästi jättimäinen virhe, eikö niin”, miljardöörisijoittaja Donald Trump totesi Etelä-Carolinan Greenvillessä järjestetyssä republikaanien vaaliväittelyssä.\nGuardianin mukaan Trump totesi Yhdysvaltojen entisen presidentin George W. Bushin hallinnon valehdelleen tietoisesti Irakin joukkotuhoaseista ennen vuoden 2003 sotaa. Syytös on kova, etenkin republikaanileirissä.\n”He valehtelivat. He sanoivat, että joukkotuhoaseita oli - siellä ei ollut niitä. Ja he tiesivät, ettei niitä ollut. Mitään joukkotuhoaseita ei ollut”, Trump latasi.\nGeorge W. Bushin veli Jeb Bush suivaantui Trumpin kommenteista.\n”Olen kurkkuani myöten täynnä sitä, että hän käy perheeni kimppuun. Kun Donald Trump teki tosi-tv:tä, rakensi veljeni turvallisuuskoneistoa pitääkseen meidät turvassa. Olen ylpeä siitä, mitä hän teki”, Jeb Bush vastasi.\nMiesten sanasota äityi jopa kommenteiksi Bushin äidistä Barbara Bushista. Jeb Bush totesi äitinsä olevan vahvin ihminen, jonka hän tuntee.\n”Ehkä hänen pitäisi sitten pyrkiä presidentiksi”, Trump vastasi.\nTrump arvosteli kovin sanoin myös Jeb Bushin maahanmuuttopolitiikkaa. Hänen mukaansa Bush on asiassa heikoin republikaaniehdokkaista.\n”Hän on suorastaan naurettavan heikoilla laittoman maahanmuuton kanssa”, Trump totesi.\nEhdokkaaksi pyrkivä Ohion kuvernööri John Kasich kommentoi väittelyä sen päätyttyä ”täysin hulluksi”.


Armenia -yhteenveto matkastamme Yerevaniin ja muuallekin maassa\nEurooppa 2.6.2014 <5.1.2022\nAloitimme toukokuisen Etelä-Kaukaasian kiertomatkamme Armeniasta, jossa olimme 4 yötä ja melkein 4 päivääkin. Alunperin oli tarkoitus selvitä Armeniasta 3 päivässä, mutta lentoaikataulujen muuttumisen takia saimme tuon yhden lisäpäivän, jonka sitten käytimme ”ylimääräiseen” retkeen Aragats -vuorelle.\nMatkalta kirjoitin tuoreeltaan seuraavat jutut päivistämme Armeniasta, juttu kultakin päivältä:\nAragats-vuorelle suuntautuneesta retkipäivästä\nYerevanin kaupunkikierroksesta ja Gerhardin luostarista ja Garnin temppelistä\nEchmiadzin ja Noravankin luostareista ja Yeghegisin laaksosta\nSevanavankin, Haghpatin ja Sanahinin luostareiden kautta Tbilisiin\nArmeniasta ottamistamme n. 1000 kuvasta karsin 100 kuvan kuvakertomuksen, jonka voit halutessasi katsoa täältä.\nNäistä kohteista Aragats -vuorta ja Noravankin luostaria ja Yeghesin laaksoa lukuunottamatta muut kohteet ovat ”peruskohteita” Armeniassa, eli kuulunevat useimpiin Armeniaan suuntautuvien valmismatkojen reitille, etenkin kun niistä useimmilla on Unescon maailmanperintökohteen asema ja sikäli merkittäviä kohteita.\nItse näin hiukan matkan jälkeen pitäisin, ehkä hiukan kapinallisena, parhaina kohteina Aragats-vuorta ja Noravankin luostaria, joka minusta oli kaunein näkemistäni Armenian luostareista – ja ehkä myös siihen liittyvät tarinat olivat parhaita näistä luostarista kuulemiani. Yeghesin laaksossa näkemämme juutalainen hautausmaa herätti hiukan hilpeyttä – mitä me täällä teemme – mutta paluumatka Nakhchivanin rajaa sivuten oli mielenkiintoinen: näin lähellä maailman konflikteja emme ole ennen tainneet olla.\nMyös Sevanavankin luostari Sevan-järvellä oli minusta myös mielenkiintoinen, niin näkymiltään kuin tarinoiltaan.\nUnescon maailmanperintökohteet: Gerhard, Echmiadzin, Haghpatin ja Sanahin olivat isoja, vakavampia ja harmaampia, jotenkin enemmän ”pakkopullaa”.\nYerevan oli ehkä tämän kiertomatkamme kaupungeista turistille ”normaalein” – kaupunki oli sopivan kokoinen kävellenkin kierrellä ja liikenne mahdollisti jalan liikkumisen. Kaupunkikuva oli myös siistimpi kuin Tbilisissä ja kerjäläisiä oli vähemmän.\nBakussa oli kyllä siistiä, mutta iso kaupunki vilkkaine isoine katuineen ei oikein suosinut kaupunkiin jalan tutustumista.\nArmeniastakin joitakin kommentteja myös koko Kaukaasian kierroksemme yhteenvetojutussa.\nPaikallisoppaamme tuli Armenia Holidays -toimistosta – täydet pisteet Annalle!\nJa lopuksi vielä reittikartat Armenian päivistämme (klikkaa kuvia nähdäksesi ne tarkemmin):\nEchmiadzin, Noravank, Yeghedis\nSevan ja Georgiaan\nKolmen luostarin kautta Tbilisiin\nYerevan ja muutama kirkko ja luostari\nArmenia, Unescon maailmanperintökohteet, Yerevan\nPrevious articleKesäkuun kuva\nNext articleKoti Georgiassa\nsays: Pirkko M\n2.6.2014 at 19:33\n4.6.2014 at 14:29\nKiitos Pirkko – huomasitko muuten, että sain tähän juttuun kommentteja Vuoristo-Karabahista :-)


Tikkumäki: Työmaa hiljenee kesään\nTyömaa hiljenee kesään\nMainintoja kesäkuun 2013 remonttipäiväkirjassa on vain muutamia. Remontti vol. 2 lähti siis laiskasti liikkelle. Kuvia olen räpsäissyt koko kuun aikana ruhtinaalliset neljä kappaletta. Niissä puretaan lattioita ja uusitaan rossipohjan laudotusta.\nLattian alapuolinen laudotus olikin mielenkiintoinen työvaihe, sillä lautoja naputeltiin kiinni talon alla pahimmillaan 20 sentin ryömintätilassa. Siinä tuskin mahtui vasaraa paukuttaa. Muita kesäkuun töitä olivat eristepurujen siivoaminen seinistä, sokkelin pienet paikkaukset ja sisäikkunoiden kunnostaminen.\nKun ei tässä töitäänkään luettelemaan pääse, on parempi luistella kohden kesää. Onhan muutaman yön päästä jo sentään keskikesän juhla!\nMakuuhuoneeseen jäivät vain lattianiskat ja runkotolpat. Ulkolaudotuskin menee aikaa myöten uusiksi.\nNäin syntyy uutta alalaudotusta rossipohjaan.\nNiskoista piti rapsutella hieman pehkaa pois.\nJa näistä tunnelmista kesälomalle.\nLähettänyt Tikkumäen väki klo 21.07\nTunnisteet: lattiarunko, rossipohja


Joulun odotusta: Terveisiä Espoon Ikeasta!\nTerveisiä Espoon Ikeasta!\nTäällä on vaikka ja mitä!\nJa osa jo loppu :/ kertoi myyjä.\nTässä omat vähäiset ostokseni:\nLumipalloja valosarjaan. Ajattelin ne joulukuuseen.\nLahjapaperia, narua, teippiä ja pakettikortit.\nPusseja pikkuyllätyksiä varten.\nLähettänyt Tyttönen klo 3.09\nimlacking 28. syyskuuta 2014 klo 3.15\nPitäisi myös käydä Ikeassa, harmi ettei Ikean nettisivuilta voi noita pienempiä juttuja tilata. Olisi kiva tilata joulujutut sieltä. Viime vuonna kävin Ikeassa (Kuopiossa) juuri ennen joulua ja siellä oli aika paljon joulujuttuja alennuksessa ja Tampereen Ikeassa kävin joulun jälkeen jossa oli vielä jonkun verran niitä joulujuttuja myös, tosin kalliimmalla kuin Kuopiossa.\nKiisa 28. syyskuuta 2014 klo 9.36\nSiis mitä, eihän jouluasioiden myyntiintulosta olla edes toitotettu missään. Oikein tarkistin, eikä missään ole ollut mainintaa. Onko tuo nyt reilua, Ikea?\nItse en kyllä ehdi vielä käydä paikalla, siksi tuo kismittääkin, että tavraa myydään loppuun ennenkuin on ollut edes mahdollsita nähdä esim. nettisivuilta, mitä sieltä haluaisi.\nKati 28. syyskuuta 2014 klo 9.44\nNo ei ole mustakaan reilua! Edellisvuosista viisastuneena olen ollut itse aktiivinen ja kysynyt asiasta koska on harmittanut mennä liian myöhään (loka-marraskuun vaihteessa) huomataksemi kaiken kuvan olevan loppu. Ikeaan joulu tullut viime vuosina syyskuun lopulla.\nAlkuviikosta vastasivat kyselyyni näin:\nHei Kati!Kyllä joulu on tullut jo Raision ja Espoon myymälöihin, viikonloppuna heille tulee loputkin joulutuotteet esille! Vantaalle joulu tulee ensi viikon lopulla. Joulukuvastomme ilmestyy viikolla 42, kuvastosta voi ihastella tämän vuoden mallistoa :-) -Emmi\nSiksi tulikin kiire käydä. Tosin piparimuotteja en nähnyt :/\nKiisa 28. syyskuuta 2014 klo 10.25\nKäsittämätöntä markkinointia (tai sen puutetta). Ja kuvasto vielä ilmestyy sen jälkeen, kun joulutuotteita on jo useammassa myymälässä myyty.\nKiitos tiedosta, suunnittelin tässä, että jos ehkä ehtisin keskiviikkona käväisemään, mutta olisin suunnannut Vantaalle vetämään vesiperän. Espooseen siis.\nJoulu tuoksuu hyasintiltä\nTäällä taas! Ikean joulua ja piparia, vähän muumia...


Yleisurheilun EM-kisat alkavat keskiviikkona –näissä lajeissa Suomella on mitalisauma | Yleisurheilun EM-kisat | HS\nYleisurheilun EM-kisat alkavat keskiviikkona –näissä lajeissa Suomella on mitalisauma\nSaksalaisilla pelottava yliote miesten keihäässä. Eriksson, Neziri ja Peiponen naisten yllätyskortit.\nPäivitetty: 5.7.2016 7:31\nAmsterdamAjassa täytynee mennä pitkälle taaksepäin, kun Amsterdamin keskustassa on viimeksi heitetty keihästä. Silloinkin ehkä jopa vahingoittamistarkoituksessa.\nYleisurheilun EM-kisojen kohokohtia\nYleisurheilun EM-kisojen ohjelma ja tv-aikataulut\nKeskiviikkona alkavissa yleisurheilun EM-kisoissa miesten ja naisten keihään karsinta käydään yhdessä kaupungin keskeisimmistä puistoista, Museumpleinilla.Puiston viereisessä Rijksmuseumissa voi käydä katsomassa millaisilla aseilla alueella on muinoin otettu yhteen.Keihäskarsinnan tuominen kaupungin keskustaan kuulostaa näppärältä idealta kisajärjestäjiltä. Tapahtuma voi houkutella hyvin katsojia, ja se tarjoaa jotain uutta myös heittäjille – ei vahingoittamistarkoituksessa.Keihäänheittäjät pääsivät tutustumaan heittopaikkaan eilen maanantaina ja vaikuttivat tyytyväisiltä. Tero Pitkämäen valmentajan Hannu Kankaan mukaan vauhtirata on samanlainen kuin varsinaisella stadionilla, jossa heitetään kahdentoista miehen loppukilpailu torstaina.”Vähän se on pehmeä, mutta heittopaikka on kaikille sama”, Kangas sanoi.Antti Ruuskanen puolustaa Amsterdamissa kahden vuoden takaista Euroopan mestaruuttaan. Sen uusiminen on työn takana. Saksalainen keihästrio tai oikeastaan keihäskvartetti on ollut pelottavan kova. Tilastokärki Thomas Röhler on heittänyt 91,28 metriä ja Johannes Vetter 88,23. Ruuskanen on tilastokolmonen tuloksella 86,90. Pitkämäki on seitsemäs, 85,35.Saksan tasosta kertoo, että 86,83 heittänyt Julian Weber on jäämässä varamieheksi, kun Lars Hamann ehti heittää 85,67 ennen kuin EM-kisoihin ilmoittautumisen takaraja meni kiinni 26. kesäkuuta. Weber heitti tuloksensa vasta takarajan jälkeen 29. kesäkuuta Turussa.\nMitä saksalaiset ovat tehneet, kun he ovat kuukautta ennen Rion kesäolympialaisia jo niin hyviä?Kankaan mukaan jokainen saksalainen heittää omalla tavallaan ja tyylillään. He eivät imitoi toisiaan. ”Toisen heittäjän matkiminen on paha virhe, johon on syyllistetty meillä Suomessakin. Sillä tavalla ei synny hyviä heittäjiä”, Kangas sanoo.Saksassa on aina ollut hyviä keihäänheittäjiä. Erityisesti naiset ovat kunnostautuneet. Nyt myös miehiin on tullut poikkeuksellisen lahjakas vuosikerta.Miesten keihäs on suomalaisittain ajateltuna EM-kisojen kiinnostavin laji. Se ei kuitenkaan ole ainoa laji, jossa suomalainen voi tämän hetken eurooppalaisella tasolla nousta jopa mitaleille.Parhaat saumat on Sandra Erikssonilla 3 000 metrin esteissä. Hän on EM-tilastossa kolmantena ajalla 9.31,88. Esteet ovat arvokisoissa lähes aika taktiikkajuoksuja, joissa voi tapahtua mitä tahansa.Kaksi vuotta sitten Eriksson haki myös mitalia, mutta jäi loppukilpailussa yhdeksänneksi. Kisan jälkeen hän pyysi Suomen kansalta anteeksi Twitterissä, vaikkei hänellä ollut siihen syytä. Nooralotta Neziri pääsee suoraan kuudentoista parhaan juoksijan välieriin 100 metrin aidoissa. Hän on EM-kisojen tilastossa viidennellä sijalla SE-ajallaan 12,81. Kaikki muut suomalaiset joutuvat lajeissaan joko alkueriin tai karsintaan.Poikkeuksena ovat pitkän matkan juoksijat. Johanna Peiponen juoksee kisojen avauspäivän illalla 10 000 metrin loppukilpailussa.Rovaniemeläinen on jalostunut juoksijaksi vasta myöhäisiällä, ja on 25-vuotiaana EM-tilastoissa valmiina yllätykseen neljäntenä. Hänen käsiajalla otettu ennätyksensä 31.42,9 alittaa Rion olympiarajan.Amsterdamissa ei juosta maratoneja vaan niiden tilalla ovat puolimaratonit.Oskari Mörö on 400 metrin aidoissa myös kärkikymmenikössä, yhdeksäs ajalla 49,50. Se ei aivan riittänyt suoraan välieräpaikkaan. Mörö ja toinen ratakierroksen aitajuoksija Jussi Kanervo avaavat pelin keskiviikkona alkuerissä.Kahden vuoden takaisissa EM-kisoissa Mörö juoksi loppukilpailussa SE:n 49,08. Hän jäi finaalissa viimeiseksi, mutta sinne pääsy oli sensaatio.Kanervo pääsi Zürichissä välieriin, josta hän jäi pois jalkavamman takia. Viime vuonna nuorten EM-kisoissa Kanervo juoksi ennätyksensä 49,66 ja oli ainoa suomalainen mitalisti. Tänä vuonna Kanervo on juossut Yhdysvalloissa ajan 49,87, jolla hän on EM-tilastossa viidestoista. Henri Väyrynen on pituudessa tilastonelonen tuloksella 807 senttiä. Seitsemän hyppääjää on vain muutaman sentin päässä toisistaan.Kaikkiaan Amsterdamissa kilpailee 37 suomalaista. Kisoihin valituista kestävyysjuoksija Alisa Vainio, 400 metrin aitajuoksija Venla Paunonen, pituushyppääjä Eero Haapala ja pikajuoksija Hanna-Maari Latvala jäivät pois loukkaantumisten takia.Mitalin ja muutaman pistesijan ohella suomalaiset metsästävät Amsterdamissa Rion olympiarajoja.\nKeihäänheittäjä Antti Ruuskanen on tilastojen kolmonen.\nEstejuoksija Sandra Eriksson on tällä hetkellä Euroopan kolmanneksi paras.\nAmsterdamAjassa täytynee mennä pitkälle taaksepäin, kun Amsterdamin keskustassa on viimeksi heitetty keihästä. Silloinkin ehkä jopa vahingoittamistarkoituksessa.Keskiviikkona alkavissa yleisurheilun EM-kisoissa miesten ja naisten keihään karsinta käydään yhdessä kaupungin keskeisimmistä puistoista, Museumpleinilla.Puiston viereisessä Rijksmuseumissa voi käydä katsomassa millaisilla aseilla alueella on muinoin otettu yhteen.Keihäskarsinnan tuominen kaupungin keskustaan kuulostaa näppärältä idealta kisajärjestäjiltä. Tapahtuma voi houkutella hyvin katsojia, ja se tarjoaa jotain uutta myös heittäjille – ei vahingoittamistarkoituksessa.Keihäänheittäjät pääsivät tutustumaan heittopaikkaan eilen maanantaina ja vaikuttivat tyytyväisiltä. Tero Pitkämäen valmentajan Hannu Kankaan mukaan vauhtirata on samanlainen kuin varsinaisella stadionilla, jossa heitetään kahdentoista miehen loppukilpailu torstaina.”Vähän se on pehmeä, mutta heittopaikka on kaikille sama”, Kangas sanoi.Antti Ruuskanen puolustaa Amsterdamissa kahden vuoden takaista Euroopan mestaruuttaan. Sen uusiminen on työn takana. Saksalainen keihästrio tai oikeastaan keihäskvartetti on ollut pelottavan kova. Tilastokärki Thomas Röhler on heittänyt 91,28 metriä ja Johannes Vetter 88,23. Ruuskanen on tilastokolmonen tuloksella 86,90. Pitkämäki on seitsemäs, 85,35.Saksan tasosta kertoo, että 86,83 heittänyt Julian Weber on jäämässä varamieheksi, kun Lars Hamann ehti heittää 85,67 ennen kuin EM-kisoihin ilmoittautumisen takaraja meni kiinni 26. kesäkuuta. Weber heitti tuloksensa vasta takarajan jälkeen 29. kesäkuuta Turussa.Mitä saksalaiset ovat tehneet, kun he ovat kuukautta ennen Rion kesäolympialaisia jo niin hyviä?Kankaan mukaan jokainen saksalainen heittää omalla tavallaan ja tyylillään. He eivät imitoi toisiaan. ”Toisen heittäjän matkiminen on paha virhe, johon on syyllistetty meillä Suomessakin. Sillä tavalla ei synny hyviä heittäjiä”, Kangas sanoo.Saksassa on aina ollut hyviä keihäänheittäjiä. Erityisesti naiset ovat kunnostautuneet. Nyt myös miehiin on tullut poikkeuksellisen lahjakas vuosikerta.Miesten keihäs on suomalaisittain ajateltuna EM-kisojen kiinnostavin laji. Se ei kuitenkaan ole ainoa laji, jossa suomalainen voi tämän hetken eurooppalaisella tasolla nousta jopa mitaleille.Parhaat saumat on Sandra Erikssonilla 3 000 metrin esteissä. Hän on EM-tilastossa kolmantena ajalla 9.31,88. Esteet ovat arvokisoissa lähes aika taktiikkajuoksuja, joissa voi tapahtua mitä tahansa.Kaksi vuotta sitten Eriksson haki myös mitalia, mutta jäi loppukilpailussa yhdeksänneksi. Kisan jälkeen hän pyysi Suomen kansalta anteeksi Twitterissä, vaikkei hänellä ollut siihen syytä.Nooralotta Neziri pääsee suoraan kuudentoista parhaan juoksijan välieriin 100 metrin aidoissa. Hän on EM-kisojen tilastossa viidennellä sijalla SE-ajallaan 12,81. Kaikki muut suomalaiset joutuvat lajeissaan joko alkueriin tai karsintaan.Poikkeuksena ovat pitkän matkan juoksijat. Johanna Peiponen juoksee kisojen avauspäivän illalla 10 000 metrin loppukilpailussa.Rovaniemeläinen on jalostunut juoksijaksi vasta myöhäisiällä, ja on 25-vuotiaana EM-tilastoissa valmiina yllätykseen neljäntenä. Hänen käsiajalla otettu ennätyksensä 31.42,9 alittaa Rion olympiarajan.Amsterdamissa ei juosta maratoneja vaan niiden tilalla ovat puolimaratonit.Oskari Mörö on 400 metrin aidoissa myös kärkikymmenikössä, yhdeksäs ajalla 49,50. Se ei aivan riittänyt suoraan välieräpaikkaan. Mörö ja toinen ratakierroksen aitajuoksija Jussi Kanervo avaavat pelin keskiviikkona alkuerissä.Kahden vuoden takaisissa EM-kisoissa Mörö juoksi loppukilpailussa SE:n 49,08. Hän jäi finaalissa viimeiseksi, mutta sinne pääsy oli sensaatio.Kanervo pääsi Zürichissä välieriin, josta hän jäi pois jalkavamman takia. Viime vuonna nuorten EM-kisoissa Kanervo juoksi ennätyksensä 49,66 ja oli ainoa suomalainen mitalisti. Tänä vuonna Kanervo on juossut Yhdysvalloissa ajan 49,87, jolla hän on EM-tilastossa viidestoista.Henri Väyrynen on pituudessa tilastonelonen tuloksella 807 senttiä. Seitsemän hyppääjää on vain muutaman sentin päässä toisistaan.Kaikkiaan Amsterdamissa kilpailee 37 suomalaista. Kisoihin valituista kestävyysjuoksija Alisa Vainio, 400 metrin aitajuoksija Venla Paunonen, pituushyppääjä Eero Haapala ja pikajuoksija Hanna-Maari Latvala jäivät pois loukkaantumisten takia.Mitalin ja muutaman pistesijan ohella suomalaiset metsästävät Amsterdamissa Rion olympiarajoja.


Ähtärissä epäillään kavallusta Unicef-kirpputorilla | Viiskunta\nPaikalliset Julkaistu 15.04.2019 15:30 (Päivitetty 15.04.2019 15:31)\nÄhtärissä on tullut ilmi epäillys Unicef-kirpputorilla tapahtuneesta kavalluksesta. Poliisi on saanut tapauksen tutkimukset valmiiksi ja asia etenee käräjäoikeuden käsittelyyn. Unicefin tietotteen mukaan teosta epäilty henkilö on tunnustanut tekonsa.\nSuomen Unicefilla on maan kattava vapaaehtoisverkosto, johon kuuluu noin 2 000 vapaaehtoista 40 eri paikkakunnalla. Yhteensä vapaaehtoiset keräävät vuosittain maailman lasten hyväksi noin 500 000 euroa. Vuonna 2017 Suomen Unicef keräsi lahjoituksina kaikkiaan 25,8 miljoonaa euroa. 79 prosenttia käytettiin Unicefin työhön kaikkialla maailmassa ja 21 prosenttia keräysten toteuttamiseen ja hallintoon.\nSuomen Unicefin hallinto valvoo varojen keräämistä, tilittämistä ja käyttöä. Tämä valvonta pyrkii ehkäisemään väärinkäytökset ja paljastamaan ne, mikäli niitä tapahtuu.\nPaikalliset Julkaistu 28.12.2019 08:01\nToiveensa kertomalla voi vaikuttaa - Nuva Alavudella 20 vuotta\nNuorisovaltuusto on toiminut Alavudella 20 vuotta. Lue lisää


Kumpulan geologiaa - Kumpula\nKumpulan kivet - sammaleista graniittia ja siirtolohkareita\n(prof. Martti Lehtinen, Geologian museo, Physicum, Kumpula)\nKumpulan ja samalla koko Helsingin maankamaraa voisi verrata hienoon historian kirjaan, josta ovat jäljellä vain kannet sekä ensimmäinen (= kallioperä) ja viimeinen sivu (= maaperä). Täällä on nimittäin mahdollista tutustua sekä kallioperän "syntyihin syviin" eli liki 2000 miljoonan vuoden takaisiin luonnonilmiöihin kuin myös geologisesti hyvin nuoriin eli viimeisen jääkauden aikaisiin ja jälkeisiin tapahtumiin. Täältä sijaan puuttuvat kirjan muut sivut, kuten Norjan runsaat 400 miljoonaa vuotta syntyneet vuoret tai elämän pitkästä kehityksestä kertovat fossiilipitoiset kerrostumat - niitä löytyy jo Suomenlahden eteläpuolelta Virosta - tai elävästä maapallosta muistuttavat toimivat tulivuoret. Eikä meillä maanjäristyksetkään onneksi kovin voimakkaita ole.\nEtelä-Suomen kallioperä kuuluu svekofenniseen vuorijonovyöhykkeeseen, joka syntyi pääosin 1900-1800 miljoonaa vuotta sitten ja kului pois seuraavien noin 500 miljoonan vuoden kuluessa. Kivi muistaa ikänsä ja syntynsä olosuhteet. Kiven ikä mitataan sen sisältämistä radioaktiivista mineraaleista. Seudun gneissien koostumuksesta ja rakenteista voidaan päätellä niiden syntyneen matalaan veteen kerrostuneista saven- ja kalkinsekaisista hiekoista ja tulivuoren purkaustuotteista, laavoista ja tuhkista. Noin 1830 miljoonaa vuotta sitten tällä alueella (nyt näkyvä kivi oli silloin syvällä kallioperässä) tapahtui kallioperän jopa täydellistä sulamista ja uudelleenkiteytymistä, tällöin syntyivät Kumpulan punaiset karkearakeiset graniitit.\nKumpulassa näemme siis vanhan vuoriston syvälle kuluneita juuriosia, joissa vallitsevat kivet ovat punainen graniitti ja suonigneissi (harmaa gneissi + punainen graniitti). Vain paikoin löytyy esim. sarvivälkegneissiä ja tumman vihreää amfiboliittia. Amfiboliitin päämineraalit ovat maasälpä ja sarvivälke (mainittakoon, että sarvivälke on Uudenmaan maakuntakivi). Gneissit ovat voimakkaasti poimuttuneita ja näkyvät usein vain riekaleina vallitsevassa punaisessa graniitissa. Kalliot ovat kauniisti jäkälöityneitä ja sammaloituneita niin, että niistä on vaikea nähdä alla olevaa kiveä. Parhaiten kivi on näkyvissä Kustaa Vaasan tien ja Hämeentien kallioleikkauksissa. Kohteemme on Kustaa Vaasan tien ja Pietari Kalmin kadun risteyksessä.\nKumpulan silokalliot ovat muistoja mannerjäätikön toiminnasta. Jäätikkö oli viimeksi suurimmillaan noin 22 000-20 000 vuotta sitten, jolloin se ulottui Keski-Eurooppaan asti. Kallioiden muoto, niiden pinnassa näkyvät uurteet, kourut, pirstekaarteet ja simpukkamurrokset kertovat jäätikön liikesuunnan (pohjoisluoteesta eteläkaakkoon) ja myös sen, miten jäätikkö kulutti alustaansa. Pääkaupunkiseutu vapautui mannerjäätiköstä reilut 11 000 vuotta sitten. Jäätikön sulamisvesivirtoja (jäätikköjokia) on ollut varsin tiheässä eli vain 1-2 km:n välein. Niiden synnyttämiä luode-kaakkosuuntaisia harjuja on täällä pitkissä jaksoissa mutta suurten katkosten erottamina, joten niitä on vaikea seurata. Lisäksi osa harjumuodostumista on jääkauden jälkeisinä aikoina tasoittunut tai peittynyt nuorempien maakerrostumien alle. Kumpulassa ei varsinaisia harjumuodostumia näy, mutta niitä löytyy esim. Malmin, Laajasalon ja Vuosaaren seudulta.\nMannerjäätikön sulamisen jälkeen alue oli aluksi veden peitossa. Ylin ranta pirunpeltoineen (Yoldiameren ylin ranta n. 10 000 v. sitten) näkyy Helsingissä vain siellä, missä maa kohoaa yli 60 m nykyisen merenpinnan yläpuolelle kuten Jakomäessä. Helsingistä löytyy myös Ancylusjärven muinaisrantoja (n. 45 m nykyisen merenpinnan yläpuolelta) ja Litorinameren varhaisrantoja (n. 7000 v. sitten, n. 30-32 m nykyisen merenpinnan yläpuolelta). Vielä nuorempia (4000-3000 v. sitten) Litorinameren puhdistamia silokallioita ja muokkaamia muinaisia rantakivikoita on täällä Kumpulassa n. 20-25 m tasolla.\nKumpulasta löytyy kahdenlaisia siirtolohkareita: mannerjäätikön pohjassaan kuljettamia ja jäävuorten mukana kelluneita. Mannerjäätikön pohjassa kulkeutuneet lohkareet ovat peräisin jäätikön tulosuunnalta luoteesta. Rapakivigraniittilohkare kohteessamme on viborgiittia (kivessä näkyy pallomaisia punertavia kalimaasälpärakeita, jota ympäröi vaalea kehä). Se on peräisin Kaakkois-Suomen rapakivigraniittialueelta. Tänne se on kulkeutunut kellumalla suuren jäävuoren pohjassa n. 10 000 vuotta sitten.\n(Materiaali geologiakävelykierrokselta Kumpulassa 22.5. 2004)


Itävallan uusi Playtechin Bingo-peli\nPlaytech uusia kumppanuuksia win2day: n kanssa\nPlaytech , joka on yksi maailman johtavista uhkapelitekniikoista, on ilmoittanut kumppanuudestaan Itävallan arpajaisten kanssa tarjotakseen uuden Bingo peli kautta win2today verkkosivuilla. Tämä on yksinkertaisesti upeaa sekä tuotemerkille että sivustolle.\nTämän uuden sopimuksen mukaan Win2day-sivustolla on useita tavallisia Bingo-huoneita, mutta myös erillinen versio erittäin kuuluisasta Playtech Bingo Network -merkit. Win2day antaa Itävallan pelaajille erilaisia muunnelmia, kuten Age of the Gods Bingo, Lucky Numbers Bingo, Housey Bingo, ja myös mahdollisuuden käyttää suosittuja ominaisuuksia, kuten XTG.\nLisätietoja tästä sopimuksesta\nBingo-tarjonnan lisäksi win2today on myös valinnut huolella Playtech Bingo -sivupelit, jotka ovat jo erittäin suosittuja Internetissä. Nämä ovat saatavana itsenäisinä peleinä itävaltalaisille pelaajille, kuten hyvin tunnettuja nimikkeitä, kuten Fruity Burs, George and the Dragon ja Dynamite Digger.\nMitä he sanovat tästä sopimuksesta\nJuergen Smutek, joka on Win2day: n Bingon päällikkö, sanoo, että Bingon saaminen Itävallan markkinoille on ehdottomasti aiheuttanut ainutlaatuisia haasteita. Playtech on kuitenkin varmistanut, että heillä on kaikki kunnossa, joten on mahdollista, että he tarjoavat pelaajilleen parhaan Bingo-tarjouksen - joka on kannattava ja joka täyttää myös sääntelyviranomaisen vaatimukset, mikä on erittäin tärkeää. Hän totesi myös, että yhteistyö Playtechin kaltaisen kokeneen toimittajan kanssa on rakentanut verkoston avainmarkkinoille, kuten Iso-Britannia, ja tämä oli ehdottomasti merkittävä lisäys. He odottavat voivansa tuoda pelaajilleen upean valikoiman uutta Bingo-sisältöä.\nPlaytechin digitaalisen bingon johtaja kommentoi, että kumppanuus Itävallan arpajaisten kanssa online-bingon tuomiseksi win2day-pelaajille on loistava tilaisuus. He ovat todella innoissaan tästä uudesta tarjouksesta Itävallan markkinoilla. He odottavat voivansa rakentaa pitkän ja onnistuneen suhteen win2day-brändiin.\nTämä yritys on perustettu vuonna 1999 ja on yksi uhkapelialan johtavista yrityksistä. Se on listattu Lontoon pörssin päämarkkinoilla.\nPlaytech on yksi alan johtavan teknologiayrityksen johtajista. Se toimittaa yritystietoihin perustuvaa uhkapelisisältöä, ohjelmistoja, palveluja ja myös alustoja suosituimmille tuotealoille, kuten kasinoille, live-kasinot, urheiluvedonlyönti, virtuaalilajit, bingo ja myös pokeri . Tämä tuotemerkki on edelläkävijä omni-channel-peliteknologiassa Playtech ONE -alustansa ansiosta. Tämä foorumi tarjoaa datapohjaista markkinointiosaamista, CRM: ää, yhden lompakon toimintoja ja paljon muuta.\nSen kumppanit johtavien tuotemerkkien kanssa ja investoinnit säännellyillä ja myös uusilla sääntelymarkkinoilla toimittamaan kuljettajatietotekniikkaa kaikkialla vähittäis- ja online-arvoketjussa. Playtech tarjoaa B2B-tekniikkaa alan johtaville vähittäis- ja verkkoyrityksille, julkisyhteisöille, kuten arpajaisille ja fyysisille kasinoille.\nTämä tuotemerkki on online-sivusto, joka tarjoaa Itävallan arpajaisia, ja sillä on yksinoikeus lisenssi näiden pitämiseen Itävalta . Se tarjoaa täydellisen valikoiman pelejä sekä vedonlyöntiä vain yhdellä sivustolla. Tarjous menee klassisesta arpajaisesta kasinopeleihin, kuten pöytäpeleihin, hedelmäpeleihin, pokeriin ja bingoon. Tarjolla on myös vedonlyönti niille, jotka pitävät siitä win2day-tapahtumassa.\nCaribbean Stud Poker Online -aloittelijan opas\nParhaat livekasinopelit ammattilaisille ja aloittelijoille\nKuinka pelata Money Drop Livenä Playtechiltä


Loki 53: Paimensukuinen lapinkoira on maatiainen rotukoira. Lapphund: one landrace, many breeds. | Penin kulmilla - blogi\n2 thoughts on “Loki 53: Paimensukuinen lapinkoira on maatiainen rotukoira. Lapphund: one landrace, many breeds.”\nelokuu 17, 2014 9:57 am\nKorjaus tähän kohtaan: ”Paimensukuisten rekisteriin voidaan ottaa koiria Kennelliiton rekisteristä, mikäli ne läpäisevät työkokeen ja rakenneanalyysin.”\nPaimensukuisiksi lapinkoiriksi voidaan hyväksyä rekisteröimättömiä poronhoitoalueen käyttökoiria, jos taustat osoittautuvat sopiviksi ja koiran ulkonäössä ei ole vieraiden rotujen piirteitä. Paimensukuisen Lapinkoiran Seuran sivuilla kantakoiraluettelon yhteydessä ”paimensukuiseksi” hyväksymisestä on sanottu näin ”Koirat polveutuvat kaikki tunnetuista käyttökoirasuvuista. Kantakoiriksi voidaan hyväksyä muitakin lapinkoiria, mikäli pystytään esittämään riittävä näyttö niiden taustasta. Paimensukuisiksi lapinkoiriksi hyväksytään ainoastaan koirat, jotka polveutuvat sekä isänsä että emänsä puolelta näistä kantakoirista. ” Mitään varsinaista käyttökoetta paimensukuiseksi hyväksymiseen ei siis liity, eikä suomenlapinkoiria hyväksytä paimensukuisiksi Kennelliiton rekisteristä noin vain. Ns. uusia paimensukuisia voidaan käytännössä saada poronhoitoalueen rekisteröimättömästä koirakannasta jos taustat ovat kohdillaan ja näiden myöhemmät jälkeläiset paimensukuisten kanssa hyväksyä paimensukuisiksi. Mikään varsinainen käyttölinja rodun sisällä ei siis ole kyseessä, vaikkakin koirakannassa näyttävät paimennustaipumukset säilyneen hyvin.\nelokuu 19, 2014 9:19 am\nBlogissani puhun jonkun tietyn koirarodun työlinjasta – riippumatta eri kennelkerhojen määritelmistä ja sopimuksista ,jotka vaihtelevatkin maasta toiseen. Tällainen käytännöllinen jako näyttely- ja käyttölinjoihin vallitsee useissa vanhoissa käyttöroduissa, näkyy se kennelliiton standardeissa tai ei. Vanhan käyttöperinteen mukaisesti toimiva koirakasvattaja valitsee koiralleen työlinjaiseksi todetun puolison ja pentueesta valitaan potentiaalisimmat yksilöt. Esimerkiksi lähinnä vain kauniin turkin ja komean rakenteen vuoksi kasvatettu vanha metsästykoirarotu irlanninsetteri on useinkin jo mennettänyt hyvät metsästysominaisuutensa, kun taas vanhakantainen koira sen sijaan erottuu siitä pienemmällä koollaan ja punavalkoisella värillään.\nLisää mielenkiintoista juttua paimensukuisten historiasta täällä:\njosta myös otteita seuraavassa:\n”Rotuunotot ovat jatkuneet aina vuoteen 1998 lähes joka vuosi. Ne ovat tapahtuneet yleensä poronhoitoalueella. Niissä on otettu vuosittain noin kymmenkunta lapinporokoiraa rotuun. Suomenlapinkoiria on ollut rotuunotoissa selvästi vähemmän. Rotuunotossa on aina kaksi rotuunotto-oikeudet omaavaa ulkomuototuomaria. Lähinnä tarkastellaan koiran tyyppiä ja ulkonäköä.”\n”Viimeaikaisissa neuvotteluissa Lappalaiskoirat ry:n kanta on ollut, että paimensukuinen lapinkoira on vain suomenlapinkoiran yksi jalostuslinja. Kasvattajat voivat sekoittaa tai olla sekoittamatta linjoja vapaasti. PLS taas vaatii linjalleen virallista tunnustusta ja on ehdottomasti nykyisessä tilanteessa sekoittamista vastaan. PLS on esittänyt Kennelliitolle ja rotujärjestölle, että paimensukuiset lapinkoirat voitaisiin erottaa sovitulla kirjaintunnuksella rekisterikirjassa.”


Kaason tehtävät - Pukeudun tyylini mukaan\nKaason tehtävät hääseremonian aikana ovat:\n”Avioliiton tarkoituksena on perheen perustaminen siihen kuuluvien yhteiseksi parhaaksi ja yhteiskunnan säilymiseksi. Avioliitto on tarkoitettu pysyväksi, jotta perheen jäsenet voisivat yhdessä luoda onnellisen kodin. Näiden todistajien läsnä ollessa kysyn teiltä: tahdotteko ottaa hänet aviopuolisoksenne rakastaaksenne häntä myötä- ja vastoinkäymisissä? Vastattuanne näin kumpikin kohdaltanne myöntävästi teille tehtyyn kysymykseen, totean teidät aviopuolisoiksi.\nOn pukea morsian ja eron tullessa, kertoa miten menetellä.1700 luvulla oli bestmanin tehtävä tarkastaa morsiamen neitsyys.Nykyään sormuksen antaminen vastaa sitä.Mikäpä estää jatkamasta perinteitä.\nNykyään kaasolta saatetaan odottaa vaikka mitä juhlien järjestelyistä seremoniamestarin hommiin. Kannattaa kysyä morsiamelta, mitä hän sinulta osottaa, ennen kuin suostut hommiin. Pahimmillaan/parhaimmillaan kaaso suunnittelee juhlia, valitsee ruokalistoja, käy morsiamen kanssa sovittelemassa pukuja, askartelee kutsuja ja hääkarkkeja, leipoo pikkuleipiä, roudaa tavaraa juhlapaikalle, koristelee juhlapaikkaa, järkkää bändin ja hoitaa morsiamen lapset.\nHääperinne on vuosien saatossa muuttunut. Joskus tuntuu, että häät ovat ainoa syy mennä naimisiin. Partnerin sopivuudesta, rakastumisen huuman jälkeisestä rakkaudesta ja avioliiton kestävyyden edellyttämästä kiintymyksestä ei ole väliä, kunhan saadaan komeat juhlat ja kaasolle töitä.


Täällä Pohjantähden alla II • Arvostelu | Film-O-Holic.com\nEtusivu › Valkokangas › Täällä Pohjantähden alla II\nTäällä Pohjantähden alla II valkokangas\nJuha Rosenqvist • 24.09.2010\nLähes kaksi ja puolituntinen elokuva etenee tarinan jännitteiden ansiosta sujuvasti ja kertoo Koskelan suvun vaiheista aina sodan jälkeiseen aikaan asti.\nLäpitten reilu elokuva\nTimo Koivusalon Täällä Pohjantähden alla II jatkaa siitä, mihin ensimmäinen osa päättyi. Sisällissota on käyty, tuomiot on jaettu ja rangaistukset kärsitty. Vapautettu Akseli palaa kotiin jatkamaan talon pitoa ja Koskelan suvun vaiheita seurataan aina toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti.\nKoivusalon toisen Pohjantähti-elokuvan ansiot ja ongelmat ovat samat kuin ensimmäisessäkin elokuvassa. Ajallinen etäisyys niin Väinö Linnan tekstiin kuin historian tapahtumiinkin olisi mahdollistanut vapaamman tulkinnan, mutta Koivusalo on halunnut siirtää Linnan tekstin eläviksi kuviksi niin täsmällisesti kuin mahdollista. Lopputulos on konstailematonta kirjan kuvittamista. Koivusalon elokuvaan sopiikin sama luonnehdinta, millä Akseli Koskela kuvailee maanmittaria: ”Läpitten reilu mies.”\nYlöspanoltaan Täällä Pohjantähden alla on näyttävä ja uskottava. Koivusalon ratkaisu käyttää samoja näyttelijöitä läpi tarinan aikakaaren ei ole toisessa osassa niin häiritsevä kuin ensimmäisessä, vaikka Veera Kiiskisen Elina ei tunnu vuosikymmenten aikana vanhenevan päivääkään.\nNäyttelijätyö itsessään on kuitenkin onnistunutta kautta elokuvan. Erityisesti mieleen jää Akselin ja Elinan vanhinta poikaa, Vilhoa, näyttelevä Sampo Sarkola, jonka roolityö tuo erehdyttävästi mieleen Risto Tuorilan tulkitseman Vilho Koskelan Mollbergin Tuntemattomasta. Tämä tuskin on sattumaa, varsinkin kun Tuorila esittää Koivusalon Pohjantähdessä Vilhon isoisää, Jussi Koskelaa.\nLähes kaksi ja puolituntinen elokuva etenee tarinan jännitteiden ansiosta sujuvasti. Runsas henkilögalleria hajottaa paikoin kerronnan eheyttä mutta kokonaisuus pysyy kasassa eikä pitkä elokuva kärsi puuduttavista suvantovaiheista.\nTeemallisesti toinen Pohjantähti nostaa esille sisällissodan jälkeisen kyräilyn ja epäluulon, joka kuitenkin haudattiin taistelussa yhteistä vihollista eli Stalinin valloitushaluista Neuvostoliittoa vastaan. Historiankirjoitus jäi kuitenkin pitkälti valkoisen puolen sanelemaksi. Linnan teksti osoitti jo aikanaan, miten historiassa on aina kyse tulkinnasta, eikä Koivusalokaan ole tätä unohtanut.\nHistoriasta voi oppia ja historia elää tasan niin kauan kuin se on kertomusten aiheena. Oman historiamme kuvittamista tarvitaan edelleen, ja siitä kiitos Koivusalolle, vaikka hänen Täällä Pohjantähden alla -elokuvat eivät elokuvataiteen merkkipaaluiksi historiaan jäisikään.\nSeuraava: Scott Pilgrim vastaan maailma\nScott Pilgrim vastaan maailma on ällistyttävän uskollinen adaptaatio ja samaan aikaan hyvä elokuva omilla ansioillaan.\nEdellinen: The Kids Are All Right\nIlahduttavan erilainen perhedraama tarjoaa teennäisyyden sijaan viihdyttävän yhdistelmän ajatussisältöä ja arjen komiikkaa.\nPääosissa: Ilkka Koivula, Veera Kiiskinen, Risto Tuorila, Ritva Jalonen, Sampo Sarkola, Hannu-Pekka Björkman, Ville Virtanen\nTuotanto: Artista Filmi, Yleisradio\nShadow of The Eagle TALLENNE


Myöskään ei sovi väheksyä sitä yhteenkuuluvuuden tunnetta ja lukuisia ystävyyssuhteita, jotka ovat muodostuneet Jokereiden kannattamisen johdosta. Vaikka meillä onkin suurin uho ja möykkä iän myötä hieman laantunut, ei se tee meistä vanhemmista kannattajista yhtään sen huonompia. Sykkii se sydän vielä meilläkin! Siksi päätimmekin perustaa 2008 ihan oman ja meidän näköisen kannatusyhdistyksen.\nNimivalintakin logoineen on hyvin osuva, eli Old Chiefs. Monet meistä olivat hurjina nuoruusvuosinaan katsomoissa ympäri suomen ja aina ulkomaitakin myöden yksi iso osa Jokerit-perhettä. Olimme myös luomassa Jokereiden nousua divarista menestykseen, luomalla Jokerit-ilmiötä 90-luvulla. Nyt toivommekin, että sinä Jokerit-henkinen, peleissä aktiivisesti käyvä ja edellä mainitun tekstin mukaisesti ajatteleva liittyisit kasvavaan joukkoomme! Voit toki olla iältäsi nuorempi, kunhan omistat saman ideologian kuin myös me muut päälliköt. Vielä kerran tervetuloa joukkoomme!\nPave Puheenjohtaja, Old Chiefs Ry\nTutustu Old Chiefsin toimintaan netissä:


Eroottinen hieronta sexi filmit / Teiniporno\n17-02-2018 alkaen Hiltunen Erkki kanssa Kommentit Pois Päältä päälle Eroottinen hieronta sexi filmit\nHieronta - Uusimmat videot Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa Aistillinen hieronta ja seksi - Blondit Ilmaiset Porno Videot, Suomi Kuuma lesbo- hieronta ja seksi. Seksi- hieronta - Abigaile Johnson. 12:18 Seksi- hieronta - Abigaile. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita. Kuuma hieronta ja raju seksi - Tytöt Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa Kauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot tältä! Hieronta Huone retro\nHieronta - Uusimmat videot Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa Aistillinen hieronta ja seksi - Blondit Ilmaiset Porno Videot, Suomi Kuuma lesbo- hieronta ja seksi. Seksi- hieronta - Abigaile Johnson. 12:18 Seksi- hieronta - Abigaile. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita. Kuuma hieronta ja raju seksi - Tytöt Ilmaiset Porno Videot, Suomi pornoa Kauneinta pornoa ja ilmaiset eroottiset videot tältä! Hieronta Huone retro putki-tv - vintage sex elokuvat, klassinen Eroottista pornoa ja kaunista seksiä! Lovely teen Janice Griffith and her man enjoy unhurried sex instead of doing chores. Nämä videot ovat vintage seksiä vanhempasi katseli.\nHakutulokset: Hieronta Huone, todellinen hieronta sex 05:01 lihallinen hierontaa 05:00, hieronta Huoneita Kiimainen tatuointi tyttö on hänen tiukka reikä sormeili ja kusessa 12:05 2 Thai-tytöt hierovat kukko 13:34, sukupuoli hieronta clip kohtaus 05:06, kulta takoi hieronta huone 05:11. 05:11 Hieronta viilto 05:00 Hieronta Huonetta - Kaunis teini lesbot 13:37 Pornhub hieronta huoneita 05:00 Hieronta Huoneita, Viaton ja söpö musta tukka kauneus ratsastaa molemmat kaverit kovasti 15:23 Hieronta Huonetta - Pienet tissit, teini 12:47 Hieronta Huoneita, Lesbo teini on täydellinen kehon öljytty ja työskenteli. Lisä m 14:13, tiffany vietteli hieronta huone 10:49, suuseksiä sisällä hierontaa 07:16, rivo hieronta clip 05:12, itämainen hieronta elokuvan kohtaus kohtaus 05:10. Seksuaalisen Etsintä Hieronta 1080HD 42:49, odottamaton sukupuoli hieronta huone 06:11 Hieronta Huoneita, venäjän malli on hänen tiukka reikä kusessa 10:35 Hieronta Huoneita, Punapä isot tissit on voimakas lesbo kohtaavat 12:52 Ilmainen hieronta sex 05:11 porno hieronta 05:00 Hieronta Huoneita, Teini lesbo ajeltu pillu reikä saada. Japanese massage goes too far 1 viikko sitten 26:17 m japanilainen pikkuhousut pari perse japanilainen hieronta sukkahousu stringit Japanese wife gets massged while husband waits 10 kuukautta sitten 1:01:05 xHamster japanilainen hieronta japanilainen vaimo vaimo aviomies hieronta What her name? HD-tasoiset, täyspitkät hardcore porno videot, kokoillan pornofilmit, anaaliseksi, suomalaiset amatörivideot, ryhmäseksi, pornotähdet.\nM - ilmaiset seksivideot! FetishShrine japanilainen hieronta, crazy Japanese girl in Amazing Girlfriend, Massage JAV movie 3 päivä sitten 1:04:21, tXXX tyttö japanilainen hieronta hieronta japanilainen pienet rinnat. Ehdotukset: japanese sauna love creampie girls and mam japanilainen ryhmä hieronta reality massage japanese massage handjob japanese shower daddy hieronta joi, japanese Massage 0083 1 viikko sitten 39:54 xHamster japanilainen hieronta piilokamera hieronta aasialainen japanilainen, blowjob after Japanese massage 6 vuotta sitten 50:05, hellPorno japanilainen. Voit katsoa ilmaisia seksivideoita eri aihealueista ja sivustoista. Ilmaiset Porno Videot m:sta löydät suomen suurimman kokoelman ilmaisia seksivideoita. Haluamme tarjota sinulle ehdottomasti maan suurimman valikoiman ilmaisia seksivideoita, siksi lisämmekin joka viikko satoja uusia seksi- ja pornovideoita katsottavaksi ilmaiseksi. Hieronta Huoneita Seksikäs busty terapeutti antaa hänelle kunnon orgasmin 12:41, hieronta Huoneita Tehokas g-piste orgasmin hänen vähän pillua 12:52, hieronta Huoneita Kuuma Filippiiniläinen lesbo cums kova 12:26, hieronta Huoneita, Blondi teini hierontaa asiakkaan kukko hänen tiukka pillua 11:50 hieronta huone porno 05:00 lihallisen hieronta sex. A Cuckold Massage Fuck In A Japanese Ski Resort 1 viikko sitten 46:04, vPorn japanilainen hieronta 18 eroottinen japanilainen aasialainen hieronta aisankannattaja, hD, asian masseuse strokes 2 vuotta sitten 10:10.


Sähköposti – näin sitä pitäisi käyttää – Mikrobitti\nVoi @@@@, pitäisi taas hoitaa sähköpostit, vaikka olisi oikeitakin töitä tehtävänä!\nSähköpostin piti helpottaa työntekoa. Miten tässä näin kävi? Väline on hyvä, mutta sitä on liian helppo väärinkäyttää. Tässä ohjeet siitä, miten vältät pahimmat virheet – ja selviät, vaikka muut eivät samoja asioita ymmärtäisikään.\n1. Älä lähetä sähköpostia.\nParas tapa vähentää sähköpostia on olla lähettämättä sitä. Käytä mieluummin jotain muuta viestintävälinettä tai -tapaa. Laita pikaviesti*. Soita. Tai kävele kollegan luokse ja puhu!\nSähköposti sopii kahdenväliseen ei-kiireelliseen keskusteluun, ei löysään läpänheittoon koko jengin kanssa. Ryhmätyöskentelyyn, dokumenttien jakamiseen ja niiden muokkaamiseen on paljon parempia työkaluja.\n* Eli käytä Skypeä, WhatsAppia, Slackiä tai jotain muuta pikaviestisovellusta. Niitäkin pitää tietysti osata käyttää – siitä myöhemmin lisää!\n2. Käytä oikeaa foorumia\nLähetä sähköposti vain niille, jotka varmasti tarvitsevat sitä. Älä lähetä viestiä varmuuden vuoksi ”tiedoksi” kaikille, joita asia voisi mahdollisesti kiinnostaa, vaan jaa tällainen tieto sopivalla ryhmätyöalustalla, keskusteluryhmässä tai vastaavassa.\n3. Kirjoita fiksummin\nKirjoita sähköpostit ytimekkäästi ja tee toimenpide-ehdotuksia, jos mahdollista.\nLue teksti läpi ennen lähettämistä ja varmista, että tekstisi on ymmärrettävä.\nJos lähetät liitetiedostoja, älä piilota asiaa sinne vaan tiivistä olennainen sähköpostin viestikenttään. Harkitse, tarvitseko liitettä ollenkaan. (Tämä ohje koskee erityisesti laajalla jakelulla lähetettäviä tiedotteita esimerkiksi lehdistölle.)\nSähköpostien tuloa ei voi estää, mutta niiden kanssa tulee paremmin toimeen, kun kehittää itselleen sopivan strategian ja tekee pieniä säätöjä sähköpostiohjelmaansa.\n1. Älä lue sähköposteja\nOkei, äärimmäisen harva voi luopua sähköpostista kokonaan, mutta kuka tahansa voi nousta sen herraksi.\nOta sähköpostin saapumisilmoitukset pois päältä ja lue posteja vain sille varatulla ajalla. Keskity viesteihin esimerkiksi 20 minuuttia aamulla ja toisen kerran iltapäivällä.\nJos joku luulee, että sähköposteihin pitää vastata välittömästi, opasta häntä käyttämään pikaviestintä tai puhelinta.\n2. Älä lueskele vaan käsittele\nTehokkaan käsittelyn avain on tehdä toimenpiteet heti ensilukemalta:\nPoista kaikki viestit, jotka eivät edellytä reagointia.\nVastaa postiin heti, jos voit tehdä sen parissa minuutissa. Poista sitten viesti, ellei sitä ole välttämätöntä arkistoida.\nSiirrä ehdottomasti säilyttämistä vaativat viestit sopiviin kansioihin.\nJätä Saapuneet-kansioon vain ne viestit, joiden vaatimia toimenpiteitä et voinut vielä tehdä.\n3. Arkistoi yksinkertaisesti\nLuo säilytettäville viesteille korkeintaan noin 15 kansiota. Sitä suuremman määrän hallitseminen vie lopulta enemmän aikaa kuin säästää. Sähköpostisovellusten hakutoiminnot ovat yleensä niin hyviä, että monelle voi riittää yksikin arkistokansio.\nVanhojen projektien ja vastaavien kansiot kannattaa piilottaa tai laittaa vaikka Vanhat-kansion sisään sotkemasta näkymää. Poista viestejä rohkeasti. Loppujen lopuksi vain todella harva asia on säästämisen arvoinen.\nSäädä sähköpostiohjelmasi niin, että roskakori ei tyhjene aina, kun suljet ohjelman. Roskakorista voit palauttaa viestin, jos sittenkin tarvitset sitä. Tyhjennä roskakori esimerkiksi parin kuukauden välein.\nOpettele tekemään useimmin toistuvat toiminnot näppäimillä. Outlookissa voit esimerkiksi poistaa viestin kokonaan näppäinyhdistelmällä Vaihto + Delete ja Gmailissa Sarkain + Enter lähettää viestin.\nOlivatko nämä vinkit mistään kotoisin? Miten sinä selviät sähköpostitulvassa? Kerro vinkkisi tai kommentoi alle!