Tarumatka: Päivä Luxemburgissa 27.5.2012\nVietin mukavan päivän Luxemburgissa saksalaisten ystävieni kanssa. Ajoimme sinne autolla Saksasta, Rheinland-Pfalzista alle kahdessa tunnissa. Ystäväni ovat kovia shoppailemaan, joten vietimme osan ajasta Luxemburgin vilkkaimmalla kauppakadulla Grand Ruella ja sen ympäristössä. Grand Rue on kaupungin keskustan kävelykatualueella. Ostoksista kiinnostuneille: Luxemburgissa on paljon rahaa, joten siellä on kallista. Minä pidän kirjakaupoista enemmän kuin vaatekaupoista ja löysinkin viehättävän kaupan.\nLuxemburgin keskusta on pieni. Se on täynnä viihtyisiä kahviloita ja ravintoloita. Söimme lounaan italialaisessa ravintolassa, joka oli täynnä paikallisia asukkaita. Ennen lähtöämme istahdimme kahvilaan vastapäätä suuherttuan palatsia.\nTuristi-informaatiosta saa kartan, johon on merkitty kävelyreitti, jonka varrella ovat tärkeimmät nähtävyydet. Kävelimme osan reitistä. Luxemburg on kaunis, korkeuserot ovat suuret (ei huonojalkaisille!) ja näkymät ovat upeita ylhäältä vanhan kaupungin reunoilta muuhun kaupunkiin.\nLuxemburgin merkittävin nähtävyys ovat kasematit, 23 km maanalaisia tunneleita, jotka olivat osa kaupungin linnoituksia. Kasematteihin pääsee tutustumaan kahdesta kohdasta. Me kävimme Bockin kasemateissa. Kävelimme pitkin tunneleita (niiden pohja on hyvin epätasainen), laskeuduimme ahtaita kierreportaita alas (askelmat olivat erittäin epätasaisia), kiipesimme toisia portaita ylös, ja aina välillä ihailimme maisemia. Kasematit ovat ehdottomasti tutustumisen arvoinen kohde.\nLuxemburgin vanha keskusta ja linnoituksen jäännökset ovat kuuluneet UNESCOn maailmanperintökohteisiin vuodesta 1994.


SE 360/2021\nAurinkorannikon junavuoroista karsittu neljännes\nEspanjan apteekeissa lääkepula\nLinda Lampenius loisti Fuengirolassa\nPääkirjoitus: Kädenojennukselle sinetti\nSain hiljattain käsiini Suomen sosiaali- ja terveysministeriön tiedotteen, jossa STM suosittelee kuntia myöntämään koronarokotustodistuksen ”ulkomailla annetuista rokotuksista”.\nKuulostipa hyvältä. Koska olin saanut asiasta runsaasti kyselyjä, innostuin välittömästi ja aloin naputtamaan aiheesta uutista. Tiedotteen toiseen kappaleeseen ehdittyäni innostukseni kuitenkin laantui.\nSTM myöntää suomalaisen rokotustodistuksen eli monen kaipaaman merkinnän OmaKantaan vain siinä tapauksessa, että henkilö on saanut rokotteen ”kolmannessa maassa”. Tällä tarkoitetaan EU:n ulkopuolisia maita. Toisessa EU-maassa rokotetun henkilön on siis tyydyttävä kyseisen maan rokotetodistukseen myös siinä tapauksessa, että tämä on saanut jonkun rokotteistaan Suomessa ja toisen Espanjassa.\nVaikka rokotetodistuksen saa Espanjassakin digimuodossa kännykkään, eikö olisi kaikkien kannalta paljon järkevämpää, että tieto täydestä rokotesarjasta tulisi merkittyä kokonaisuudessaan terveystietoihin myös siinä maassa, jossa henkilö asuu pysyvästi? On hieno kädenojennus Espanjalta rokottaa maassa myös turististatuksella oleskelevia, mutta olisi myös hieno kädenojennus Suomelta merkitä tällainen tieto yksiin kansiin.\nEspanjassa hoidetaan tuhansia täällä talvehtivia suomalaisia. Kaikki tämä poistaa kuormitusta Suomelta. Olisi hienoa, jos tämä asia noteerattaisiin ministeriössä asti.\n3 Pääkirjoitus: Kädenojennukselle sinetti\n3 Lääkepulaa Espanjan apteekeissa\n5 Renfe vähentää paikallisjunavuoroja\n6 Sähkön hinta rikkoo ennätyksiä – tuntihintojen erot vesittyivät\n8 La Palman tulivuorenpurkaus tasaantui, päättymistä ei pysty ennustamaan\n10 Lentokoneesta karanneet aiheuttivat kaaoksen Mallorcalla\n14 Menossa mukana\n20 Golfia rannikolla\n27 Linda loisti Leijonien isänpäiväkonsertissa\n28 Suomela juhli reippaan Revyyn tahdissa\n29 Teatteri Suomelan revyy kiertueelle\n30 Espanjan romanttisin kaupunki Cádiz\nTILAA LEHTI LUE DIGILEHTI\n08/01/2013 / SE-sanomalehti\nSE 192/2013 Sosiaalityöntekijä palasi Aurinkorannikolle Salla Heiskanen toimii Aurinkorannikon kokopäiväisenä sosiaalityöntekijänä. Lapsi menehtyi Málagan loppiaiskulkueessa …\n01/02/2008 / SE-sanomalehti\nSE 141/2008 Suomalainen peruskouluopetus alkoi Torreviejassa Koulu aloitti Ruotsalaisen koulun tiloissa Orihuela Costalla. Tiimalasi, sylinteri …


Pirulliset ongelmat terveydenhuollon henkilöstöjohtamisen haasteena - Osuva\nPirulliset ongelmat terveydenhuollon henkilöstöjohtamisen haasteena\nTietäväinen, Anne (2015)\nTerveydenhuolto on rakenteeltaan vaativa ja kompleksinen toimiala. Julkiselle terveydenhuollolle on tyypillistä korkea asiantuntijuus, ammattikuntien väliset raja-aidat ja terveydenhuollon organisaatioiden hierarkkinen järjestelmä. Nämä luovat jo sinällään paljon haasteita terveydenhuollon henkilöstöjohtamiselle ja henkilökunnan työskentelylle alalla. Terveydenhuollon monitahoinen järjestelmä luo hyvät edellytykset myös pirullisten ongelmien synnylle. Pirulliset ongelmat ovat vaikeaselkoisia, monimutkaisia ja usein toiminnan rakenteisiin linkittyneitä ongelmia, joita ei voida ratkaista normaaleilla ja tunnetuilla ongelmanratkaisukeinoilla. Pirulliset ongelmat on vielä melko huonosti tunnettu termi, vaikka niitä esiintyy joka puolella ja etenkin julkisessa hallinnossa ja terveydenhuollossa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää, millaisia pirulliset ongelmat ovat terveydenhuoltoalalla, miten niitä voidaan tunnistaa ja miten ne vaikuttavat terveydenhuollon esimiesten ja henkilökunnan työhön sairaalaorganisaatiossa.\nTutkimuksen teoreettisessa osiossa tarkastellaan henkilöstöjohtamisen tarkoitusta ja rakenteita sekä henkilöstöjohtamisen erityispiiteitä terveydenhuoltoalalla. Esimiehiltä vaaditaan johtamisosaamista, tuloksellista toimintaa ja kykyä selvitä poliittisten päätösten, niukkojen resurssien, jatkuvan teknisen kehityksen, eettisten vaatimusten ja usein kroonisen henkilökuntapulan ristipaineessa. Myös henkilökunta joutuu työskentelemään monien vaatimusten alla ja usein sen odotetaan venyvän äärirajoilleen, vaikka annetut resurssit ovat niukkoja. Teoriassa tarkastellaan pirullisten ongelmien ominaispiirteitä sekä henkilöstöjohtamisen ja pirullisten ongelmien yhteyttä eri puolilta valotettuna. Terveydenhuoltoalan vaativuuden takia pirulliset ongelmat luovat hyvin suuria haasteita alalla työskenteleville. Ne voivat aiheuttaa työyhteisössä kroonistuneen tilan, organisatorisen tuskan, jossa vallitsee kaaos. Tällöin yhteinen, kollektiivinen ongelmanratkaisu työyhteisön kesken ei enää onnistu.\nTutkimusmetodina käytettiin teemahaastattelua, joka tehtiin 16 työntekijälle. Heistä 12 toimii esimies- tai asiantuntijatehtävissä ja neljä on työntekijöiden edustajia. Tutkimuksen keskeiset tulokset myötäilivät teoreettisessa osuudessa esille tulleita seikkoja. Pirulliset ongelmat jäävät usein tunnistamatta, mutta silti niillä on laaja-alaisia, hämmentäviä ja toimintaa sekoittavia vaikutuksia sairaalan organisaation eri tasoilla. Pirulliset ongelmat aiheuttavat paljon lisäpaineita esimiesten työhön mutkikkaiden asioiden selvittelyjen muodossa ja ne saavat aikaan paljon sekaannusta ja eripuraa työyhteisöissä. Pirullisten ongelmien kohtaamisessa on tärkeää niiden tunnistaminen, ongelmien myöntäminen ja avoin keskustelu sekä moniammatillinen yhteistyö sairaalan sektorirajojen yli unohtamatta myöskään muita yhteistyötahoja ja heiltä oppimista. Esimiehillä on vastuu pirullisten ongelmien käsittelystä ja niiden esiin nostamisesta, mutta he eivät onnistu tässä ilman työntekijöiden apua ja heiltä saatua tietoa arkityön pirullisista haasteista ja ongelmien käytännön ilmentymistä. Organisaation rakenteisiin liittyvien pirullisten ongelmien käsittely kuuluu ylimmälle johdolle yhteistyössä esimiesten ja henkilökunnan kanssa. Kaikkiin pirullisiin ongelmiin ei kuitenkaan päästä koskaan käsiksi eikä niihin löydy ratkaisua. Niiden kohdalla tilanne joudutaan hyväksymään ja löytämään edes jonkinlainen selviytymisväylä ongelmien kanssa.


Julkaistu Sampo -lehdessä ja Viiden Kunnan Sanomissa 5.4.2001, Koillis-Hämeessä 7.5.2001.\nMaaseudun posti- ja pankkipalvelut on turvattava\nPostitoiminta on tärkeä osa yhteiskuntamme perusrakennetta. Se on ollut, ja on, merkittävä kansalaisia, elinkeinoelämää ja hallintoa palveleva infrastruktuuri. Tämän peruspalvelun järjestäjien velvollisuudet on määritelty aina näihin aikoihin saakka täsmällisesti laissa.\nSuomessa on ollut voimassa vuodesta 1994 alkaen postitoimintaa säätelevä lainsäädäntö. Tuolloin erotettiin - Euroopan unionin säädösten mukaisesti - hallintoon liittyvät viranomaistehtävät, ja erityisesti kansainväliseen postitoimintaan liittyvät, valtiota koskeviin sopimuksiin kuuluvat asiat postitoiminnan operatiivisesta hoidosta.\nEduskunta hyväksyi maaliskuun alussa 2001 uuden postipalvelulain. Lainsäädännön uudistamisen tavoitteena oli pyrkiä turvaamaan jokaiselle kansalaiselle postipalveluiden saatavuus ja hyvänlaatuinen yleispalvelu. Postipalvelujen tarjoajien velvoitteet määritellään uudessa lainsäädännössä kuitenkin niin väljästi, ettei alueellisesti kattavan postikonttoriverkon säilymistä voida turvata.\nSuomen Posti on jo ilmoittanut aikovansa sulkea suuren osan postitoimipaikoistaan, ja aloittanut oman konttoriverkostonsa supistamisen 250 konttoriin. Näistä supistuksista joutuvat kärsimään paitsi Postin työntekijät työpaikkojensa menetyksinä, myös lähes puolet niistä maamme 452:sta kunnasta, jotka tulevat jäämään kokonaan ilman kunnollisia postipalveluja.\nPostikonttoreiden lakkauttaminen näkyy jo myös meillä täällä Keski-Suomessa ja Saarijärven seutukunnalla. Näin voimakas palveluiden heikentyminen voimistaa alueellista eriarvoisuutta ja keskittymistä sekä vaarantaa entisestään maakuntien selviytymismahdollisuuksia.\nVastustin edellä kerrottua lainmuutosta, kun asiasta äänestettiin eduskunnassa. Vaihtoehto tälle kehitykselle olisi ollut se, että postipalvelulakiin olisi kirjattu yksiselitteinen velvoite, jonka mukaan jokaisessa Suomen kunnassa on säilytettävä oma postikonttori. Vaikka Postin ja Leonian yhteistyö äskettäin päättyikin, postikonttoriverkon säilyttäminen olisi tarjonnut monia uusia palvelujen tarjoamismahdollisuuksia tulevaisuudessa. Otan esimerkin Ruotsista.\nSamaan aikaan kun Suomessa on supistettu postikonttoriverkostoa, Ruotsin Posti on lisännyt palvelupisteidensä määrää ja päättänyt alkaa hoitamaan verkossaan maan kaikkien pankkien peruspalveluja. Ensimmäiset sopimukset pankkipalvelujen tarjoamisesta Ruotsin Posti on tehnyt Postgirot Bankin ja tähänastisen yhteistyökumppaninsa Nordbankenin kanssa. Neuvottelut muidenkin pankkien kanssa ovat meneillään.\nRuotsin Postin noin 1350 kiinteästä toimipisteessä sekä noin 2700:lta maaseudulla autolla liikkuvalta jakajalta saa jatkossa muutamia tärkeimpiä pankkien peruspalveluja, joita ovat mm. laskun maksaminen, käteisen nostaminen ja tilillepano. Ruotsin Postin päätöksen taustalla on maan hallituksen toimeksianto turvata maahan pankkipalvelut sen jälkeen, kun Postin ja Nordbankenin yhteistyö päättyy 1. huhtikuuta.\nRuotsin Postin ydinliiketoiminta on viestinvälityksessä ja logistiikassa. Menestyäkseen alan kovassa kilpailussa Ruotsin Posti laajentaa palvelupisteidensä määrää. Ympäri maata tullaan avaamaan noin 3000 uutta palvelupistettä. Niistä noin 1800:sta saa kirje- ja pakettipalveluja ja niillä on aikaisempaa pitemmät aukioloajat. Ne sijoitetaan sinne, missä asiakkaat päivittäin asioivat, esimerkiksi ostoskeskuksiin, kauppojen yhteyteen ja huoltoasemille. Lisäksi runsaassa 1000:ssa pisteessä, kioskeissa, lento- ja rautatieasemilla ja sairaaloissa ym., myydään postimerkkejä ja pakkaustarvikkeita ja ne ovat avoinna 5-7 päivänä viikossa. Myös tulevissa uusissa palvelupisteissä on mahdollisuuksien mukaan tarjolla pankkien peruspalveluja.\nVaikka Suomen postilainsäädäntö äskettäin vahingollisella tavalla uudistettiinkin, tilanne on korjattavissa. Lainsäädäntöä on mahdollista, ja sitä pitää, uudistaa aina sen mukaan, kun tarvetta ilmenee.\nPosti- ja pankkitoiminta on järjestettävä jatkossa Ruotsin mallin mukaisesti myös Suomessa.


Airbus laajentaa matkustajakoneiden tuotantoa Yhdysvalloissa - Keskisuomalainen\nTalous 09.01.2020 20:21\nTuotannon laajentaminen koskee Airbusin tehdasta Mobilessa Alabamassa. LEHTIKUVA/AFP\nEurooppalainen lentokonevalmistaja Airbus kertoo laajentavansa tuotantoaan Yhdysvalloissa. Laajennus koskee kapearunkoisia A320-sarjan koneita, joita on määrä valmistaa seitsemän kuukaudessa tämän hetken viiden sijasta ensi vuodesta alkaen.\nYhdysvallat on asettanut EU-tuotteille tulleja 6,7 miljardin euron arvosta Airbusin saamien valtiontukien vuoksi.\nAirbus kilpailee yhdysvaltalaisen Boeingin kanssa, jonka samankokoiset 737 Max -koneet ovat olleet lentokiellossa viime maaliskuusta lähtien Indonesiassa ja Etiopiassa tapahtuneiden onnettomuuksien vuoksi. Airbus pyrkii hyötymään Boeingin vaikeuksista.\nTuotannon laajentaminen koskee Airbusin tehdasta Mobilessa Alabamassa. Airbusilla on Yhdysvalloissa noin 4 000 työntekijää 38 paikkakunnalla.


Created by Mikko Lappalainen, last modified by Jarmo Saarikko on Jul 13, 2020\nKirjastoverkko siirtyi vuonna 2019 Yleisestä suomalaisesta asiasanastosta YSAsta sekä sen ruotsinkielisestä vastineesta Allärsista käyttämään Yleistä suomalaista ontologiaa YSOa Melinda metatietovarannon sisällönkuvailussa.\nMonikielinen YSO tuo YSAn ja Allärsin keskeiset ominaisuudet verkkoajan järjestelmien hyödynnettäviksi sekä rikastaa näitä ominaisuuksia edelleen. Johtoajatuksena on ollut, että YSOn myötä ontologioilla kuvailtuja sisältöjä voidaan hyödyntää tehokkaammin moderneissa tiedonhakujärjestelmissä kuten Finnassa. Lisäksi moniin muihin sanastoihin linkitetyn YSOn myötä kirjastojen tietosisällöt yhdistyvät osaksi koko julkisen sektorin tietoverkostoa. Tätä kautta mahdollistetaan uusia tapoja löytää ja hyödyntää erilaisia sisältöjä tiedontuottajatahosta riippumatta.\nKansalliskirjasto on konvertoinut Melindan ja Voyager-kirjastojen paikalliskannat (mukaanlukien Voyagerista Kohaan siirtyneet) sekä tarjoaa konversio-ohjelman muiden kirjastojen käyttöön.\nKansalliskirjaston tekemät paikalliskantojen konvertoinnit on saatettu loppuun. Okko Vainonen esitteli konversion jälkitoimia kuvailun asiantuntijaryhmien työpajassa: 2020 syksyn työpaja 1. Esitys on nähtävissä Doriassa http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2020091069227 http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe2020091069227 Esityksessä käytiin läpi konversion jälkeen tarvittavia toimenpiteitä ja esiteltiin konversio-ohjelman tuottamien lokitiedostojen sisältöä. Konversio-ohjelma on edelleen käytettävissä.…\nKoha-paikalliskantojen konversiot: syyskuu 2019-kesäkuu 2020.


Ilmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 14 toukokuuta 17:28\nMyyn muutaman kerran käytetyn cruiserin. Ostin viime kesänä ja en ole sen jälkeen käyttänyt. Tosi hyvässä kunnossa oleva. Lauta on sininen ja renkaat punaiset. Uutena maksoi 40. Hinta jonka laitoin ei ole pitävä siitä voidaan neuvotella. Voin myös postittaa jos maksaa postikulut\nOta yhteyttä ilmoittajaan veera.lehtopuro\nLähetä viesti ilmoittajalle veera.lehtopuro


Dresdenin teurastaja ei katunut - Historia - Suomi24 Keskustelut\nDresdenin teurastaja ei katunut\nBritannian ilmamarsalkka Arthur Harris oli kehittänyt teoriaansa ja käytäntöään palvellessaan 1920-luvulla Irakissa ja Afganistanin rajaseuduilla. Siellä hän tuhosi kyliä asukkaineen. Nyt hänellä oli resurssit kokonaisten kaupunkien hävittämiseen, eikä Harris epäröinyt.\n– Kaikki Saksan jäljellä olevat kaupungit eivät ole yhden brittikrenatöörin luiden arvoisia, oli Harrisin mielipide.\nHän luotti aluepommituksiin. Vielä sodan alussa oli puhuttu hurskaasti sotilaallisesti tärkeisiin kohteisiin iskemisestä. Se oli hankalaa, vaarallista ja usein mahdotonta. Siksi Harris yksinkertaisesti tuhosi kaupunkeja. Harrisin lempinimi oli ”pommittaja”, mutta selän takana puhuttiin ”teurastajasta”.\nHän levitti kaaosta ja tuhoa. Työläisen tappaminen oli yhtä tärkeää kuin sotilaan tappaminen. Pommitusten oli tarkoitus tehdä arki mahdottomaksi ja tuhota moraali. Harris toivoi, että brittien sotilasjohdolla olisi ollut rohkeutta julistaa tämä suoraan, mutta se oli turhaa. Hän kuitenkin sai jatkaa menestyksekästä työtään.\nDresdenein pommituksen aikaan sota oli kuitenkin lopuillaan ja Britannian sotasensuuri hellitti. Joistain jutuista sai kuvan, mitä ilmavoimat oikein teki. Työväenpuolueen kansanedustaja Richard Stokes puhui parlamentissa terroripommituksia vastaan.\nPääministeri Winston Churchill oli innostunut ilmasodasta jo ennen ensimmäistä maailmansotaa. Dresden oli kuitenkin hänellekin liikaa. Churchill kehotti harkitsemaan, että kaupunkeja ei hävitettäisi ”pelkän kauhun ja sekasorron luomiseksi”.\nMiksi hänen olisi pitänyt katua? Eihän pommituksissa juuri kuollut muita kuin saksalaisia.\nEikä heitäkään olisi tarvinnut pommittaa kun olisi ajoissa puhdistettu heidät etnisesti pois Puolan ja Tsekkoslovakian alueelta. Jos pakkosiirrossa olisi muutama kuollut, niin vähemmänhän siinä olisi ollut heillä itkemistä kuin muutamassa aivan oikeaan kohteeseen osuneessa pommissa.\nMitä ihmettä sä oikein kirjoitat onko joku ruuvi löysällä??\nKirjoitan totuuden. En voi mitään sille, jos se ahdistaa sinua.\nMikä olisi kommentisi jos NL olisi pommitanut Helsingin samalla tavalla maantasalle helmikuussa 1944?\nHelsinki vältyi Dresdenin kohtalolta hyvän ilmatorjunnan vuoksi. dresdenissa ei ollut minkäänlaista ilmapuolustusta v.1945.\n"Helsinki vältyi Dresdenin kohtalolta hyvän ilmatorjunnan vuoksi. dresdenissa ei ollut minkäänlaista ilmapuolustusta v.1945."\nHelsingin suojaksi luotiin valaistuksella "valekaupunki", minne pommitukset sitten suurimmaksi osaksi osui.\nIlmatorjunnan osuus ei ollut ratkaiseva.\n"Mikä olisi kommentisi jos NL olisi pommitanut Helsingin samalla tavalla maantasalle helmikuussa 1944?"\nEi olisi pystynyt vaikka olisi osunutkin paremmin.\nSuomalaiset eivät aloittaneet sotaa eivätkä teurastaneet viattomia siviileitä kasapäin saksalaiset. Ei kenelläkään ollut syytä pommittaa Helsinkiä kuten Saksan kaupunkeja pommitettiin.\nSuomessa ei ollut edes rotuinstituuttia.\n” Ei kenelläkään ollut syytä pommittaa Helsinkiä kuten Saksan kaupunkeja pommitettiin.”\nOli syytä tai ei niin ei se estänyt kolmea suurpommitusta! Ei voi välttyä ajatukselta että nimenomaan stallari pitää osaa siviilipommituksia oikeutettuina?\nNiin tietysti, totta kai Churchill, Harris ja Tedder olivat stallareita. Mitäpä ne muutakaan, Neuvostoliiton liittolaiset.\nMitäs mieltä sinä olet Hanoin pommituksista? Pohjois-Vietnamiin pudotettiin enemmän tonneja kuin Saksaan, ja siviilien niskaan menivät nekin. Ei taida sinua se itkettää ollenkaan?\n” Niin tietysti, totta kai Churchill, Harris ja Tedder olivat stallareita. Mitäpä ne muutakaan, Neuvostoliiton liittolaiset.”\nIhan sama. Olivat mitä olivat!\n”Mitäs mieltä sinä olet Hanoin pommituksista? Pohjois-Vietnamiin pudotettiin enemmän tonneja kuin Saksaan, ja siviilien niskaan menivät nekin. Ei taida sinua se itkettää ollenkaan?”\nPahoittelen kovasti, mutta en minä itkenyt edes vanhempieni hautajaisissa! Käytät niin vapaalla kädellä ylisanoja! Minä pahoittelen kaikkia siviilien pommituksia!\nMites itse? Et näemmä osaa vastata kysymyksiin muutoin kuin vastakysymyksellä?\nPahoitteletko itse Helsingin suurpommituksia vai käydäänkö välissä vielä aborginaalit läpi?\nSinä sen pahoittelun aloitit, en minä. En ole vollottanut vielä kenenkään pommittamisesta, mutta sellaiset jotka vollottavat, voisivat minusta tehdä sen johdonmukaisesti.\nTeitä itkijäeukkoja riittää.\n"Pahoittelen kovasti, mutta en minä itkenyt edes vanhempieni hautajaisissa! "\nKunnon oikeistolaiset kapitalistit itkevätkin vain sellaisia raatoja, joilta eivät peri mitään.\nAinakin Italia pommitti somalikyliä, täysin puolustuskyvyttömiä, vielä vähemmän ilmatorjuntaa kuin Dresdenissä. Britit ja fransmannitkin taisivat jotain joskus tiputella ja käytettiinkö kaasuakin jossain. Kyllä maailmassa itkettävää riittää. Varsinkin jos on johdonmukainen ja tasapuolinen.\n” Pahoittelen kovasti, mutta en minä itkenyt edes vanhempieni hautajaisissa! "\nKunnon oikeistolaiset kapitalistit itkevätkin vain sellaisia raatoja, joilta eivät peri mitään.”\nOlet alatyylin lyömätön mestari?\nVastaatko nyt lopulta: Pahoitteletko itse Helsingin suurpommituksia vai käydäänkö välissä vielä aborginaalit läpi?\nSaako Iran pommittaa Israelin, jos siellä on rotuajattelua? Saksa ei aloittanut sotaa, vaan murhapommittajat. Saksa ei surmannut siviilejuä ensinkään. Saksalaisia surmattiin ja sen takia koko sota alettiin (Saksa oli irrottautunut rapparien ja pankkiirien otteesta, jossa koko maailma jo oli)\nSaksa nimenomaan aloitti sodan ja hyökkäsi ensin kaikkiin suuntiin. Saksa ei "irrottautunut pankkiirien otteesta" vaan käytti pankkiireja hyväkseen pyrkien hyötymään jopa vihollisistaan sodan kuluessakin.\nMinun mielestäni sen paremmin Iran ei saa pommittaa Israelia kuin Israel Irania, mutta tuskinpa kumpikaan asiaa minulta kysyy. Sen tiedän, että jos Iran pommittaa Israelia, se saa sen kyllä takaisin korkojen kera.\nChurchill ja Harris olivat mailman pahimpia sotarikollisia ja joukkomurhaajia.\nEivät olleet, vaan oikeudenmukaisuuden nemesiksiä, karman inkarnoitumia.\nHe olivat hempeitä kun eivät hävittäneet koko Saksan kansaa maan päältä, vaikka syytä olisi ollut.\n” He olivat hempeitä kun eivät hävittäneet koko Saksan kansaa maan päältä, vaikka syytä olisi ollut.”\nHalu saattoi olla, mutta kyky puuttui?\nEi puuttunut. Saksa antautui, aseettomat olisi ollut helppo teurastaa, leirit ja krematoriotkin olivat valmiina. Saksalaisille olisi voitu tehdä sama mitä he tekivät muille, jos olisi haluttu.\nAmerikkalaiset vähän halusivatkin, mutta leppyivät sitten.\n” Churchill ja Harris olivat mailman pahimpia sotarikollisia ja joukkomurhaajia.”\nOliko? Entä ne Stalinin 20 miljoonaa omaa kansalaista?\nNiin ja entäs sitten ne sadat miljoonat Intian Brittien siirtomaahallinnon uhrit?\n” Niin ja entäs sitten ne sadat miljoonat Intian Brittien siirtomaahallinnon uhrit?”\nStallarille aborginaalit ovat ihana tekosyy Stalinin 20 miljoonalle aina?\nStallarille 20 miljoonaa ovat ihana tekosyy terroripommituksille aina?\nTarkkispoika lienee se ainoa stallari palstalla. Toki se 0,1 % jostakin koostuu?\nOlet siis tarkkispoika, 0,1% koostuu sinusta😂\nSiis Stalinin ja Leninin 60 miljoonaa 50-luvun alun saldo siis\nTuskinpa! Olemme saman viivan kaksi ääripäätä! Tarkkis on fanaattinen Neuvostoliiton punanatsi ja minä fanitan aina Suomea!\nKukas sen 2. MS:n Euroopassa aloittikaan?\nNeukku yhdessä Saksan kanssa.\nDrestenin pommit olisi kannattanut pudottaa moskovaan ja leningradiin.\nChurchill oli Rothschildien ja muiden babksterien juoksupoika ja Harris hänen nukkensa\nKatuiko Stalin Helsingin pommituksia, jotka olivat aivan Dresdeniin verrattavia ?\n- eipä tainnut katua\nStallari ei tätä kuitenkaan ihmettele (pommitushan epäonnistui).\nAjatellaanpa, että joku kuristaa toista henkilöä. Pitääkö hänen katua tekoaan vain siinä tapauksessa, että hän onnistuu saamaan kohteensa hengiltä ?\n------Katuiko Stalin Helsingin pommituksia, jotka olivat aivan Dresdeniin verrattavia ?-----\nKuoliko Helsingissäkin 40 000 - 100 000 ihmistä ja kaupunkin soraläjinä ? Näinkö natsien monisteet kertovat ?\nDresdenin uhreja on joka tapauksessa yli 400 000. Monet uskovat luvun olleen 600 000. Uhreja saattaa olla jopa miljoona\nHelsinkiin pudotettiin (tai yritettiin pudottaa) lähes 3000 tonnia pommeja, kun Dresdeniin upposi monissa pommituksissa yhteensä n. 4000 tonnia.\nEi mitenkään suuri ero, koska kaupunkien koossakin on eroja.\nHöpö höpö. Niin paljon siellä ei ollutkaan. Luku on Göbbelsin propagandasta, jossa hän halusi osoittaa liittoutuneiden aiheuttamat tuhot. että kansa jatkaisi epätoivoista taistelua. Tavallisesti sama heppu vähätteli uhreja mutta Dresdenin tapauksessa oli tarkoituksenmukaista kymmenkertaistaa uhriluku.\nJos se olisi ollut kiinni kommunistidiktaattori Josif Stalinin tahdosta, niin kyllä, Helsinki olisi pommitettu soraläjäksi, mutta pääkaupunkiseudun vahva ilmatorjunta ja etenkin Saksasta saatu moderni tutkakalusto, sekä merkittävältä osin myös Neuvostoliiton kaukopommitusilmavoimien heikohko kalusto ja jopa lentomiehistön puutteellinen taito estivät sen.\nOn ymmärrettävää, että Kremlin edessä konttaajia kyrsii vieläkin Suomen säilyminen itsenäisenä valtiona, mutta ajatelkaa positiivisesti, sillä päinvastaisessa tapauksessa teidän isovanhempanne tai vanhempanne olisi saatettu pidättää liian epäilyttävinä Moskovan myötäjuoksijoina, jolloin tekään ette olisi nyt kommunismidiktatuuriaatteenne velvoittamaa pakollista konttausrituaalia suorittamassa.\nFaktat kertovat kuitenkin niin, että Goiebbels kielsi 40 000 uhria suurempien lukuarvioiden ilmoittamisen, vaikka natsien arvio oli tuoreeltaan 300 000. Goebbels pelkäsi isojen uhrilukujen masentavan kansaa ja aiheuttavan antautumismielialaa. Englannin radiotiedustelu nappasi Saksan viranomaisten salatun laskennan, mutta se oli keskeneräinen. Silloin uhriluku oli 130 000. Mutta nämä ovat kai laskentyakelpoisia vain. Suurin osahan paloi poroksi. Jälkeenpäin viranomaiset ovat esittäneet arvioita, joiden tulos on väkisinkin vähintään sen 400 000\n..hyvä ottaa hyvin henkilökohtainen ote näihin jo historiallisten hahmojen toimiin-"oli selkäänpuukottaja ja raukkamainen heppu". Kenraali Tojo oli myös ilkeä pirulainen Japanissa. Mutta kenraali High? 1,maailmansodan brittien komentaja oli sellainen komentaja, että britit jopa epäilivät kenen puolella hän on?.Arthur toteutti Winston Curchilin hyväksymää Saksan kansaan kohdistuvaa kostoa englanninpommituksista..\nTeoksessa Toisen maailmansodan historia (Kurt von Tippelskirsch) tekijä siteeraa Harrisia vuodelta 1941 kun hän katsoi Lontoota liekeissä. Harris ei sanojensa mukaan tuntenut koston himoa mutta oli varma että näin tulee käymään Saksan kaupunkienkin kohdalla. Jos atomipommi olisi ehtinyt valmistua ennen Saksan antautumista, pommia olisi testattu Saksassa. Sen kunnian saivat kokea japanilaiset muutamia kuukausia myöhemmin.\nKoko Saksan kansa oli rikollinen kansanmurhiin että pommituksille löytyy myös oikeutus. Halusivathan kaikki Göbbelsin kuuluttamaa "totaalista sotaa". Saivat mitä tilasivat.\n+++Helsinkiin pudotettiin (tai yritettiin pudottaa) lähes 3000 tonnia pommeja+++\nTäyttä natsihurmosta taas tuokin vale. Neukulla ei ollut niin järeitä pommareita kuin lännellä ja lukumääräkin oli vain murto-osa joten sillä ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia kuljettaa tuollaisia pommimääriä.\nPe-8, joita oli mukana pommituksissa, oli verrannollinen esim. brittien Lancasteriin tai jenkkien B-17 koneeseen. Se oli nelimoottorinen raskas pommittaja, joka pystyi pudottamaan jopa 5000 kilon pommeja.\nNeukuilla oli lisäksi mm. amerikkalaisilta saatuja B-25 pommikoneita.\nKolmessa pommituksessa neukuilla oli käytössä yhteensä yli 2000 pommikonetta, mikä on paljon enemmän kuin esim. saksalaisten Lontoon pommituksissa kerralla käyttämä konemäärä.\nVenäläislähteiden mukaan Helsingin kolmen yön pommitusten yhteinen pommimäärä oli n. 2600 tonnia.\nPommitukset tehtiin 6.–7., 16.–17. ja 26.–27. helmikuuta 1944.\nPudotettujen pommien tyyppi ja kappalemäärä.\nFAB-5000 - 2kpl\nFAB-2000 - 26\nFAB-1000 - 7\nFAB-500 - 1235\nFAB-250 - 3444\nFAB-100 - 4520\nFAB-50 - 164\nZAB-100TsK - 4252\nZAB-50 - 2840\nTai Dresdeniin pudotettu pommimäärä on kerrottu liian pieneksi. Kun ensin hyökkää britti 1000 valtavalla koneellaan ja sitten USA myös 1000 vielä isommalla koneellaan niin onhan se ihme ja kumma jos neukku pääsisi omilla pikku ritsoillaan kolmella reissulla lähes samaan tonnimäärään.\nSiinä 1 "operaatio" missä paha näytti olemassa olonsa.\nPudotettujen pommien määrät Dresden ja Helsinki ovat samaa luokkaa. Helsingissä parhaimmillaan vain 5 % pommeista osui kaupungin alueelle ja peräti yli 60 % meni mereen. Tämä oli tulosta tehokkaasta sulkutulijärjestelmästä.\nKahdella viimeisellä pommituslennolla Helsingissä suoritettu hämäystoiminta harhautti vihollista enemmän ja tuhot jäivät vähäisemmiksi.\nIlmeisesti tiedustelukoneet olivat kuvanneet kahden ensimmäisen pommituksen jälkeen kaupungin vahinkoja ja havainneet ne mitättömiksi. Sen vuoksi kolmannella pommituskerralla 26.-27.2.-44 venäläiskoneet hyökkäsivät myös ilmatorjuntaa vastaan. Eihän siitä mitään tullut. Ainoastaan venäläisten omat tappiot kasvoivat koneiden hyökätessä suoraan ilmatorjunnan tuleen.\n"Pudotettujen pommien määrät Dresden ja Helsinki ovat samaa luokkaa. Helsingissä parhaimmillaan vain 5 % pommeista osui kaupungin alueelle ja peräti yli 60 % meni mereen. Tämä oli tulosta tehokkaasta sulkutulijärjestelmästä."\nHelsinki säästyi suurilta tuhoilta, venäläisten lentäjien pommitusten ollessa pääasiallisesti huteja, lastit tippuivat "valekaupunkiin". Tiheä pommiaalto koettiin Helsingissä 6.2. ja 16.2. ja 26.2.1944.\nKapteeni Aake Pesonen, myöhemmin siviilielämässä Ravintolakoulu Perhon rehtori, on kirjoittanut kirjat; Helsinki sodassa (1985) ja Tuli-iskuja taivaalla (1982). Kumpikin teos on julkaistu Kirjayhtymän toimesta. Ohessa poimintoja Aake Pesosen kirjoista.\nKapteeni Aake Pesonen kertoo, kuinka venäläisten pommikoneiden lentäjät saatiin pudottamaan suurin osa pommilasteista Helsingin keskustan ulkopuolelle. Hämäys onnistui niin hyvin, että lentäjät eivät todennäköisesti tajunneet lainkaan virhettään.\nHelsinkiläisten asuntojen ja portaikkojen ikkunat oli peitelty asukkaiden toimesta huovin ja filtein. Ilmavalvonta-aluekeskus, Ivakiin tuli puhelimitse tieto venäläisten pommikoneiden lennosta kohti Helsinkiä. Res.ltn Risto Kavanne, päivystävänä Ivakin upseerina, määräsi silloin, kaupungin valot sammutettavaksi 6.2.1944 klo 18.17.\nKyseessä oli ensimmäinen pommi-isku, helmikuun kolmesta pommiaaltosarjasta. Seuraavan kerran kaupungin valot määrättiin sammutettavaksi 16.2.1944 klo 19.55.\nKolmatta helmikuun pommi-iskuaaltoa edelsi Laajasalon yli lentäneen venäläisen hävittäjäkonekaksikon suojeluksessa klo 14.12 lentävä tiedustelu- ja valokuvaava lentokone. Samaisena iltana 26.2.1944 klo 18.45 kaupunkiin annettiin ilmahälytys.\nKapteeni Aake Pesonen oli yksi hämäys-idean keksijöistä. Laajasalossa on kapteeni Aake Pesosen kunniaksi ja muistoksi nimetty Aakenraitti. Alueella on kymmenkunta ilmatorjuntatykkien tukialustaa kallioilla. Paikalla on korkea torni ja messinkilaatta.\nTaivaalle suunnatut valojuovat ja valonheittimien keilat hämäsivät venäläislentäjiä. Kaupungin ulkopuolelle oli valmiiksi koottu halkopinoja ja kokkoja, jotka sytytettiin palamaan, kun koneet lähestyivät Helsinkiä. Kaupunki määrättiin pimennettäväksi, viholliskoneiden lentäessä kohti Helsinkiä. Hätäisten lentäjien pommilastit olivat huteja.\nValvontakomission jäsenet olivat hämmentyneitä, nähdessään lähes ehjän Helsingin. Komission jäsenet olivat siinä uskossa, että Helsinki on maantasalle pommitettu. Neuvostoliittolaiset lentäjät olivat raportoineet suurtuhoista.\nLentäjät olivat pudottaneet lastinsa valaistuun kaupunkiin, joka olikin harhaa. Aakenraitti sijaitsee Laajasalossa, läheisyydessä ovat Gunillanraitti ja Rudolfintie.\nOn arvioitu, alle 10 % (ehkä 5 %) neuvostokoneiden pommeista osui Helsingin keskustaan, loput huteina. Toki pommit saivat tuhoja; rakennuksia vaurioitui ja henkilömenetyksiltäkään ei vältytty.\nHelsinki oli tarkoitus pommittaa maan tasalle aivan Dresdenin tyyliin, tämä on kylmä tosiasia. Palstan paviaaneja tämä ei liiemmin liikuta, ovat ylpeitä kaikista Stalinin suurista isänmaallisista saavutuksista. Suomen osalta ne eivät onneksi toteutuneet.\nOnko sekin Stalinin vika, ettei mahtavilla rotuherroilla saksalaisilla ollut edes sellaista ilmapuolustusta kuin köyhillä suomalaisilla, vaikka maailmanvaltiasta lähtivät leikkimään.\nSe leikin kestäköön, ken leikkiin ryhtyy. Ei tuo periaate oikein miellytä natseja eikä muitakaan jatkosodan aloittajia.\nHelsingin ilmatorjuntakomentajana tuolloin toiminut Pekka Jokipaltio sai oman nimikkotien Käpylään, jossa on edelleen nähtävinä tuon ajan ilmatorjunnan rakenteita.\nKyllä vaan, me olemme usein keskustelleet, että yksin Dresdenissä kuoli enemmän ihmisiä kuin juutalaisia konsanaan Saksassa niin sanotusti turvassa keskitysleireillä.\nLeireilläkin loppui ruoka ja sairauksien ja vanhuuden uuvuttamat alkoivat siten jo kuolla nälkäänkin kun britit ja amerikkalaiset tuhosivat kaiken, jopa ruoan kuljetuksetkin leireille.\nInhottavaa on katsella noita vanhoja videoita Dresdenissä, jossa 500 ihmistä aina koottiin rovioille ja poltettiin. Sairasta on ollut maailma eikä se siitä vieläkään ole paljon muuttunut.\nSitten vielä ihmetellään miksikö eivät maan ulkopuoliset ota mitään kontakteja - olisiko sitten aihetta siihen - ei varmasti ole!\nAika hyvin ruokaa kuitenkin vartijoille riitti, eivät kuolleet nälkään ollenkaan.\nKun Saksan ulkopuoliset ryöstelyalueet menettiin, oli Saksalla elintarvikkeet tiukassa. Ei vaan se kuuluisa saksalainen tehokkuus saanut siinäkään mitään wunderia aikaiseksi.\nOliko Arthur Harris Drestenin lahtari. ;)


Suosittu ruokafestivaali laajenee Kuopiossa | Yle Uutiset | yle.fi\nSuosittu ruokafestivaali laajenee Kuopiossa\nKuopiossa järjestetään ensi kesänä Tanssii ja soi -festivaalien aikaan myös Satoa-katuruokatapahtuman niin kutsuttu villi pikkusisko, kaksipäiväinen Satoa goes wild -ruokafestivaali. Tapahtumaan osallistujat ovat vielä haussa, kertoo Ilona Sares Pohjois-Savon Pro Agriasta.\nKuopion Satoa-ruokafestivaali laajenee ensi kesänä. RuokaSavo-hankkeeessa mukana oleva Ilona Sares paljastaa, että Kuopio Tanssii ja soi -festivaalin aikaan järjestetään uusi, kaksipäiväinen tapahtuma.\n– Se on kyllä jo salaisuuden paljastamista, mutta meillä tulee Tanssii ja Soi -viikolle perjantaille ja lauantaille Satoa-tapahtuman villi pikkusisko eli ruokafestivaali Satoa goes wild -ruokafestivaali, joka ottaa haltuun Kuopion keskustan kauniita paikkoja, rännikatuverkostoja, puistoja, sellaista ihanaa, kesäistä Kuopiota, Sares valottaa.\nTapahtumaan osallistuvat alueen yrittäjät ovat Sareksen mukaan vielä haussa. Tapahtuman sisällöstä hän vielä vaitonainen, sillä se julkistetaan ensin ravintoloille.\nSatoa Kuopio Food Festival järjestetään elokuun lopussa. Tapahtuma järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2014.\nRuokafestivaalitSato OyjAsuntojen ja asuinkiinteistöjen hallintaPaperi- ja toimistotarvikkeiden tukkukauppaKuopiotapahtumatKiinteistöjen rakennuttaminen ja omien kiinteistöjen kauppamessutpikaruokasisarukset


Roostersin Naisten Vaahteraliiga -joukkue siirtyy "Coach Hoon" aikaan - Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon Liitto ry\nRoostersin Naisten Vaahteraliiga -joukkue siirtyy "Coach Hoon" aikaan\nHeli Harjanteesta Roostersin päävalmentaja, Teemu Kuusistosta hyökkäyksen koordinaattori.\nKolmen edellisen kauden päätteeksi loppuottelussa pelannut ja vuonna 2016 naisten Suomen mestaruuden voittaneen Helsinki Roostersin uusi päävalmentaja on Heli Harjanne. Edellisten kausien aikana Harjanne on toiminut Roostersin puolustuksen koordinaattorina, mutta ottaa nyt siis päävalmentajan paikan Jarmo Lahdelta, joka siirtyy manageriksi.\n– Haluan omalla panoksellani olla vielä terävöittämässä joukkueen tekemistä, toteaa Harjanne Roostersin uutisessa. – Haluan tukea jokaista uskaltamaan entistä rohkeammin haastamaan itseään. Meillä tulee olemaan yksi yhteinen punainen lanka, johon sitoudumme. Tämän toteuttaminen tulee vaatimaan minulta vahvaa visiota sekä omistautumista tehtävään.\nHarjanteen johtama valmennusryhmä on muodostumassa hyvää vauhtia. Ryhmässä ovat mukana kaksi entistä naisten maajoukkueen päävalmentajaa, sillä Suomen muun muassa kahdesti MM-pronssiin luotsannut Jorma Hytönen jatkaa puolustuksen apuvalmentajana. EM-kisoissa 2015 Suomen kultaan johdattanut Teemu Kuusisto puolestaan palaa tekee siirtyy pelinrakentajavalmentajan paikalta Roostersin hyökkäyksen koordinaattoriksi korvaten näin ollen Anni Kivikatajan kyseisellä paikalla.\n– Hyvin hoidettu organisaatio, laadukkaasti valmennettu joukkue ja ennen kaikkea laaja, kova ja motivoitunut pelaajarinki, perustelee Kuusisto innostustaan uuteen rooliin. – Hyvä organisaatio mahdollistaa sen, että valmentaja voi keskittyä valmentamiseen. Pitkään jatkunut laadukas valmennus joukkueessa takaa sen, että asioita ei tarvitse pelaajien kanssa aloittaa alusta.\nHarjanteen, Kuusiston ja Hytösen lisäksi valmennusryhmään liittyy pelaajauransa Suomen mestaruuteen 2016 päättänyt Anna Tanskanen. Joukkueenjohtajana Roostersissa toimii Auli Vanhoja.\nPäävalmentaja Harjanteella on selvä näkemys siitä, mihin Roosters lähikuukausina panostaa.\n– Talvikauden harjoittelu on jo lähtenyt hyvin käyntiin. Talvikaudella tullaan erityisesti panostamaan fyysisten ominaisuuksien kehittämiseen, tekniikkaklinikoihin sekä tehokkaisiin leireihin. Nämä ovat osoittautuneet toimiviksi edellisiltä kausilta ja ne halutaan tuoda mukaan tällekin kaudelle.\nRoostersin uutinen aiheesta


Opettaja, rakenna myönteisyydellä oppimiselle suotuisa ilmapiiri! – Hyped\nPositiivinen psykologia osoittaa tutkimuksissaan, että myönteiset tunteet lisäävät fyysisiä, henkisiä ja sosiaalisia voimavaroja. Ne lisäävät terveyttä, vastustuskykyä ja parantavat unen laatua sekä madaltavat stressihormonitasoa. Ne tuovat mukanaan lisää luovuutta, tietoista läsnäoloa, sinnikkyyttä ja näkökulmien vaihtamisen taitoa. Ne parantavat sosiaalisten suhteiden verkostoa ja auttavat luomaan syvempiä ja luottavaisia ihmissuhteita. Ne auttavat vaikeuksista selviytymisessä ja näkyvät optimismina, avoimuutena, itsensä hyväksymisenä ja elämän merkityksellisyyden kokemuksina.\nValmentva työote perustuu ajatukseen, että myönteisiä tunnekokemuksia pyritään tuottamaan oppilaille mahdollisimman paljon. Oppimiselle suotuisaa ilmapiiriä voidaan rakentaa myönteisyydellä seuraavin keinoin:\nLuo turvallinen tila työskentelyyn. Anna selkeät ohjeet ja tavoitteet työskentelylle. Varmista, että jokainen oppilas tietää mitä tehdään ja mitä häneltä odotetaan. Näe koko oppilas ja kiinnitä huomio oppilaiden väliseen energiaan luokassa. Jos luokan energiassa on jotain, mikä estää turvallisuudentunnetta tai myönteisen energian virtaamista vapaasti, anna aikaa tämän energian purkamiseen. Kielteisten tunteiden vallassa tai turvattomassa tilassa oppiminen on vaikeaa. Kuuntele, mitä oppilaat sinulle olemuksellaan ja verbaalisesti viestivät.\nPidä huolta positiivisista tunteista ja myönteisyyden ilmapiiristä luokassa. Pyri myönteiseen, rohkaisevaan ja kannustavaan suhtautumiseen, riippumatta asiasta. Muista myös sanaton viestintä. Auta oppilaita tuntemaan itsensä ainutlaatuisiksi ja näytä heille, että välität siitä, mitä heille kuuluu.\nAnna aikaa asiaan ja tilanteeseen orientoitumiseen. Hoputtaminen ja patistelu luovat negatiivista ilmapiiriä. Kun oppilaat saavat tulla rauhassa tunnille ja opettaja kohtaa heitä hetken ihmisinä ennen kuin siirrytään opiskeltavaan asiaan, on opiskelu paljon helpompi aloittaa.\nLinkitä opiskeltava asia oppilaiden omaan elämään. Ihminen voi motivoitua opiskeluun vain, jos hän kokee asian itselleen jollain tasolla merkitykselliseksi. Kuuntele ja huomioi oppilaiden tarpeet ja toiveet työskentelytapoihin liittyen.\nArvosta oppilaita. Anna jatkuvasti työskentelyn ohessa onnistumisiin keskittyvää palautetta. Näe oppilaan vahvuudet, rohkaise häntä käyttämään niitä ja kehittymään niissä vielä paremmaksi. Näytä, että työllä, jota oppilas on tehnyt, on merkitystä. Tee erityisesti muille näkymätön työ ja onnistumiset näkyviksi koko luokalle.\nTagged Ilmapiiri, Myönteiset tunteet, Opettaja, Positiivinen psykologia, Tavoitteet, Tunteet, Valmentava työote


Miten säästää rahaa nopeasti? Kokeile nämä 8 vinkkiä - Kohokohta.com\nRahan säästäminen on helppoa, kun tietää parhaat keinot pihistellä. Säästämisen ei aina tarvitse tarkoittaa luopumista jostain itselle tärkeästi. Usein riittää, että jättää turhuudet pois ja kilpailuttaa tuotteet ja palvelut, joita tällä hetkellä käyttä.\nPitemmittä puheitta, alla 9 timanttista säästövinkkiä.\n1. Muuta asenteesi ja ala budjetoimaan\nVain sitä voi kehittää, mitä voi mitata. Jos et tiedä mihin rahasi kuukausittain katoavat, et voi tehdä asialle mitään. Ennen kuin voi selvittää, miten säästää rahaa, on tiedettävä, mistä säästää rahaa.\nMitään hienostunutta Exceliä ei tarvitse alkaa vääntämään – ruutupaperi on ihan fine. Pääasia että tiedät kuukausitasolla, mihin kuluu mitäkin.\nHyvin todennäköisesti asuminen vie valtaosan kuukausibudjetistasi. Vuokraa tai lainaa ei yleensä saa veivattua alemmas, mutta esimerkiksi sähkölaskusta tai vedestä voi saadakin nipistettyä. Mikään alla olevista vinkeistä ei toimi, jos et tunne numeroitasi.\n2. Kilpailuta kaikki juoksevat kulusi\nMilloin viimeksi olet kilpailuttanut sähkön? Entäpä liittymän? Oletko edes harkinnut kaikkien vakuutustesi kilpailuttamista viimeisen vuoden aikana? Usein vain maksamme samat laskut kiltisti joka kuukausi edes ajattelematta, että nämä samat asiathan voisi saada jopa puolet halvemmalla.\nOlemassa olevien palveluiden kilpailutus on säästövinkeistä mielekkäin kahdesta syystä:\nUsein kilpailutettavat asiat ovat pakollisia. Ne on siis pakko olla joka tapausessa olemassa.\nMistään ei tarvitse luopua. Maksat vähemmän samasta.\nTavalliselle tallaajalle, joka ei koskaan ole mitään kilpailuttanut, kunnon kilpailutuskierros voi saada ihmeitä aikaan. Puhelinliittymästä saa helposti puolet pois, sähköstä parikymmentä prosenttia, vakuutuksista satasi vuodessa, ja niin edespäin.\nJos et keksi mitä kaikkea voisit kilpailuttaa tai vertailla, nopea googlaaminen vie pitkälle. Ideoita voi etsiä vaikka tältä sivustolta tai oikeastaan miltä tahansa aihetta käsittelevältä verkkosivulta tai blogista. Usein näissä ”rahablogeissa” myös kerrotaan, että myös lainojen kilpailuttaminen kannattaa, jos sellaisia sattuu olemaan.\nErilaisten vippien ja lainojen yhdistäminen voi säästää jopa satoja euroja kuukausitasolla. Tosin siinä vaiheessa lähtötilanne saa olla jo melko kehno. Miksei niitä lainojakin voisi kilpailuttaa. Ehkä kuitenkin parempi vaan maksaa ne ennen aikaisesti pois ja säästää sitten lyhennyksistä säästyneet hilut parempiin tarkoituksiin. Seuraavaan vinkkiin (vähän käytännönläheisempään):\n3. Säilö ruokasi tehokkaammin\nKuinka paljon teillä menee ruokaa roskiin? Hävikkiruuan määrä voi monella kotitaloudella olla todella suuri. Ruoka kannattaa pakata vakuumiin eli tyhjiöön, koska näin ruoka säilyy esimerkiksi pakastimessa pidempään.\nEt kuitenkaan tarvitse kallista vakuumipakkauslaitetta – tiskiallas riittää! Laske altaaseen vettä, laita ruoka uudelleensuljettavaan pussiin ja pussi veteen, niin että pussin suu on vain pinnalla. Näin vesi puristaa ilman pois pussista. Kun suljet pussin, ruoka jää tyhjiöön.\n4. Pidennä patterien käyttöikää\nLoppuiko kaukosäätimen pattereista virta? Jatka patterien käyttöikää ottamalla toinen pattereista pois. Etsi patterin kokoinen ruuvi ja aseta se patteriaukkoon.\nYleensä temppu toimii, ja kaukosäätimesi toimii jälleen. Aika HC vinkki, mutta eipähän mene talous nurin pattereiden takia.\n5. Säästä vettä vesipulloniksillä\nWC-pönttö kuluttaa todella paljon vettä. Voit säästää vessanpöntöstä alas huuhtomasi veden määrää merkittävästi helpolla niksillä: Aseta vedellä täytetty juomapullo wc-pönttösi vesisäiliöön. Näin vesisäiliöstä tulee jokaisella pöntönvetokerralla jopa 1,5 litraa vähemmän vettä. Jos vedät vessaa viisi kertaa päivässä, niin säästät siis 7,5 litraa vettä lähes huomaamattasi\nTämä ero näkyy myös vesilaskussasi. Veden kanssa kannattaa kuitenkin muistaa 80/20 sääntö, eli järki käteen. Säästät todennäköisesti tätä pönttöniksiä enemmän seisomalla suihkussa minuutin lyhyemmän ajan.\n6. Säästä nettilaskussa\nOnko naapurin Pena hyvä äijä? Sovi hänen kanssaan Wifin jakamisesta. Kun puolitatte nettilaskun keskenänne, molemmat säästävät verrattuna siihen tilanteeseen, että molemmilla olisi omat liittymät.’\nÄläkä missään nimessä hommaa erillistä nettiä läppäriisi, jos puhelimessasi on hyvä 4G tai 5G. Voit jakaa netin puhelimestasi aina kun tarvitset sitä ja homma on sillä selvä.\n7. Älä heitä pois nuupahtaneita lehtivihanneksia\nTätä vinkkiä harva edes tulee ajatelleeksi. Voit pelastaa lehtevät vihannekset liottamalla niitä kylmässä, mielellään jääpaloilla viilennetyssä vedessä n. 20 minuutin ajan. Ne ovat kylmäkäsittelyn jälkeen kuin tuoreita!\nKaiken lisäksi vihreät ovat terveellistä syötävää. Terve ruumis on yhtä kuin energinen ihminen, jolla on intoa kehitellä keinoja miten säästää rahaa.\n8. Käytä asioita uudelleen\nElämme kertakäyttökulttuurissa. Eihän kaikkea tarvitse heittää roskiin heti ensimmäisen käyttökerran jälkeen. Jos oikeasti alkaa kokeilemaan, miten pitkäksi käyttöiän voi monille tuotteille venyttää, voi todella yllättyä.\nVastaavia uusiokäyttövinkkejä voi lueskella tästä hauskasta artikkelista. Järki kannattaa kuitenkin pitää päässä eikä alkaa sairaalloisesti uusiokäyttämään esimerkiksi vessapaperia tai topsipuikkoja.


Ukkini Vinski asuu korttelissa, jossa sukupolvet sekoittuvat. Ukki asui sellaisessa myös pienenä poikana ja muistaa vielä menneen maailman sekä kaapunnin vanhat umpipihat, joilla lapset ja aikuiset,\nvanhuksetkin, olivat ja elivät sulassa sovussa. Nyt ukki katselee asunnostaan modernia versiota sukupolvien elämät yhdistävästä korttelista. Ukin naapuritaloissa asuu lapsiperheitä ja opiskelijoita ja\naikuisia pariskuntia. On siellä omanikäisiäkin, jotka asuvat omien lastensa yläkerrassa. Ukki asuu\nsenioritalossa, johon saa palveluita kukin tarpeensa mukaan. Onpa mukava mennä tarpeen mukaan\npihan poikki vanhaan puutaloon palvelujen ääreen. Toisaalta on mukava katsella omalta parvekkeelta hienoja taloja tai kaikessa rauhassa istuskella pihalla kivenheiton päässä torilta muiden ihmisten\neloa ja oloa seuraillen. Niin lähellä ja silti rauhassa saa ukki olla, elämän keskellä, monipuolisen ja\nelävän kaupunkikorttelin keskellä. Ukkini Vinski on onnellinen.\nEhdotuksen kortteli koostuu kolmesta osasta. Ne liittyvät kukin viihtyisään kaksitasoiseen pihaan. Puistokadun varren uudisrakennus täydentää kaupunkirakenteen aukon modernilla kaksikerroksisella rivitalolla. Torikadun ja Hatsalankadun kulman kerrostalo muovaa katutilaa ja rajaa kansipihan pohjois‐ ja itäreunaa. Suojeltavien puutalo‐\njen ja Hatsalankadun uudisrakennuksen rajaama piha muistuttaa vanhasta ja tarjoaa palveluille suojaisan keitaan. Uudisrakentaminen on modernia, mutta sisältää selkeitä viitteitä ympäröiviin läntisen ruutukaavan rakennuksiin. Kaupunkikuva ja liittyminen kaupunkirakenteeseen\nEhdotus on luonteeltaan kaupunkirakennetta täydentävä. Puistokadun itäreunan puutalorivin mittakaavaa nou‐\ndattava moderni kaupunkirivitalo liittää Puistokoulusta alkavan puurakennusten rivin Voiportin ja Pikku Pietarin Torikujan rakennusryhmään kontrastisen modernilla tavalla. Vahvasti nykyhetkeen tarttuvat ja kuitenkin lähira‐\nkennushistoriasta ammentavat myös Torikadun ja Hatsalankadun varren kerrostalot. Torikadun luonne muuttuu välittäväksi linkiksi ydinkeskustan rakennuksien sekä Puistokadun ja Sairaalakadun vanhempien lamellirakennus‐\nten välille. Korttelin uudisrakentamisen mittakaava huomioi säilyvät Kauppakadun varren puutalot ja jättää niille arvoisensa roolin korttelikokonaisuudessa ja tutussa kaupunkikuvassa. Arkkitehtuuri\nUusi on uutta ja vanha säilyy vanhana. Uudisrakentaminen ei ujostele vanhojen rakennusten keskellä, eikä koeta naamioitua tai piiloutua. Vahvat värit, nykyaikaiset materiaalit ja sisätilojen toiminnallisuutta peilaava reilu ikkuna‐\naukotus sijoittavat rakennukset vahvasti aikaansa. Julkisivut ovat Puistokadun puolella puuta; joko maalattuna leveänä vaakapaneelina tai käsittelemättömänä lehtikuusipaneelina. Lehtikuusipaneeli toistuu myös harjakattois‐\nten osien julkisivumateriaalina, missä vahva kontrasti mustien rapattujen päätyjen kanssa antaa korttelille oman erityisen persoonan. Rapatut oranssinruskeat uudisosat toistuvat pihan ympärillä ja sitovat kokonaisuutta yhteen suojaavaksi korttelikehäksi. Toiminnallisuus\nSuurin osa esitetystä laajuudesta on asuntorakentamista eri muodoissaan. Ehdotuksen teeman mukaisesti kortte‐\nlissa on perheasuntoja, pienasuntoja, elinkaariasuntoja sekä senioriasuntoja. Kaikkien asukasryhmien elämät lo‐\nmittuvat luontevaksi yhdessäoloksi. Torikadun ja Hatsalankadun kulmaukseen on osoitettu liiketila, joka olisi luon‐\nteva liiketoiminnalle, johon liittyy näyttelytoiminta ja jonne varta vasten tullaan; esim. kiinteistövälitys, galleria, erikoistuotekauppa tai erilainen palveluliiketoiminta. Suojeltavien rakennusten tuleva käyttö on ajateltu yksityi‐\nseksi sosiaalisektorin palveluliiketoiminnaksi, joko senioriasumiseen liittyviksi tukipalveluiksi ja/tai lasten päiväko‐\ntitoiminnaksi. Vaihtoehtoisesti ne voidaan osoittaa asumiskäyttöön. Ekologia\nPysäköintihallissa huomioidaan sähköautojen latauspisteet. Yhtenä mahdollisuutena liikkumisvaihtojen monipuo‐\nlistamisessa varustaudutaan taloyhtiöiden yhteiskäyttöisiin varattaviin sähköautoihin. Polkupyörille varataan väljät säilytys‐ ja huoltotilat, jolloin autolla liikkumisen tarve edelleen vähenee. Harjakattoiste\nen rakennustten etelän ja lännen suunntaisilla lappeilla varaudu\nutaan aurinkooenergian hyyödyntämiseen esimerkiksi lä\non tai kiinteisstösähkön tarpeisiin. Alem\nmpaan pihaaan liittyen on esitetty toteeu‐\ntettavaksi korrttelin huleveesien viivytykkseen tarkoittettu kosteikkopuutarha. Vanhoja puiita pyritään ssäilyttämään. Yhteisöllisy\nuksessa on erri sukupolvieen kohtaamin\nnen ja siitä se\neuraava luonntainen yhteisöllisyys. Eri‐‐\nminen ja yhdisstäminen tuo\novat eri ikäpo\nolvet ja erilaiisissa tilanteiissa elävät ih‐\nmiset lähelle m\nmalla se vahvvistaa halua oosallistua, ollla kontaktissa ja välittää m\nvarren rivitalloon on sijoittettu tilavia pperheasuntoja. Pienet kaupunkipihat ja niihin avautuvat oleskke‐\nutilat tarjoavvat asumismaahdollisuuden jota Kuopioon keskustasssa ei vielä olle. Suora käyynti omasta aasunnosta pyy‐\nn on ylellisyytttä siinä misssä aivan torinn kupeessa asuminenkin. Elinkaariasun\nnot Torikadun var\nrren kerrostaaloasunnot o\novat enimmä kseen kompakteja kaupu\nunkikoteja. PPihan puolelle on sijoitetttu elinkaariasun\ntoja, jotka on\nmaan muuntuviin elämänttilanteisiin suukupolvien kierrossa. Lapsi‐\nperheille ne o\novat kaksikerrroksisia avarria koteja joisssa teinit voivvat vallata om\nmalla sisäänkkäynnillä olevan yläkerran. Omien lasten\nmuuttaessaa muualle voi sukulaisper heen opiskellija asua yläkerrassa melkkein kuin omassaan tai ku\nun laapset tarvitseevat oman tilavamman asunnon, voi kenties yksin\nn jäänyt isä ta\nai äiti asettuaa yläkerran p\nun varren ja p\npuutalojen pihan puoleiseet asunnot o\novat ikääntyvän väestön ttarpeiden mu\ntömyys, turvaallisuus ja yhtteisöllisyys korostuvat tavvanomaiseen\nasumiseen veerrattuna. Assunnoissa ei pääsääntöise\nsti ole huoneeistosaunoja, vaan ullakkkokerrokseen\nn on sijoitettu\nu yhteiset vä ljät saunatilaat, tarvittaesssa vaikka koko k\nkorttelin asukkkaiden käytttöön. Pihat\nn kaksi erillisttä toisiinsa liittyvää pihaaa. Alempi piha vanhojen rrakennusten edustalla on\nn puistomainen alue lapsille ja\na ikääntyneille. Uudisrake\nennusten raj aama piha raakennetaan pysäköintihaallin kannelle. Sinne on huoltoajoyhte\neys Torikadun ja Puistokaadun kulmastta ja kävely‐yyhteys rakennuksen ali Toorikadulta se\nlinen porrasyhteys Hatsalankadulta. Piha‐alueella on laaja laitu\nurimainen lavvakansi, johoon liittyy olesskelukatos, hiekkaleikkipa\naikat, kevyitää leikkivarustteita sekä silm\nmäniloksi kivvikkopuutarha ja allasistuttuksia. Kadut\nTorikadun liittymässä on\nn pieni puisti kko, joka puuistutuksinee\nen täydentäää Puistokadu\nnne on ehdo\notuksessa esittetty muutetttavaksi ränn\nnikatujen parrannussuunnitelmassa esi‐\ntettyyn suunttaan. Pintarakenteet, istu\nutukset ja pyssäköintijärjesstelyt sekä ka\nadun uusi linnjaus tekevät Torikadusta rauhallisen vaaihtoehtoreittin ja miellytttävän pyöräi lyväylän torilta Puistokad\ndulle ja edelleeen Niiralaan\nn tai Saaristo\nulla säilytetäään huolto‐ ja pysäköintiliikenne sen m\nmolemmilla ppuolilla oleville pihoille. Saa‐\nkin estetään kkaturakenteilla läpiajoliikkenne Kauppakadulle ja T\nTulliportinkaddulle. Osa Haatsalankadusta muutetaan ja\nvuus ja vaih\nn voi tapahtua kerralla m\nmutta todennnäköisesti vaiiheistettuna. Vaiheistamiinen voidaan\nn toteuttaa eri öintihallin to\noteutus voidaaan tehdä myyös vaiheittaain, jolloin ajo\no halliin voidaaan osoittaa tilapäistä reeit‐\noin toteuttaaa viimeisenä.. tiä pitkin. Puisstokadun varrren rivitalokkokonaisuus on todennäkköisesti helpo\nnteet ja materiaalit\nusten runkoratkaisut ovatt perinteisiä ja varmoiksi koettuja ratkaisuja. Runkkorakenteena on paikallaa valettu tai sei\ninäelementeeistä koottu b\nbetonirunko. Ulkoseinärakenteena on\nn kerrostaloisssa lämpörap\nppaus paikalla tehtynä tai yh\neutukseen. LLehtikuusijulkkisivu on kuorirakenne, joonka taustasssa on palamaa‐\nton kivirakentteinen ulkoseeinä. Puistokkadun rivitaloo sekä kerrosstalojen parvvekkeiden tauustapinnat jaa parve‐\nat maalattuaa puuta. Pysääköintikansi oon suunnitelttu pääosin elementtirakeenteiseksi. Tilastot T\nbrutto‐‐m2 kerross‐m2 Puistokatu P\nu 1600 1300\n0 Autohalli A\n1455 ‐ Yhteensä Y\n0 Pysäköinti o\non mitoitettu seuraavassti: 1ap/as Puistokatu ‐\nTorikatu ‐ 2a\n0kem2 u – 1ap/200\nhsto‐‐m2 liike‐‐m2 as‐lkm ap‐‐lkm pp\np‐lkm 4600 18200 9455 ‐\n0 32255 100\nKutsu HyTS:n - Hyvinkään Tennisseura\n1. Tekstiharjoitus Lue, mitä Katja on kirjoittanut\nMaalaisjärki ja säästämisen vimma\nEurologger 2 FIN - Nokian Jalkineet\nHETI VARSI JA JATKOVARSI


Mantereen kustannus alkoi julkaista 1950 miestenlehteä Kalle ja perusti sille 1951 kustannusyhtiön Kustannus Kalle. Samana vuonna Kalle katsottiin siveelliseltä ja taiteelliselta tasoltaan liikevaihtoveron alaiseksi julkaisuksi. Useimmat muut lehdet välttyivät tällaiselta rangaistusverolta.\nKallen parasta antia olivat pin-up-maalauskannet, joista monet oli lainattu amerikkalaisista pin-up-lehdistä tai kalentereista. Useamman kerran Kallen kannessa oli mm. seuraavien pin-up-maalareitten töitä: Chiriacka, DeVorss, Driben, Elliot, Elvgren ja Moore. Mukaan mahtui myös alan kotimainen taitaja Toivo Fahlenius.\nKallen 148 numeroa ilmestyivät seuraavasti:\nKalle 1950: 1-10\nKalle 1951: 1-22\nKalle 1952: 1-24\nKalle 1953a: 1-14\nKalle 1953b = Iso-Kalle 1953: 1-10\nKalle 1954 = Iso-Kalle 1954: 1-24\nKalle 1955: 1-24\nKalle 1956: 1-20\nKeräilijän on syytä huomata vuoden 1953 erikoinen numerointi. Alkuvuodesta julkaistiin Kallet 1-10. Kesällä lehden nimeksi tuli Iso-Kalle ja numerointi aloitettiin uudestaan ykkösestä.\nKallen jouduttua lopettamaan 1956 ilmestyi vuonna 1957 sen seuraajaksi samannäköinen Ville-lehti, jota julkaistiin kuitenkin vain yksi numero. Seuraavan vuonna aloitti samannäköinen Jallu. Sen kannessa oli alusta lähtien värivalokuva, mutta maalaustaidetta löytyi sisäsivuilta.\nNykymittapuun mukaan Kallet, Ville ja varhaiset Jallut olivat lähinnä perhelehtiä. Selvästi seksilehdeksi Jallu muuttui 1960-luvun lopulla, jolloin porno yleensäkin valtasi miestenlehtien sivut. Uusi 1973 aloittanut pornolehti otti uudelleen käyttöön Kalle-nimen, vaikkei sillä ollutkaan mitään tekemistä 1950-luvun Kallen kanssa.\nMuita varhaisia suomalaisia miestenlehtiä olivat Aatami (1946-54), Cocktail (1945-57), Me miehet (1958), Miesten kesken (1949-51), Miesten mies (1952-57) ja Mies (1957-62). Tyylikkäitä pin-up-kansia julkaisi myös hupilehti Ystäväni Korsulukemisto vuosina 1945-50 ja 1958.\nKansainvälistä perspektiiviä ja runsaasti kuvaesimerkkejä miestenlehtien julkaisemisesta tarjoaa Dian Hansonin kuusiosainen kuva teos The History of Men's Magazines (Taschen 2004-2005). Historiikin kuudesta osasta kaksi ensimmäistä käsittelee aikaa ennen 1960-lukua.\nwww.sci.fi/~karielk/kalle.htm --- 18.1.2016 --- © Kari Elkelä 1998-2016 --- karielk@sci.fi --- HOMEPAGE