Susu-piirakka - Ei makeaa mahan täydeltä...blogiarkisto - Vuodatus.net -\nTätä oli niin paljon kehuttu, että oli pakko kokeilla! ;-) Mausta en valitettavasti vielä voi kommentoida, sillä herkuttelemme tätä vasta huomenna hyvin jäähtyneenä vieraiden kanssa! Eli kyseessä on Hellapoliisin herkullisen kuuloinen resepti! Tässä vielä ohje kopsattuna.\n200 g vaniljatuorejuustoa (käytin appelsiinin makuista)\n15 kpl Susu-patukkapaloja irtokarkkilaatikosta (=150 g)\nVatkaa rasva ja sokeri vaahdoksi, lisää muna hyvin vatkaten. Lisää keskenään sekoitetut kuivat aineet. Painele taikina piirakkavuoan pohjalle ja reunoille.\nSekoita vanilliinikreemijauheen joukkoon maito, anna saeta hetki. Lisää joukkoon tuorejuusto, sokerit ja munat, sekoita tasaiseksi.\nAnna jäähtyä kunnolla, muuten täyte on todella valuvaa! Kannattaa siis tehdä vieraille jo edellisenä päivänä!\nLähettänyt: Nasuttaja - 14.6.2007 klo 15.55


Kivireki – Sivu 2\nSe on Seppo – katso video!\n28.1.2019 29.1.2019 ∞ Jarmo Lundgren\nKäväistessämme taannoin studiossa kuvasimme samalla myös videon Se on Seppo -biisiin.\nAikoinaanhan aloitimme julkaisutaipaleemme nimenomaan Se on Sepolla; niihin aikoihin tulkitsimme kappaleen vielä sähköisesti. Uusi akustinen versio tulee seuraavalle ep:llemme Kaikki paitsi purjehdus on murhaa. Julkaisuajankohtaa olemme zoomailleet pääsiäisen tietämille.\nKuten muistanette, Se on Sepon tarina perustuu Yhdysvaltain edellisen Suomen-suurlähettilään Bruce Oreckin sauna-anekdoottiin.\nEli kuten iskelmämusiikissa tavataan sanoa: ”Tämä tarina on tosi.”\nKirves kivessä, kurttu rutussa\n14.1.2019 29.1.2019 ∞ Jarmo Lundgren\nTarpeettomankin enteellisesti nimetty taisi olla seuraavalle ep:llemme tuleva kappale Kiveen isketty kirves. Mahtoikohan 20 ottoa riittää, kunnes se viimein saatiin kunnialla purkitettua? Ylipäätäänkin biisin alusta loppuun yhdeltä istumalta soittaminen vaikutti lähes mahdottomalta haasteelta. Milloin katkesi kieli, milloin unohtuivat sanat, milloin jäi painamatta rec-nappia, milloin allekirjoittaneelta loppui ääni kaikkien uusintaottojen jälkeen…\nEmme kuitenkaan antaneet periksi, emmekä langenneet studiohuijaamiseen ”pari tahtia kerralla”-metodeineen ja päällekkäisäänityksineen. Ei sovi blackgrass-dogmeihin semmoinen meininki! Parin illan sahaamisen jälkeen biisi oli viimein tallennettu. Ellei studio sitten vielä pala – tai vaikkapa äänityskone päsähdä tietoiseksi ja tuhoa ihmiskuntaa (mikä kyllä sopisi hyvin laulujemme teemoihin).\nHiukan jatkoaikaa vaatineessa äänityssessiossa oli kyllä se hyvä puoli, että välipäivinä oli aikaa keksiä Kivettyneeseen Stahanoviin haitari lisukesoittimeksi.\nToisaalta löysin itseni sen pirun kurtun hihnoista veuhtomassa atonaalista mölyä ilmoille, että tiedä sitten mikä puoli asiasta se oli – no mielipuolista meteli ainakin oli.\nNäillä näkymin Kaikki paitsi purjehdus on murhaa -nimiseksi kastettava ep tullee ulos helmi-maaliskuussa. Mikäli lisää kirveitä ei juutu minnekään.\n14.12.2018 14.12.2018 ∞ Jarmo Lundgren\n… löytyy tuolta. Vladimir Vysotskin haamu mainitaan, ja Pakke näkee meille Cheekin kokoisen markkinaraon. Ynnä muuta asiallista ja tarkkaan harkittua.\nMetsäbaarin miehet -video on täällä\n12.12.2018 12.12.2018 ∞ Jarmo Lundgren\nEnsimmäinen videolohkaisu Blackgrass-ep:ltä on laitapuolen kulkijoille omistettu herkkä tunnelmapala Metsäbaarin miehet.\nKävimme kuvaamassa videon itsenäisyyspäivän aamuna Uittamon kallioilla. Paikka tunnetaan suosittuna ryypiskelypaikkana niin alan ammattilaisten kuin vielä uraansa aloittelevien harrastelijoidenkin keskuudessa.\nKuuntele Blackgrass-ep nyt\n8.12.2018 8.12.2018 ∞ Jarmo Lundgren\nIhana levymme on nyt julkaistu. Löydät sen muun muassa näistä digimusiikkihärpättimistä:\nEi Teppo tapa, vaan vahvistaa.\nBlackgrass-EP julki 8. joulukuuta\n12.11.2018 2.1.2019 ∞ Jarmo Lundgren\nSinne meni! Akustisen Kivireki-soundin – sekä samalla oman musiikkigenrensä – lanseeraava Blackgrass-EP:ksi kastettu teoksemme on nyt julkaisujonossa Spotifyyn, Apple Musiciin, Google Playhyn, Deezeriin, Tidaliin, Amazoniin ja mitä näitä nyt on.\nKuunneltavissa tuotos on lauantaina 8. joulukuuta, jolloin Kivireellä sattumalta on myös keikka Pikku-Torressa Turussa. Sinnepä sitten, ihmiskunta.\nPlätty lähti masterointiin\n7.11.2018 7.11.2018 ∞ Jarmo Lundgren\nKivireen akustisen soundin esittelevä Blackgrass EP veivattiin miksauskammella miksausmasiinan läpi ja lähetettiin masteroitavaksi Teneriffalle, koska siellä on lämmintä ja valoisaa. Ehkäpä laulutkin muuttuvat siellä iloisiksi ja elämänmyönteisiksi.\nTapahtuma kirvoitti yhtyeen jäsenistössä vapautuneita eläköön-huutoja sekä ilon kyynelten pidäkkeetöntä pärskähtelyä (kuvissa).\nSillä välin treenikämppämme naapuritonttiin on puolestaan rakentumassa tuo kaljaveikkojen pullomeri tahikka sielujen teneriffa, eli Vähäheikkilän Lidl. Seuraamme tilanteen kehittymistä tarkkaavaisna, ja olemmepa jo suunnitelleet pettämättömän kaljanryöstösuunnitelmankin treeniksen kellarista louhittavan tunn kitalaki naksuen tulevia ostoretkiämme olutkeitaan uumeniin.\n26.8.2018 ∞ Jarmo Lundgren\nKäväisimme elokuun alussa studiossa. Blackgrass-soundia esittelevät taltioinnit ovat jälkityöstövaiheessa.\nLivestudiosessiossa äänitettiin kaikkiaan kuusi biisiä, Ei Teppo tapa, Metsäbaarin miehet, Kaikki vihaa mun arkee, Minun nimeni on Raivo, Seutulippu helvettiin ja Katukiven alla linnunrata.\nOheisissa kuvissa taiteilijat voi nähdä työn touhussa ja tuiverruksessa.\nYllärikeikka TVO:lla Turussa torstaina 2.8.\n30.7.2018 ∞ Jarmo Lundgren\nSoitamme Teviksen terassitorstai kutosessa tämän viikon torstaina kello 20. Mukana myös P. Kekkone ja Lemmen Kätyrit. Vapaa pääsy. Sinne tai eksistentialistinen tyhjyys ja ikuinen häpeä.\n© Kivireki 2013–19. Kuvat © Jarmo Lundgren ellei toisin mainittu. Ulkoasu perustuu Landscape-teemaan. Sivustomme ei käytä evästeitä eikä kerää tietoja vierailijoista.


maalaukset | yle.fi\nArtikkelit ruotsiksi: målningar\nMaalaa taulu hyönteisistä puutarhasi koristeeksi\nNäin teet potretin puutarhurin parhaista ystävistä.\nPienet hyönteiset ovat puutarhurin parhaita ystäviä, ja parhaat ystävät haluat tietenkin seinällesi koko vuodeksi. Ota luonnoslehtiö ja siveltimet esiin ja taiteile kauniita ötököitä!\n11.01.2018 Yle TV1\nLähes jokainen tuntee maalauksen Haavoittunut enkeli.\nLähes jokainen suomalainen tuntee Hugo Simbergin maalauksen Haavoittunut enkeli, ja monella on siihen vahva side.\nArgentiinalainen Teresa pyöräytti sokkona karttapalloa ja päätyi Suomeen kalakauppiaaksi\n14.08.2015 Elävä arkisto\nTeresa Soengas myy kalaa Hakaniemen kauppahallissa\nViiden minuutin äänimatkoja helsinkiläispaikkojen henkeen\n28.11.2014 Elävä arkisto\nViiden minuutin matka – Paikan henki -radiodokumenteissa mikrofoni matkaa arkisissa ja juhlallisissa paikoissa pitkin Helsinkiä. Ohjelmat toteuttaneet Satu Härkönen ja Kai Rantala kuulostelivat ihmisiä, ääniä ja tunnelmaa päivätansseissa, koirapuistossa, Ateneumissa, yleisessä saunassa ja kukkakaupassa vuonna 2003.\n25.08.2014 Elävä arkisto\nTikkurila mainosti ulkomaalejaan väriyhdistelmillä ja tirkistelyllä saunaan\n13.06.2014 Elävä arkisto\nFennada-Filmin värikylläinen mainoselokuva 1960-luvulta houkutteli suomalaisia viimeistelemään kotinsa ja tupansa myös ulkopuolelta. Mainoselokuvan keskiössä on nelihenkinen perhe. Jokaisella perheenjäsenellä – myös perheen koiralla – on oma käsityksensä siitä, millaiseksi kotitalo tulisi maalata.\nSärestön Anttu tahtoi veljensä Reidarin taiteen kaikkien nähtäville\n16.04.2014 Elävä arkisto\nTaiteilija Reidar Särestöniemen veli Anttu jäi huolehtimaan sukutilastaan ja veljensä ateljeesta Särestöstä Reidarin kuoltua. Anttu myös perusti säätiön, jotta Reidarin taide pääsisi kaikkien nähtäville, sillä "Reidar on tehnyt työnsä kansalle ja ihmisille. Ei se ole niitä tehnyt nurkkaan sullotuiksi."\n03.12.2013 Elävä arkisto\nLähikuvia nuorista taiteen harrastajista\n26.06.2013 Elävä arkisto\nNuorten Kapsäkki-ohjelmassa keskustellaan taideharrastuksista. Ohjelmassa tavataan mm. kirjoittamista, kuvataidetta ja teatteria harrastavia nuoria ja kuullaan musiikkiesityksiä. Vaikka taiteen harrastaminen oli yleistä, tuntui harrastusmahdollisuuksia silti olevan vähän. Kuinka toimintaa voidaan kehittää, kysyy Kapsäkki.\nVeturissa taiteen tutkijoita olivat lapset\n25.04.2013 Elävä arkisto\nMitä ihmettä? -sarjassa lapset tutustuivat taiteeseen Ateneumissa ja kertoivat mitä teoksissa näkivät.\nAlbert Edelfelt maalasi kansaa, valoa ja historiaa\n19.04.2013 Elävä arkisto\nAlbert Edelfelt oli Suomen taiteen kultakauden tähti.\nAlbert Edelfelt oli yksi Suomen taiteen kultakauden merkittävimpiä taiteilijoita. Edelfeltin tuotantoon kuuluu niin historiaa käsitteleviä maalauksia, muotokuvia, kansankuvausta kuin pariisilaista ulkoilmamaalaustakin.\nPikkuinen maalarimestari opastaa kodin värien valintaan\nVäärin valitut värit kodissa vaikuttavat jopa unen laatuun. Makuuhuoneissa täytyisi siis suosia vain yhden värin vivahteita, kun taas olohuoneeseen sopii rikkaampikin värimaailma, opettaa Tikkurilan maalimainos vuodelta 1957.\n08.12.2010 Elävä arkisto\nTonttutyttö on tainnut katsella Kylli-tädin Taikasivellin-ohjelmia. Hän on nimittäin ottanut väripaletin esille ja maalaa nyt jouluisen taikametsän.\nEdvard Munch ja hänen mallinsa\nEdvard Munch kosketti maalauksillaan ihmisen sisintä herkemmin ja voimakkaammin kuin yksikään toinen moderni kuvataiteilija. Hänen "Huutonsa" on yhtä tunnettu kuin da Vincin "Mona-Lisa".\nJannen ja Ransu-koiran pyöräretki\n28.05.2010 Elävä arkisto\nPyöräretkellä tavataan taiteilija Päivi Paunu.\nMoni varmaankin ihmettelee, miten koira voi lähteä pyöräretkelle? Pikku Kakkosen erikoisvalmisteilla ihmis-koira-tamdemilla se on täysin mahdollista.\n20.05.2010 Elävä arkisto\nKuvataidekurssilla tutustutaan öljyväreillä maalaamiseen. Taiteilija Kaisa Lehto-oksa kertoo tarvittavista välineistä ja väreistä sekä opastaa ensikertalaista asetelman maalauksessa.\n22.01.2010 Elävä arkisto\nSuomen kaikkien aikojen suurin taidehuijaus\nVuonna 1983 Suomessa käynnistyi tutkimus, joka paljasti yhden kaikkien aikojen suurimman taidehuijauksen. Huijauksen taustalla hääri taidekonsultti, joka maalautti taulut Thaimaassa.


Tajunnanvirta kerrontatekniikkana — Jyväskylän yliopiston Koppa\nEtusivu / Avoimet / Humanistis-yhteiskuntatieteellinen tiedekunta / Kirjoittamisen tutkimuksen tietopankki / Kirjoittamisen prosessi / Alitajuiset prosessit / Tajunnanvirta kerrontatekniikkana\ntekijä: Risto Tapani Niemi-Pynttäri — Viimeisin muutos tiistai 07. elokuuta 2012, 15.26\nSoili Pohjalainen: Yksityiskohtien merkitys vapaakirjoittamisessa. Vapaakirjoittamisen metodin tarkastelua teoriassa ja käytännössä, pro gradu 2010 Jyväskylän yliopiston e-julkaisut.\nTajunnanvirta ja muut vapaakirjoittamisen rinnakkaiskäsitteet\nTajunnanvirralla tarkoitetaan tajunnassa kulkevaa jatkuvaa havaintojen, elämysten, tunteiden, muistikuvien sekä ajatusten virtaa. Tajunnanvirralla voidaan tarkoittaa myös tätä kuvaavaa tai jäljittelevää tekniikkaa kirjallisuudessa. (Suomen kielen perussanakir-ja 1994, 235–236.) Yrjö Hosiaisluoma (2003, 903) määrittelee tajunnanvirran kerronta-tekniikaksi. Tajunnanvirran ja vapaakirjoittamisen yhtäläisyyksiä ja eroja tarkastelen lähemmin tutkielmani toisessa luvussa. Näiden käsitteiden erojen ja yhtäläisyyksien selvittäminen on tärkeää, jotta voidaan mahdollisimman tarkasti määritellä, mitä va-paakirjoittaminen on ja mitä se ei ole.\nHosiaisluoma (2003, 82) määrittelee automaattikirjoittamisen kirjoittamiseksi vailla tietoista kontrollia. Suomen kielen perussanakirjan (1990, 66–67) mukaan automaatti-kirjoitus on paranormaalia kirjoitusta, jossa uskotaan esimerkiksi, että kirjoittajan kättä ohjaa kuollut henkilö. Svinhufvud (2007, 143) on todennut vapaakirjoittamisen auto-matisoivan kirjoittamista. Vapaakirjoittamisen tarkoituksena ei kuitenkaan ole pyrkiä yhteyteen henkimaailman kanssa, vaan vähentää kirjoittajan tietoisen minän kontrol-lia. Vapaakirjoittamisessa on mielestäni olennaista pyrkimys irrottautua tietoisesta kontrollista. Siitä ei kuitenkaan tarvitse eikä välttämättä edes pysty täysin luopumaan. Riittää, että pyrkii noudattamaan vapaakirjoittamisen sääntöjä, niiden ehdoton nou-dattaminen ei ole välttämätöntä. Tätä ajatustani tukevat seuraavat Svinhufvudin an-tamat, suuntaa antaviksi luonnehdittavat neuvot:\nMitään kirjoitettua ei tulisi poistaa tai korjata. Kirjoittamisen tulisi olla keskeytyksetöntä, niin että kynä tai sormet näppäimistöllä liikkuvat ko-ko ajan. (Svinhufvud 2007, 142.)\nVapaalla assosiaatiolla tarkoitetaan kirjoitustekniikkaa, jossa sana tai idea toimii ärsyk-keenä seuraavalle sanalle tai idealle, ilman että sanojen tai ideoiden välillä olisi välttä-mättä loogista yhteyttä keskenään (Hosiaisluoma 2003, 993). Vapaakirjoittaminen si-sältää piirteitä ja osia vapaasta assosiaatiosta samoin kuin tajunnanvirrasta, mutta va-paakirjoittaminen sisältää kuitenkin aina tietoisia tai tiedostamattomia tavoitteita, minkä vuoksi sitä ei voida pitää puhtaasti vapaana assosiaationa. Psykologiassa assosi-aatiolla tarkoitetaan mielleyhtymää ja verbillä assosioida mielteiden yhdistämistä (Suomen kielen perussanakirja 1990, 59). Näissä merkityksissä assosiaatiolla ja assosi-oimisella on suuri merkitys vapaakirjoittamisessa. Jalosen väitöskirjassaan (2006, 91) assosiaatiosta esittämiä ajatuksia voi soveltaa kuvaamaan vapaakirjoittamisen metodil-la saavutettavaa kirjoittamisen tilaa ja tällä kirjoittamistekniikalla syntyneitä tekstejä. Vapaakirjoittamalla tuotetusta tekstistä voi löytyä kohtia, jotka sisältävät Jalosen mai-nitsemaa ”tiheyden tuntua”.\nAssosiaatiossa on olennaista erilaisten ainesten, kuten aistimusten, elämänalueiden, aikojen, reaalisen ja irrationaalisen, yhdistyminen ja sulautuminen yhtäaikaisiksi kokonaisuuksiksi, joissa voi olla voimakas tiheyden tuntu (Jalonen 2006, 91).\nJalosen mukaan jonkin asian, tapahtuman tai tunteen muistaminen liittyy usein keskei-sesti tihentymän syntyyn ja rakenteeseen. Siinä voivat yhdistyä aistimuistot ja näynkal-tainen kuva. (Jalonen 2006, 133.) Tihentymän Jalonen määrittelee seuraavasti:\nSe [tihentymä] on tekstiympäristöstään erottuva, monitasoinen tai ker-roksellinen proosatekstin kohta ja ominaisuus, jossa työprosessissa ta-pahtunut assosiaatio selvimmin ilmenee (Jalonen 2006, 107).\nJalonen (2006) käsittelee väitöskirjassaan tihentymän hetkiä valmiissa kaunokirjalli-suudessa. Koska assosiaatiolla on suuri merkitys sekä tihentymän synnyssä että vapaa-kirjoittamisessa, voidaan olettaa että vapaakirjoittamalla päästään tilaan, jossa mieli luo tihentymän kaltaisia hetkiä, jotka kirjoittaja voi myöhemmin poimia ja työstää osaksi kirjoittamaansa kaunokirjallisuutta. Vapaakirjoittaminen voi siis toimia välineenä tai metodina, jolla kirjoittajan mieli saatetaan assosiaatioiden ja sitä kautta tihentymän hetkien synnylle otolliseen tilaan.\n2.1. Tajunnanvirtakerronnan strategioita\nTarkastelemalla kaunokirjallisuudessa esiintyvää tajunnanvirtakerrontaa voidaan löy-tää yhtäläisyyksiä tämän kerrontatekniikan ja vapaakirjoittamisen kirjoittamistekniikan välillä. Tajunnanvirralla tarkoitetaan tajunnassa kulkevaa jatkuvaa havaintojen, elämy-ten, tunteiden, muistikuvien sekä ajatusten virtaa. Tajunnanvirralla voidaan tarkoittaa myös tätä kuvaavaa tai jäljittelevää tekniikkaa kirjallisuudessa. (Suomen kielen perus-sanakirja 1994, 235–236.) Vapaakirjoittamalla tuotettu teksti ei ole tajunnanvirtaa sen jälkimmäisessä merkityksessä, koska vapaakirjoittamalla ei ensisijaisesti pyritä kuvaa-maan tai jäljittelemään puhdasta tajunnanvirtaa. Vapaakirjoittamalla tuotettu teksti ei myöskään ole puhtaasti tajunnanvirtaa sen ensiksi mainitussa merkityksessä, koska kirjoittaja ei pysty taltioimaan kaikkea tajunnanvirtaansa paperille sellaisenaan. Hosiaisluoma (2003, 903) määrittelee tajunnanvirran kerrontatekniikaksi. Väitän, että tästä löytyy vapaakirjoittamisen ja tajunnanvirran välinen oleellinen ero. Vapaakirjoittaminen ei ole kerrontatekniikka vaan kirjoitustekniikka, koska sen avulla tuotettu teksti ei sellaisenaan ole kaunokirjallisuutta.\nVaikka tajunnanvirtakerronta sisältääkin ominaisuuksia ja piirteitä, joita voidaan sovel-taa vapaakirjoittamiseen, näiden kahden, kaunokirjallisen kerrontatekniikan ja tekstin tuottamiseen tarkoitetun kirjoittamistekniikan, välinen olennainen ero on se, että val-mis tajunnanvirtakerronta ei ole sattumanvaraista vaan viimeisteltyä editoitua tekstiä. Väitän, että vapaakirjoitusteksti vastaa paremmin todellista tajunnanvirtaa kun taas tajunnanvirtakerronta esittää tai kuvaa sitä. Vapaakirjoittamisen tavassa korostuu ar-vaamattomuus ja ennakoimattomuus suunnitelmallisuuden ja sisällön sijaan (Svinhuf-vud 2007, 142). Vapaakirjoittamisen ja tajunnanvirtakerronnan erottaa toisistaan myös vapaakirjoittamiseen liittyvä pyrkiminen irti kontrollista sekä sanojen harkitusta vali-koimisesta ja järjestelystä.\nAjanjaksoa, joka ulottuu noin 1910-luvulta 1950-luvulle, voidaan kutsua klassisen mo-dernismin kaudeksi. Liisa Saariluoma mainitsee tuon ajan keskeisiksi kirjailijoiksi muun muassa James Joycen, Marcel Proustin ja Virginia Woolfin. (Saariluoma 1989, 234.) Romaanitaiteen kokema murros 1900-luvun modernismissa oli niin syvä ja perinpoh-jainen, että on puhuttu jopa romaanin kuolemasta. Woolf nimitti teostaan Aaltoja näy-telmä-runoksi (play-poem), ja Proust pohti, sopisiko hänen teossarjalleen jokin muu nimitys paremmin kuin romaani. (Saariluoma 1989, 238.) Joyce puolestaan lakkasi ni-mittämästä Odysseusta romaaniksi (Riikonen 1985, 128 ja Saariluoma 1989, 238). 1700-luvulla syntyneen romaanin peruslähtökohtana on se, miten yksityinen ihminen kohtaa maailman. 1900-luvulle tultaessa perinteinen 1700-luvulla syntynyt romaani hajoaa sen taustalla olleen cartesiolaisuuden joutuessa kriisiin. Tällöin sekä subjekti että objekti ovat hajoamassa. Yhteiskunnallinen todellisuus monimutkaistuu ja eriytyy siten, ettei se ole enää kenenkään hallittavissa. Tiedon lisääntyminen pirstoo todelli-suuskuvan. Lopullisesti cartesiolaisen subjektikäsityksen kumosi Freudin psykoanalyysi. (Saariluoma 1989, 234–235.)\nTajunnanvirran kuvaukselle on tunnusmerkkistä assosiaatioperiaate, jolloin kertomus etenee seuraten henkilön tajunnan liikettä vapaasti assosiaatiosta toiseen. Tajunnan-virtaromaania pidetään vaikeatajuisena, mikä johtuu merkitys- ja assosiaatioyhteyksien yksityisyydestä. (Saariluoma 1989, 253–254.)\nSisällöllisesti ja toiminnallisesti yhtenäinen minäatomi hajoaa, kun mi-nää lähdetään tarkastelemaan subjektin välittömästä kokemuksesta kä-sin: minän tajunnanvirta on päättymätön, muodoton, mitä erilaisimpia aineksia sisältävä. (Saariluoma 1989, 235.)\nHuomattavaa on, että suurin osa tajunnanvirtaromaaneiksi nimitettävistä romaaneista sisältää myös muita rakennetta luovia elementtejä, sillä jos romaani rakennetaan aino-astaan päähenkilön tajunnanvirran seuraamiselle, siitä tulee hajanainen ja muodoton (Saariluoma 1989, 242). Saariluoma (1989, 236) toteaa, että sekä Woolfin romaaneissa että Joycella ja Proustilla subjektiivisen kokemustodellisuuden esittäminen tulee todellisuuden objektiivisten lainalaisuuksien etsimisen tilalle. Kaikki kolme edellä mainittua kirjailijaa pyrkivät tavoittamaan tavan, jolla yksityinen ihminen kokee todellisuutta.\nYhtenä yhdistävänä tekijänä Joycen, Proustin ja Woolfin teoksissa on kertoja, jonka merkitys on ratkaisevasti vähentynyt fiktiivisen maailman tapahtumisen jäsentäjänä ja tulkitsijana. Kerronnan näkökulma sijoittuu lähelle keskushenkilön tajunnanvirtaa, jolloin huomion keskipisteessä on keskushenkilön hetkellinen subjektiivinen kokeminen. (Saariluoma 1989, 239.)\nAuerbachin mukaan yksipersoonaisen subjektiivisen ja monipersoonaisen synteesiin pyrkivän tajunnankuvauksen välillä on kirjallisuushistoriallisesti läheinen suhde. Moni-persoonainen tajunnankuvaus on syntynyt yksipersoonaisesta tajunnankuvauksesta. On olemassa teoksia, kuten Marcel Proustin Kadonnutta aikaa etsimässä, joissa käyte-tään molempia tajunnankuvauksia. (Auerbach 1992/1946, 571.)\nSaariluoma on todennut, että tajunnanvirtaromaanin määrittelee romaanin kohde eikä sen tekniikka.\nTajunnanvirran kuvaamisesta puhutaan kuitenkin usein kuin kyseessä olisi tietty kerrontatekniikka (”tajunnanvirtatekniikka”). Se samaiste-taan tällöin usein sisäiseen monologiin, jossa henkilön tajuntaa seura-taan sen omin ehdoin (ja siis mm. minä-muodossa). Suurin osa tajun-nanvirtaromaaneina pidetyistä romaaneista, kuten Odysseus tai Virginia Woolfin romaanit eivät kuitenkaan rakennu pelkästään tai edes ensisi-jaisesti sisäisen monologin varaan. Joycen romaani on päinvastoin mitä parhain osoitus siitä, että on olemassa useita erilaisia tapoja kuvata henkilön tajuntaa. Tajunnanvirtaromaani tulisikin määritellä kohteen mukaan: se on romaani, jossa seurataan yhden tai useamman henkilön tajuntaa lähitasolta siten, että se sisältää rationaalisen tason lisäksi (jol-la perinteinen psykologinen romaani, esim. Henry Jamesin, pysytteli) koko hajanaisen aistimus-, mielikuva- ja assosiaatioaineksen. Tajunnan-virtaromaani on lisäksi hyvin usein sekoittunut muoto sikäli, ettei se si-sällä pelkästään tajunnan kuvausta. (Saariluoma 1989, 252.)\nHosiaisluoma määrittelee sisäisen monologin äänettömäksi yksinpuheluksi, jossa ker-toja seuraa henkilön ajatuksenjuoksua eläytyvästi. Hosiaisluoman mukaan käytännössä on usein vaikea tehdä eroa sisäisen monologin ja tajunnanvirran välillä. Hänen määri-telmänsä mukaan sisäinen monologi on ”eräänlaista piiloista tajunnanvirtaa”. (Hosiais-luoma 2003, 847–848.) Tajunnanvirtaa hän määrittelee seuraavasti:\nKerrontatekniikka, jossa henkilön mielenliikkeet, aistimukset, satunnai-set mielteet, muistumat, jopa unet pyritään esittämään mahdollisim-man välittömässä ja karsimattomassa muodossa, jatkuvana miellevirtana. Samalla rikotaan usein kieliopin, syntaksin ja logiikan sääntöjä. (Ho-siaisluoma 2003, 903.)\nTajunnanvirran ja sisäisen monologin eroja Hosiaisluoma kuvaa seuraavasti:\nKäsitteitä tajunnanvirta ja sisäinen monologi on usein käytetty jokseen-kin synonyymisesti, mutta edellistä on toisinaan pidetty kattavampana käsitteenä, johon sisäinen monologi sisältyy alamuotona. Sisäisessä monologissa tuodaan esiin lähinnä henkilön ajatuksia, kun taas tajun-nanvirrassa esitetään yhtä lailla ajatuksia ja havaintoja. Sisäisessä mo-nologissa tavallisesti kunnioitetaan kieliopin sääntöjä, tajunnanvirrassa yleensä ei: välimerkkejä ei käytetä, lauseet jäävät kesken, uudissanoja on paljon tms. (Hosiaisluoma 2003, 904.)\nTajunnanvirralle tyypillinen välimerkittömyys ja keskeneräiset lauseet voivat olla tyypil-lisiä myös vapaakirjoitukselle, mutta tulee kuitenkin huomioida, että tajunnanvirtakerrontaa hyödyntävässä kaunokirjallisuudessa välimerkittömyys ja keskeneräiset lauseet ovat tarkkaan harkittuja. Vapaakirjoittamisessa sattumalla on suuri osuus syntyvässä tekstissä. Vapaakirjoittaessa tekstiä ei myöskään kirjoiteta yleisölle julkaistavaksi tai esitettäväksi vaan tekstiä kirjoitetaan ensisijaisesti itselle.\nAuerbach on käsitellessään Virginia Woolfin romaanin Majakka (To the Lighthouse) ensimmäisen osan viidettä lukua havainnut muun muassa seuraavaa:\nOlennaista on, että vähäpätöinen ulkoinen tapaus laukaisee mielikuvia ja mielikuvasarjoja, jotka erkanevat tapahtuman nykyhetkestä ja liikku-vat vapaasti ajan syvyydessä. On ikään kuin yksinkertaiselta näyttävä teksti vasta kommentaarissa tai yksinkertainen sävelteema vasta kehittelyssä paljastaisi varsinaisen sisältönsä. [...] Tekstinäytteessämme ilmenevässä Virginia Woolfin menettelytavassa on siis erikoista se, että se kulloisenkin nykyhetken ulkoinen, objektiivinen todellisuus, josta kir-jailija kertoo ja joka vaikuttaa varmalta tosiseikalta – siis sukan mittaaminen –, ei olekaan muuta kuin pelkkä lähtökohta, aihe (joskaan ei ehkä aivan sattumanvarainen): kaikki paino on sillä mitä se aiheuttaa, mitä ei kuvata suoraan vaan heijastumana ja mikä ei ole sidottu laukaisevan kehystapahtuman nykyhetkeen. (Auerbach 1992/1946, 575–576.)\nAuerbachin mukaan jotakin tällaista toteutti ensimmäisenä johdonmukaisesti Marcel Proust. Hänen metodinsa oli kadonneen todellisuuden löytämistä muistoista, jotka laukaisi ulkoisesti mitätön ja sattumanvarainen tapaus. (Auerbach 1992/1946, 576.)\nYksityiskohdat ovat kuitenkin olleet merkittävässä roolissa jo antiikin kirjallisuuteen lukeutuvassa Homeroksen teoksessa Odysseia. Odysseiassa on kohtaus, jossa vanha palvelija tunnistaa kotiin palanneen isäntänsä tämän reidessä olevasta arvesta (Auer-bach 1992/1946, 20). Homeroksen tyyliin kuuluu, että kaikki mikä mainitaan, hahmo-tellaan tarkkaan. Odysseuksen arpi ja sen mukana osa sankarin nuoruudesta tuodaan kirkkaaseen valoon. (Auerbach 1992/1946, 23.) Näin ollen siis jo Homeroksella yksityis-kohta toimii tärkeänä osana kokonaisuutta. Yksityiskohdat tekevät tekstin maailmasta kokonaisen. Homeros pyrkii esittämään asiat tarkasti määriteltyinä.\n*…+ mutta perimmäinen syy lienee sittenkin Homeroksen tyylin perus-lähtökohdassa: pyrkimyksessä esittää ilmiöt selväpiirteisinä, joka osal-taan havaittavina ja nähtävinä, paikallisilta ja ajallisilta suhteiltaan tarkalleen määriteltyinä (Auerbach 1992/1946, 23).\nWoolf on todennut (Saariluoma 1989, 260), ettei kirjailija voi toteuttaa filosofian pe-rimmäistä tehtävää, elämän kokonaistulkinnan esittämistä. Sen sijaan kirjailija voi hä-nen mukaansa tarjota vain lyhyen, intuitiivisen välähdyksen, jossa elämän merkitys koetaan ennemmin elämyksellisesti kuin ymmärretään rationaalisesti.\nVapaakirjoittamalla tuotettu teksti sisältää parhaimmillaan tällaisia lyhyitä intuitiivisia välähdyksiä. Kirjoittamistekniikan luonteen vuoksi nämä välähdykset sisältävät merkityksillä latautuneita hetkiä, jotka kirjoittaja huomaa vasta jälkikäteen. Esimerkkejä tällaisista välähdyksistä esittelen tutkielmani neljännessä luvussa, jossa käsittelen yksi-tyiskohtien merkitystä omissa vapaakirjoitusteksteissäni.\nAuerbachin mukaan James Joycen romaani Odysseus lienee teos, jossa on radikaaleimmalla tavalla sovellettu moninaisen tajunnanheijastuksen ja aikakerrostumien metodia (Auerbach 1992/1946, 579). Teoksen erityisen kuuluisaksi tullut, runsaat 48 sivua pitkä, kokonaan välimerkitön päätöskappale eli niin kutsuttu Penelope-jakso on esitetty Molly Bloomin, romaanin Odysseus-hahmo Leopold Bloomin puolison tajunnanvir-tana (Riikonen 1985, 27). Molly Bloomin ulkoinen olemus esitetään lukijalle jo aiem-min, mutta viimeisessä luvussa Molly tulee esille sisältäpäin tajunnanvirran avulla (Rii-konen 1985, 117). Molly kuvataan isokokoiseksi, eroottiseksi naiseksi, joka on selvästi itse tietoinen eroottisesta viehätysvoimastaan.\nOdysseus-romaanin viimeinen luku on vaikealukuinen. Siitäkin huolimatta, että koko-naan välimerkittömässä tekstissä esiintyvät erisnimet on kirjoitettu isoilla alkukirjaimilla ja episodi on jaettu kahdeksaan toisistaan erotettuun kappaleeseen. Viimeisessä luvussa Molly Bloom on vuoteellaan unen ja valveillaolon välimaastossa. (Riikonen 1985, 123.) Joyce itse on todennut Penelope-jakson olevan teoksen avain ja että jakso alkaa ja päättyy ’naiselliseen’ sanaan yes. Riikosen mukaan Molly Bloom voidaan nähdä teoksen kaikkien naisten henkilöitymänä. Seksuaalisessa estottomuudessaan ja rehe-vyydessään Molly Bloom voidaan nähdä myyttisenä naishahmona. (Riikonen 1985, 124–125.)\nNelson streetillä ajelee Harry Devansin polkupyörällä illalla yhtä hyvä että hän lähetti sen sinne missä se on alkoi olla vähän liian vallaton ha-lusi mennä luistinradalle ja poltti niiden savukkeita nenän kautta minä haistoin sen hänen puvustaan kun purin langan poikki siitä napista jon-ka minä ompelin hänen jakkuunsa alas hän ei voi minulta paljoa salata ei kyllä mutta minun ei olisi pitänyt ommella sitä kun se oli hänellä pääl-lä se tietää eroa ja viimeksi luumuvanukaskin halkesi 2ia niin siinä käy vaikka ihmiset mitä sanovat (Joyce 1982/1922, 705.)\nOn selvää, että Molly Bloomin monologin lopullinen ulkoasu on ollut tarkan harkinnan tulos. Vapaakirjoittamalla tuotettu teksti voi myös Molly Bloomin monologin tapaan siirtyä asiasta ja mielleyhtymästä toiseen. Vapaakirjoitettu teksti ei kuitenkaan ole har-kittu ja suunnitelmallinen. Vaikka etukäteen päättäisi kirjoittaa tietystä aiheesta, josta kirjoittajalla on mielessään paljon sanottavaa, vapaakirjoitus sisältää aina yllättäviä elementtejä. Jo pelkästään kynän pysäyttämisen kielto, yksi vapaakirjoittamisen sään-nöistä, estää harkitun ja viimeistellyn tekstin tuottamisen.\nSurrealistien tekstien tuottamisen tavasta ja vapaakirjoituksesta löytyy yhtäläisyyksiä. Sen vuoksi esittelen tutkielmassani lyhyesti myös surrealismin syntyä ja surrealistien kirjoitusmetodia.\nVuonna 1920 ilmestyi ensimmäinen, klassikoksi muodostunut, surrealistinen teos ni-meltä Les champs magnétiqs (Magneettikentät), joka sisälsi lyyristä proosarunoutta. Tämä runoilija ja lääketieteenopiskelija André Bretonin yhdessä runoilija Philippe So-pault’n kanssa kirjoittama teos syntyi muutaman viikon sisällä kirjoitetuista teksteistä. Breton ja Sopault kirjoittivat mitä mieleen tulee tekstiä lainkaan kritisoimatta ja arvi-oimatta sitä kirjoitettaessa. Breton oli keskeinen hahmo surrealismin synnyssä. (Kaitaro 2007, 141.) Breton oli ensimmäisen maailmansodan aikana kiinnittänyt huomiota Saint Dizierin sairaalan neuropsykiatrisella osastolla mielisairaiden kielellisten assosiaa-tioiden yllätykselliseen runollisuuteen. Tämän kokemuksen lisäksi surrealistisen auto-maattikirjoituksen syntyyn vaikuttivat Bretonin tutustuminen Freudin teorioihin ja Re-gisin ja Hesnardin teokseen La psychanalyse des névroses et des psychoses (1914) sekä unen ja valveen rajamailla, niin sanotussa hypnagogisessa tilassa, esiintyvät hal-lusinatoriset ilmiöt. (Kaitaro 2001, 14.)\nBreton nimesi tekstin tuottamisen tavan automaattikirjoitukseksi. Nimitys viittaa sekä psykiatriassa käytettyyn termiin ”automatismi” että meedioiden transsitilassa harjoit-tamaan automaattikirjoitukseen. Surrealistien ja meedioiden automaattikirjoittaminen eroaa toisistaan siten, että surrealisti on tietoinen kirjoittamastaan eikä kuvittele teks-tin olevan peräisin henkiolennoilta. (Kaitaro 2007, 142.) Breton on jälkikäteen korjannut tekstejään, minkä voisi ajatella olevan ristiriidassa automaattikirjoituksen perus-idean kanssa. Kaitaro kuitenkin toteaa, että kirjallisista ja tyylillisistä seikoista huolehti-van tietoisen kritiikin vaientaminen on tarpeellista kirjoitushetkellä, mutta ei enää vält-tämättä sen jälkeen. (Kaitaro 2001, 17.)\nAutomaattikirjoituksessa on kuitenkin samankaltaisia puutteita kuin muissakin teksteissä, eikä sen korjailu jälkikäteen muuta tekstin tuot-tamisen spontaaniutta. Automaattikirjoituksen tuloksia ei yleensä ole tarkoitettu julkaistavaksi, mutta mikäli teksti on jo alun perin tarkoitus julkaista, voidaan ajatella, että mahdollisuus myöhempien korjausten tekemiseen edesauttaa automaattikirjoitukselle otollisen kritiikittömän tilan syntymistä. (Kaitaro 2001, 18.)\nBreton saavutti automaattikirjoitusprosessin aikana voimakkaita positiivisia tunnereak-tioita. Soupault ja Breton kirjoittivat jopa kymmenen tuntia yhtä mittaan. Breton ker-too heidän saavuttaneen euforisen tilan.4 (Kaitaro 2001, 18.) Nykytietämyksen valossa tuota Bretonin ja Soupaultin tilaa kutsuttaisiin luultavasti flow-tilaksi (ks. luku 3.1.). Jalonen kuvaa assosiaation hetkien palkitsevuutta kirjailijalle tavalla, joka voisi sopia kuvaamaan myös vapaakirjoittamisen avulla saavutettavaa flow-tilaa.\nAssosiaation hetket palkitsevat kirjailijaa. Virtaamisen ja yhdistymisen tunne, ja myös se prosessiin olennaisesti liittyvä seikka että pystyy saa-maan assosiaation hetkissään syntyvää tiheää kerroksellista mieltämistä juuri oikeiksi ilmaisuiksi ja oikeaan muotoon, tuottaa monelle syvää mielihyvää. (Jalonen 2006, 263.)\nToisaalta vapaakirjoittaessa nautinto ei välttämättä synny oikeiden ilmaisujen tai oike-an muodon tavoittamisesta vaan yhteydestä syvemmälle minuuteen. Tätä ajatusta tukevat seuraavat Cameronin sanat:\nKun ihmiset kysyvät: ”Miksi kirjoitamme näitä aamusivuja?”, vastaan tuolloin: ”Päästäksemme toiselle puolelle.” He luulevat että lasken leikkiä, mutta olen tosissani. Aamusivut auttavat meitä pääsemään pelon, kielteisyyden ja mielialojen ailahtelun toiselle puolelle. Ennen kaikkea ne vievät meidät Tarkastajan ohitse. Tarkastajan nalkutuksen tavoitta-mattomissa löydämme oman hiljaisen ytimemme, paikan jossa kuu-lemme pienen äänen, joka on sekä oma äänemme ja samalla myös luojamme ääni. (Cameron 2002/1992, 28.)\nKaitaro arvioi (2007, 147), että Bretonin mielestä kiinnostavimpia olivat romaanit, joi-den henkilöt alkavat elää omaa elämää eivätkä reagoi ja toimi tavalla, jonka kirjailija on ennakkoon laskelmoinut.\nNäin näyttääkin siltä, että kun kirjoittaja luovuttaa kontrollinsa ja kirjoit-taa, mitä mieleen tulee, kieli itse saa puheenvuoron ja alkaa tuottaa merkityksiä, joita kirjoittaja ei missään vaiheessa aikonut tuottaa. Voisi sanoa, että kieli alkaa tuottaa itseään omien sisäisten lakiensa mukaan välittämättä tekijästä ja tämän aikomuksista. (Kaitaro 2007, 144.)


Erotuomari Kirsi Heikkinen ajoi Ranskan maalivahdin kentältä vuoden 2011 MM-kisoissa. Kuva: AOP\n19.6.2019 • Päivitetty 19.6.2019 08:09\nOn heinäkuun alku vuonna 2011. Loppuunmyydyllä Mönchengladbachin Borussia-Park-stadionilla mylvii 45 000 katsojaa. Pelataan naisten jalkapallon MM-kisojen alkulohkon huippuottelua Ranska–Saksa. Saksa johtaa ottelua maalein 2–1.\nSaksan laitahyökkääjä Fatmire Bajramaj pääse nokikkain Ranskan maalivahdin Bérangère Sapowiczin kanssa. Sapowicz sukeltaa hyökkääjän jalkoihin, Bajmaraj kaatuu.\nErotuomari Kirsi Heikkinen kävelee määrätietoisin askelin Sapowiczin eteen. Hän nostaa maalivahdille suoran punaisen kortin. Ranska vaihtaa maalille Céline Devillen, joka ei kuitenkaan pysty seurannutta rangaistuspotkua torjumaan. Saksa etenee 4–2-voittoon. (siirryt toiseen palveluun)\nHeikkinen oli tuona heinäkuun päivänä tuomariuransa kirkkaimmalla huipulla. Ei ollut sattumaa, että hän vihelsi MM-areenalla vielä välieränkin. Heikkinen oli tehnyt vaikutuksen jo neljä vuotta aiemmin nuorten EM-kisoissa. Vuonna 2009 hän oli viheltänyt naisten EM-kisoissa. Korkea tekemisen taso toi aina vain uusia mahdollisuuksia kansainvälisiltä jalkapalloliitoilta. Vuonna 2012 ura sai lisäkruunun, kun suomalainen pääsi viheltämään Lontoon olympiakisoihin.\nTaustalla oli vuosikausia kestänyt pitkäjänteinen työ. Heikkinen oli systemaattisesti kehittänyt itseään tuomarina. Hän oli kouluttautunut, parantanut fyysisiä ominaisuuksiaan ja harjoittanut pelillistä osaamistaan. Kaiken tämän hän teki siviiliammattinsa, opettajan työn puitteissa, kalenteria alati järjestelemällä. Koulu näki Heikkisen harrastuksen positiivisena asiana ja antoi tukensa turnaus- ja pelireissuille.\nKun ottelu Borussia-Parkilla alkoi, Heikkinen oli valmis.\n– Olin valmistautunut MM-turnaukseen pitkän aikaa. Kun löytää hyvän keskittymisen ja fiiliksen, pääsee nauttimaan hienosta pelistä ja tunnelmasta. Silloin tietää, että tämä on oikea paikka minulle ja minä teen työni niin hyvin kuin pystyn, Heikkinen kertoo Tukholmasta.\nHän on Ruotsissa viiden suomalaistuomarin kanssa yhteispohjoismaisella leirillä, jossa yhdessä Uefan kouluttajien ja fysiikkavalmentajien kanssa kehitetään kansainvälisen tason tuomareita.\nHeikkinen ei enää itse tuomitse otteluita. Hän toimii Palloliiton erotuomarivaliokunnan jäsenenä ja Uefan tarkkailijana. Heikkinen jakaa omaa kokemustaan ja osaamistaan nyt uusille sukupolville.\nTonja Paavola, Kirsi Heikkinen ja Anu Jokela tuomitsivat naisten MM-kisoissa vuonna 2011. Kuva: AOP\nLehtovaara voi olla seuraava\nHeikkinen on edellinen suomalaiserotuomari, joka on työskennellyt naisten arvokisoissa. Heikkistä edelsi Katriina Elovirta, joka vihelsi muun muassa vuosien 1999 ja 2003 MM-kisoissa. Elovirta menehtyi vuosi sitten vakavan sairauden murtamana.\nHeikkisen jälkeen Tonja Paavola on ollut avustavana tuomarina MM-kisoissa 2015 ja Lina Lehtovaara pääsi neljänneksi tuomariksi EM-kisojen 2017 otteluihin.\nMihin suomalaiset naiserotuomarit ovat kadonneet arvokisoista?\nTuomareiden valmistautuminen MM-kisoihin alkaa aina edellisten kisojen päättyessä. Syklit ovat pitkiä, eikä Suomella ole viime vuosina ollut tarjota tuomaria, joka näihin sykleihin sopisi.\nLehtovaara on ollut lähimpänä. Hän kuuluu Uefan eliittikategoriaan, josta kisatuomarit valitaan. Käynnissä oleviin MM-kisoihin otettiin Euroopan jalkapalloliitosta yhdeksän erotuomaria.\n– Eurooppalaistuomareiden välillä on kova kilpailu. Tuomarit laitetaan rankingiin ja Uefan tai Fifan näkökulmasta parhaat valitaan armotta mukaan, Palloliiton erotuomariasiantuntija Tuomo Fasta sanoo.\n– Ajattelutapa valinnoissa on konservatiivinen, ja isot maat jylläävät. Kirsi Heikkinen teki valtavan hienon uran. Hänen osaamisensa oli niin kovaa tasoa, että hänet valittiin pienemmästäkin maasta mukaan.\nLina Lehtovaara, 37, on vahvoilla kahden vuoden päästä pelattaviin EM-kisoihin. Lehtovaara on jo päässyt tuomitsemaan esimerkiksi Mestarien liigan puolivälierää Wolfsburg–Lyon viime maaliskuussa.\n– Puolivälierän saaminen kontolleen on selkeä osoitus luottamuksesta. Mestarien liigan ratkaisupelejä viheltävät tuomarit, jotka ovat arvokisoissa mukana, Fasta huomauttaa.\nSuomalaistuomareiden koulutus on eurooppalaisella tasolla\nPalloliitolla ja suomalaisilla naistuomareilla on vahva tahtotila päästä takaisin kansainvälisille kentille. Suomesta tarjotaan vuosittain kolmea erotuomaria ja neljää avustavaa tuomaria kansainvälisiin tehtäviin. Tulevaisuudessa määrän toivotaan kasvavan hieman.\nNaisfutis on kasvussa kotimaassa. Pelejä ja turnauksia on jatkuvasti enemmän. Samalla myös tuomareita tarvitaan koko ajan lisää.\nFastan mukaan naistuomareiden koulutus on Suomessa hyvällä eurooppalaisella tasolla. Ruotsin-leirin lisäksi Suomessa järjestetään erilaisia koulutustilaisuuksia. Viime toukokuussa neljä 15-vuotiaiden maajoukkuetta pelasi Eerikkilässä. Suomalaistuomarit vihelsivät pelejä, minkä jälkeen he kävivät pelejä läpi kouluttajien kanssa.\n– Pelitapahtumien tarjoamista tuomareille pitää jatkaa ja kehittää. Se, että erotuomarit saavat mahdollisuuksia, on erittäin tärkeää, Heikkinen sanoo.\nVAR ei ole este, mutta fysiikkaa pitää parantaa\nNaisten MM-kisoissa on ensimmäistä kertaa käytössä videotuomarointijärjestelmä eli VAR. Suomen Naisten Liigassa VAR ei ole käytössä. Ei sitä tosin käytetä naisten peleissä missään muuallakaan, ei edes Mestarien liigassa.\nFasta sanookin, ettei VAR ole suomalaistuomareiden kansainvälisen uran esteenä.\n– Miehissä Uefa ja Fifa ovat painottaneet valinnoissaan niiden maiden tuomareita, joilla on paikallisissa liigoissa kokemusta VARin kanssa työskentelystä. Naisissa videotuomarointi on niin uusi asia, ettei se tässä vaiheessa vaikeuta suomalaisten pääsemistä lopputurnauksiin.\nKaikki naisten MM-kisojen videotuomarit ovat miehiä (siirryt toiseen palveluun), sillä Uefa tai Fifa eivät ole vielä järjestäneet VAR-koulutuksia naisille. Kun järjestävät, Fasta pitää itsestäänselvyytenä, että Palloliittokin saa kutsun.\n– Silloin esimerkiksi Lina Lehtovaara voitaisiin kutsua mukaan.\nLina Lehtovaara Kuva: AOP\nHeikkinen muistuttaa, että MM-kisoissa viheltävät erotuomarit on tietenkin koulutettu työskentelemään videotuomareiden kanssa. Hänestä VAR tuo oman haasteensa Suomen tuomareille.\n– Seuraava kehittämiskohde Suomessa voisikin olla VAR-systeemin kokeileminen, jos kansainväliset pelit ja arvokisat tulevat jatkossakin systeemiä käyttämään, Heikkinen heittää.\nTärkein kehityskohde on kuitenkin fyysinen kunto. Fastan mukaan sekä Uefasta että Fifasta on tullut selkeä viesti siitä, että fysiikka on kaiken a ja o. Parempikuntoisia ja nopeampia tuomareita tarvitaan jatkuvasti, kun vaatimustasoa kiristetään.\nHeikkinen tuntee kansainvälisen tason haasteet omasta takaa.\n– Vuosien 2011 ja 2012 kisoissa pelattiin hienoa jalkapalloa. Pelien tempo, tekniikka ja taktiikka olivat kovalla tasolla, mutta samalla ne olivat tuomarille haasteellisia, Heikkinen muistelee.\nSeitsemän vuotta Lontoon olympiakisojen jälkeen naisten jalkapallo on muuttunut entistäkin nopeammaksi ja fyysisemmäksi.\nFIFAn jalkapallon naisten MM 2019UrheilutuomaritKotimaan jalkapalloJalkapalloKansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnauksetUrheiluSuomen Palloliitto


Moottori 1.8 l, Bensiini Mittarilukema 250 150 km\nVähän ajettu Avensis uuteen kotiin.\nLeimaakin vielä yli kesän. Lokakuu 2020 seuraava katsastus.\nAinakin on saanut tähän asti pitää ja päästää.\nVaihdossa voi ehdotella vähä ruokaisia bensa autoja..\nTämä yksilö EI RENKAANPOTKIJOISTA VÄLITÄ joten vain tosi ostajille.\nNettiauto ID 11362295


Minun Tampere 2040\nMinkälainen on Tampere vuonna 2040? Minkälaisen toivoisit sen olevan? Alkaneessa kantakaupungin yleiskaavatyössä tarkoituksena on määrittää kaupungin kehityksen suuret linjat sekä kaava-alueen käyttö yleispiirteisesti. Tässä blogissa visioidaan tulevaisuuden Tamperetta eri näkökulmista tamperelaisten silmin. Tervetuloa mukaan!\nTampere liikennevallankumouksen jälkeen\nTampereella on väännetty liikenteestä vuosikymmeniä. Molemmat viime aikojen suurimmat poliittiset kamppailut - rantaväylän tunneli ja ratikka - koskevat nekin liikennettä.\nKeskustelu on pitkään pyörinyt eri liikennemuotojen ja -hankkeiden välisessä kisassa. Mutta entä jos Tampereen tulevaisuus näyttääkin pitkällä aikavälillä ihan toisenlaiselta?\nLiikennepolitiikka on perustunut oletukseen autoilun jatkuvasta ja toistaiseksi päättymättömästä kasvusta. Tiet on mitoitettu yhä kasvaville automäärille.\nMonissa länsimaissa - ja vähän meillä Suomessakin - alkaa kuitenkin olla merkkejä autohuipun saavuttamisesta [http://www.orastynkkynen.fi/?p=5142]. Autohuipun jälkeen autoilun kasvu taittuu ja voi kääntyä jopa laskuun.\nNykyään liikenne on jakautunut tiukasti eri kulkumuotoihin: omaan autoon, jalankulkuun, bussiin, taksiin. Tulevaisuudessa liikenne saattaa muuttua enemmän palveluksi, jossa olennaista on tulos - siirtyminen paikasta toiseen - ei kulkumuoto.\nBussin kuukausilipun tai oman auton omistamisen sijaan voikin ostaa liikennepaketin, jolla saa tietyn määrän joukkoliikenne- ja taksimatkoja. Liikenne alkaa muistuttaa enemmän nykyisiä kännykkäpaketteja, joissa kuluttaja saa tietyn siivun puheluita, tekstiviestejä ja dataa.\nAuton omistamisen ikiaikaista asemaa saattaa horjuttaa myös jakamistalous. Euroopan taksikuskit ovat jo lakkoilleet vertaistaksipalvelu Uberin takia.\nJos Uber tai vastaavat ratkaisut rantautuvat Tampereelle, kenestä tahansa autoilijasta voi tulla taksikuski - ja toisaalta monilla oman auton tarve vähenee.\nTeknologia mullistuu myös liikenteessä. 2040-luvulla tuskin enää ajellaan paljon nykyisenkaltaisilla polttomoottoriautoilla. Tilalle ovat tulleet lataushybridi- ja sähköautot sekä monenlaiset biopolttoaineet.\nPieniin kuljetuksiin saattaa tarjoutua uusi vaihtoehto nelikoptereista. Verkkokaupan pakettia ei välttämättä toimitakaan kotiovelle enää pakettiauto, vaan automaattiohjattu pienoiskopteri.\nAutomaattiohjaus tulee ennemmin tai myöhemmin myös autoiluun. Kun inhimillisen virheen osuus vähenee, romahtavat liikenneonnettomuudet - ja moukkamainen liikennekulttuuri, kuten suojatiesäännön järjestelmällinen rikkominen.\nAutomaattiautot voivat merkitä kaikkein suurinta mullistusta liikenteeseen ja yhdyskuntarakenteeseen. Jos autot muuttuvat automaattisiksi, kannattaako enää jokaisen kodin käyttää ikiomaa autoa tunti ja seisottaa sitä parkkipaikalla loput 23 tuntia päivässä? Mihin tarvitaan omaa autoa, jos lähimmän automaattiauton voi hälyttää vuorokauden ympäri muutamassa minuutissa?\nJos ikiomista autoista siirrytään yhteisiin automaattiautoihin, pärjätään nykyistä huomattavasti pienemmällä automäärällä. Sillä aikaa, kun itse istun toimistolla enkä enää tarvitse autoa, se ehtii kuljettaa välillä Maria, Tuomasta ja Fatimia.\nJos autojen määrä romahtaa murto-osaan, samoin käy pysäköintitilojen tarpeelle. Terveisiä vain kaikille, joiden mielestä kannattaa investoida miljoonia euroja uusiin maanalaisiin pysäköintihalleihin.\nTulevaisuuteen liittyy toki paljon epävarmuuksia. Jotkin kehityskulut etenevät ripeästi, toiset verkkaisesti. Osa lupaavista teknologioista osoittautuu myöhemmin kupliksi, toisaalta tilalle saattaa tulla uusia yllätyksiä.\nVarmaa kuitenkin on, että 2040-luvun Tampereella liikenne näyttää monessa suhteessa hyvin toisenlaiselta kuin nykyään.\nOras Tynkkynen, kansanedustaja ja eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja.\nHyvää ja menestyksekästä vuotta 2015!\nLähettänyt Unknown klo 2.17 Ei kommentteja:\nTilaisuuksissa löydettiin tavoitteita\nKaavan tavoitevaiheessa järjestettiin yhteensä kymmenen erilaista tilaisuutta asukkaille, erityisryhmille ja elinkeinoelämälle. Tilaisuuksissa oli mukavasti osallistujia. Esille nousi ehdotuksia muun muassa joukkoliikenteen, asumisen, esteettömyyden ja elinkeinoelämän edellytysten kehittämiseksi.\nNeljä alueellista tilaisuutta järjestettiin yhteistyössä Alue-Alvareiden kanssa. Tilaisuuksissa keskityttiin aina kyseisen kantakaupungin alueen (länsi-, etelä-, kaakkois- ja koillinen) käsittelyyn. Tulosten perusteella voidaan todeta, että asumisessa arvostetaan erityisesti viihtyisyyttä, rauhallisuutta, luonnonläheisyyttä, omaleimaisuutta ja lähipalveluita. Toiveet menevät myös ristiin; osa toivoi väljyyttä ja osa asuinalueiden tiivistämistä. Palveluiden suhteen toivottiin erityisesti yhteisiä maksuttomia julkisia tiloja, monitoimitaloa, uimahalleja ja lähipalveluiden säilyttämistä.\nPyöräilyn ja joukkoliikenteen kehittämistä toivottiin\nVirkistäytymis-teemassa toiveissa korostui yhtenäiset virkistysreitit sekä rantojen parempi hyödyntäminen. Liikkumis-teemassa nousi vahvasti esiin pyöräilyn ja joukkoliikenteen kehittäminen. Pyöräilyn suhteen toivottiin mm. yhtenäisiä, sujuvia pyöräreittejä ja parempaa kunnossapitoa. Joukkoliikenteen osalta toivottiin bussiyhteyksien parantamista. Myös lähijuna seisakkeineen mainittiin monessa palautteessa.\nNuoret ja vanhat mukana vaikuttamassa\nNuorison sekä vanhus- ja vammaisneuvostojen työpajoissa keskityttiin kyseisen ryhmän näkökulmiin. Nuorten keskuudessa teema harrastaminen ja vapaa-aika keräsi eniten palautetta, joskin kaikki muutkin teemat synnyttivät paljon ajatuksia. Toivottiin monipuolisesti erilaisia harrastuspaikkoja sekä hengailupaikkoja. Ikääntyneet nostivat esiin mm. yhteisöllisen asumisen sekä yhteiset tapaamispaikat ja -mahdollisuudet. Vammaisneuvostossa puhuttivat esimerkiksi palveluiden ja virkistysalueiden saavutettavuus kävellen ja joukkoliikenteellä.\nHarrastusryhmien työpajassa nousi esiin mm. ajatus siitä, että kaupungin pienet hukkatilat, kuten pienet rakentamattomat tontit, pitäisi ottaa hyötykäyttöön esimerkiksi harrastusryhmille. Elinkeinoelämän työpajassa keskusteltiin mm. liikenteestä, pysäköinnistä, keskustan elävöittämisestä ja kivijalkakauppojen toimintaedellytysten turvaamisesta.\nPalaute ja kehittämisehdotukset hyödynnetään\nSyyskuun 27.päivänä järjestettiin Vanhalla kirjastotalolla Minun Tampere 2040 -päivä. Päivässä oli esillä kaavan tausta-aineistoja ja siellä haastateltiin vaikuttajia. Päivässä oli monenlaista tekemistä ja tutustumista koko perheille.\nTyöskentely asukkaiden ja muiden osallisten kanssa on ollut antoisaa ja olemme saaneet paljon laadukasta palautetta ja kehittämisehdotuksia. Niitä hyödynnetään kaavan tavoitteiden muodostamisessa. Seuraava jalkautuminen osallisten keskuuteen tapahtuu syksyllä 2015, jolloin esitellään kaavaluonnosta. Toivottavasti tapaamme silloin! Siihen asti jaamme tietoa www-sivuilla, Facebookissa ja blogissa.\nKirjoittanut: Mirka Härkönen, apulaisosastopäällikkö, Sito Oy\nMitä Tampere voisi oppia tulppaanimaalta?\nMonipuolinen luonto lähellä kaupunkia, lukuisat harrastusmahdollisuudet, ruokakauppojen laajat valikoimat ja rauhallisuus olivat ennen Hollantiin muuttoa itsestäänselvyyksiä, mutta saivat Tampereelle palaavan perheemme tuntemaan itsensä tervetulleeksi ja kotoisaksi.\nKahdessa vuodessa Haag ehti kuitenkin näyttää omat parhaat puolensa. Hollannista jäin erityisesti kaipaamaan monipuolista, vaivatonta ja tiheää julkista liikennettä, kattavaa ja sujuvaa pyörätieverkkoa, OV-chipkaartia, museumkaartia, huikeita kulttuurisia elämyksiä ja huvittelumahdollisuuksia sekä rentoa, välillä jopa satumaista elämänmenoa.\n1 Maanlaajuinen matkakortti ja museokortti helpottavat elämää\nIloisia uutisia: Suomeen on tulossa sekä maanlaajuinen matkakortti että museokortti. Waltti-matkakorttihankkeessa on mukana 9 ELY-keskusta ja 22 kaupunkia, myös Tampere. Waltilla voi alkuvaiheessa matkustaa busseissa. Kun mukaan saadaan vielä junaliikenne ja liityntämatkat lentokentille, matkustaminen helpottuu oleellisesti.\nHollannissa yhteinen matkakortti on arkipäivää. Lähes jokaisen hollantilaisen ja pitkäaikaisen turistin lompakosta löytyy OV-chipkaart, jota voi vinguttaa halki maan niin bussissa, ratikassa, metrossa ja junassa kuin randstadrailissa, junan ja raitiovaunun välimuodossa. OV-chipkaart leimataan lukijalaitteessa matkan alkaessa ja uudelleen sen päättyessä. Tällöin kortilta veloitetaan maksu matkan pituuden mukaan. Matkakortin voi hankkia henkilökohtaisena tai anonyymina, jolloin sitä voi käyttää vuorotellen useampi perheenjäsen tai vaikkapa Suomesta kylään saapunut yövieras.\nReissuun voi Hollannissa lähteä ilman etukäteissuunnitelmaa ja lipunvarausta, kunhan matkakortilla on tarpeeksi rahaa. Myytävänä on myös kerta- ja matkailijalippuja. Korttia voi ladata asemilla ja ruokakaupoissa. Jos myöhästyy suunnitellusta yhteydestä, peliä ei ole vielä menetetty, sillä pian tulee seuraava vuoro. Junissa on oma osasto pyörillä, pyörätuoleilla ja lastenvaunuilla matkustavia varten.\nToivon, että Tampereen julkinen liikenne on tulevaisuudessa nykyistä tiheämpää ja vaivattomampaa. On alueita, joihin on työlästä ja raskasta matkustaa usealla bussilla. Tampereelle suunniteltu ratikkalinja on kallis investointi, mutta toteutuessaan todellinen vaihtoehto autoliikenteelle kuljettaessaan suuren joukon ihmisiä nopeasti paikasta toiseen. Junayhteys lentokentälle tekee Tampereen seudusta nykyistä helpommin saavutettavan.\nMuseokortti lisää museokäyntejä\nOn todella ilahduttavaa, että Suomen museoliitto on ottamassa vuonna 2015 käyttöön maanlaajuisen museokortin. Mallia korttihankkeeseen Suomi on ottanut Hollannin ja Sveitsin museokorttisysteemeistä. Hollantilaisella museokortilla pääsee rajattomasti 400 museoon kautta maan. Miljoona museokävijää käyttää museumkaartia 6,4 miljoonaa kertaa vuodessa.\nMolemmissa maissa idea on sama: maksamalla vuosimaksun pääsee rajattomasti kaikkiin järjestelmään liittyneisiin museoihin vuoden ostohetkestä. Museot.fi-sivuston mukaan Suomessa on 904 museota. Rekisteröityminen järjestelmään on nyt käynnissä. Tampereen ja Pirkanmaan museoiden kävijämäärät ja tulot kasvavat kortin myötä varmasti, kun matkailijat vierailevat samalla reissulla monessa museossa ja säästävät kortin ostamalla rahaa.\nMuseokortin hinnaksi on suunniteltu 50—54 euroa. Alankomaissa hinta on samansuuntainen, 54,95 euroa, johon lisätään kertaluonteinen rekisteröitymismaksu 4,95 euroa. Hollannissa on käytössä myös 27,50 euron hintainen alle 18-vuotiaiden kortti. Tällainen nuorisokorttivaihtoehto lisäisi oleellisesti myös suomalaisten lapsiperheiden museokäyntejä.\nOma kokemukseni hollantilaisesta museokortista on erittäin myönteinen. Kävimme lastemme kanssa lukuisia kertoja mielimuseoissamme, eikä koko museota tarvinnut kiertää kiireellä läpi, vaan jotakin saattoi jättää seuraavaan kertaan. Kynnys poiketa uuteen museotuttavuuteen ohikulkumatkalla oli matala.\n2 Pyöräilystä on tehty helppoa ja kannatettavaa\nKuningaskunnassa pyöräilijä on tien kuningas. Punaiset pyöräkaistat erottuvat selkeästi auto- ja kävelyteistä, pyöräilijöillä on omat liikennevalot ja etuajo-oikeus ajaa jopa yksisuuntaisella tiellä vastakkaiseen suuntaan ja kääntyä oikealle, kun muu liikenne seisoo punaisissa valoissa. Juna-asemien edustojen pyöräparkit ovat täynnä pyöriä ja junan pyörävaunuun voi ottaa pyörän mukaan. Rotvallit eivät menoa hidasta, koska niitä ei ole.\nPyöräily on hollantilaisille luonnollinen tapa liikkua, kuin kävelyn toinen muoto. Pyöräily opitaan jo äidinmaidossa, kun vauvat kulkevat pyörän kyydissä kantoliinassa tai ohjaussarvien väliin tai laatikkopyörään asetetussa vauvanistuimessa.\nPyöriä on joka lähtöön ja ne ovat todellinen vaihtoehto auton hankinnalle. Lapsia ja eläimiä voi kuljettaa perhetandemeilla, laatikkopyörillä ja perävaunuilla. Taakkapyörässä kulkee kolmekin lasta, kun asettaa vauvanistuimen ohjaussarvien väliin ja taakse tavallista pidemmälle tarakalle vaikka kaksoset peräkkäin tuplaistuimeen. Lähes kaikkien pyörien etuosassa on jykevä kori, joten lastenistuimet eivät estä vaikkapa kauppakassin tai repun kuljettamista. Saatavilla on myös erityisiä kuljetuspyöriä, joissa on pitkä tarakka isoa kuljetuslaatikkoa varten edessä tai takana.\nSuomessa alkaa olla useampia erilaisten laatikko- ja taakkapyörien nettikauppoja ja Tampereen katukuvassakin hurahtelee jonkin verran erilaisia perhepyöriä. Tampereella pyöräilijät ja kävelijät saattavat kokea toisensa vihollisiksi, koska joutuvat väistelemään toisiaan. Kaistojen jakaminen ja leventäminen poistaisi tämän ongelman. Kaupunkimme olisi aidosti pyöräilymyönteinen, jos se muuttaisi rakennettaan kaikille liikkumismuodoille sopivaksi, tekisi pyörän vuokraamisesta entistä helpompaa, lisäisi vuokravalikoimaan lastenistuimet ja jos tänne saataisiin vielä oma erikoispyöräliike. Tehdään Tampereesta avoin kaikille kulkemisen muodoille!\n3 Taianomaisia elämyksiä jopa 80 sentillä\nTampereella on kaksi laitosteatteria, lukuisa joukko pieniä teattereita, musiikki-, elokuva- ja teatteritapahtumia, museoita ympäri maakuntaa, elokuvateattereita, Tampere-talo, Särkänniemi, Viikinsaari. Miten jo olemassa olevia mainioita puitteita voisi vielä parantaa?\nHollannista voisi ottaa oppia museoiden ja käyntikohteiden moninaisuudessa. Alankomaiden museot ovat erityisiä paitsi maan rikkaan maalausperinteen, myös elämyksellisyyden ja interaktiivisuuden ansiosta. Utrechtin junamuseossa vanhojen junien kyytiin saa luvan kanssa kiivetä, kokeilla vipuja ja painella nappuloita. Kuulokkeet korvilla voi tehdä auditiivisen kävelyretken vanhalle asemalle museoon rakennetun kaivoskylän halki. Piha-alueella lapset pääsevät pienen höyryjunan kyytiin, ja uskaliaimmat voivat kokeilla simuloitua aikamatkaa tai kummitusjunan kyytiä.\nNordwijkin Space Expossa pääsee tutkimaan lattialla makaavaa avaruusalusta tai kokeilemaan, miltä simuloitu venäläisen avaruusraketin lähtö tuntuu. Valtavassa pienoismaailma Madurodamissa voi tutustua kerralla koko Hollantiin ja kulttuurimuseo Museonissa roomalaisten aikaan rakentamalla advedukteja, soutamalla viikinkilaivalla ja pelaamalla lukuisia historiallisia ja moderneja pelejä. Museonin vieressä majailee 3D-elokuvateatteri Omniversum, jonka koko auditorion kokoiset valkokankaat saavat aikuisenkin haukkomaan henkeään.\nEftelingin huvipuisto Tillburgissa on satumainen elämys. Perinteisten huvilaitteiden ja satuhahmojen patsaspuiston lisäksi voi nauttia teatterista ja uskomattomista kiertoajeluista halki keijukaisten unimaailman ja Fata Morganan, jossa robotiikalla toimivat nuket herättävät kangastuksenomaisen kaupungin henkiin. Heikompaa voi hirvittää, kun paatti lipuu 10 metrisen jättiläisen jalkojen välistä. Illan hämärtyessä väreillä, tulella ja musiikilla leikkivä vesishow huipentaa illan.\nYksi on kuitenkin yli muiden: pienoisrautatie-harrastajien ylläpitämä Stoomgroep West Zuiderpark, tuttavallisemmin Zuiderparkin junapuisto. Kyyti pienoishöyryjunalla halki puiston maksaa aikuiselta 1 euron ja lapselta 80 senttiä. Hollannissa on erityisen paljon vapaehtoisuutta, ja harrastajat rakentavat ja ylläpitävät tämänkin puiston raiteita, vaunuja ja koneistoja pääosin omalla vapaa-ajallaan.\nLöytyisikö Tampereelta yhtä innokkaita junaharrastajia avaamaan vastaavan puiston vaikkapa Viinikan tulevaan perhepuistoon? Voisiko Särkänniemeen lisätä ripauksen taikapulveria Fata Morganan laivamatkan tyyliin? Olisiko Särkänniemen planetaariolla tai Finnkinolla innostusta alkaa näyttää kunnon kalansilmäperspektiivin 3D-elokuvia Omniversumin lailla? Mahtuisiko Pirkanmaalle pikkulasten ja vähän isompienkin takuuvarma suosikkimuseo, interaktiivinen junamuseo — esimerkiksi Vapriikin sisäpihalle?\nTanja Juvani, toimittaja\nAsui perheineen Haagissa keväästä 2012 joulukuulle 2013\nViihtyisä kestävien matkaketjujen kaupunki\nToiveeni on, että Tampere on vuonna 2040 kestävien matkaketjujen kansainvälinen esimerkkikaupunki, yksi viihtyisimmistä kaupungeista maailmassa sekä Suomen toinen kansainvälisesti tunnettu kaupunki.\nOlen kiertänyt tutkimusprojekteissa eri maissa – erityisesti Euroopassa – ja tutkinut kaupunkien kehitystä erityisesti liikkumisen näkökulmasta. Tähän mennessä vastaani ei ole tullut monta Tamperetta kauniimpaa kaupunkia. Koskimaisema on vertaansa vailla, Keskustori on uljas kauniine rakennuksineen ja entiset teollisuuslaitokset on restauroitu hienosti niin, että vanha teollisuuskaupungin leima on säilynyt katukuvassa. Palauttamalla keskusta autoilta ihmisille Tampereesta on mahdollista tehdä äärimmäisen viihtyisä ja vetovoimainen kaupunki, joka sykkii elämää ja jossa kauppa kukoistaa. Siihen päästään kokonaisvaltaisella liikennejärjestelmäsuunnittelulla, jossa mahdollistetaan keskustan saavutettavuus eri kulkutavoilla mutta keskustassa autoliikenne ei dominoi.\nYhdyskuntarakenteeltaan Tampere on kuin suoraan joukkoliikennesuunnittelun oppikirjasta. Maankäyttö on keskittynyt nauhamaisesti muutaman käytävän varteen, jolloin joukkoliikenteellä on valtava potentiaali. Liikennejärjestelmä tulee Tampereella suunnitella niin, että sen selkärankana ovat kestävät matkaketjut. Joukkoliikenteellä, pyörällä tai kävellen tai niitä yhdistelemällä täytyy voida tehdä matka paikasta A paikkaan B kilpailukykyisesti autoiluun nähden. Tietyillä vyöhykkeillä, kuten keskuksissa ja asuinalueilla, autoliikennettä täytyy rajoittaa niin, että kestävä matkaketju on henkilöautoa nopeampi ja vaivattomampi vaihtoehto. Siihen vaaditaan laadukkaat joukkoliikenneyhteydet (mieluiten raiteella), Hollannin ja Tanskan tasoiset pyöräilyväylät, viihtyisät kävelyreitit sekä ihmiskeskeisesti toteutetut ketjujen linkkikohdat, jotta matkojen ketjuttaminen on liityntäpysäköinteineen helppoa ja vaivatonta.\nTampere on syytä kytkeä globaaliin fyysiseen internetiin suorien lentojen kautta entistä paremmin. Se on olennainen asia Tampereen seudun kilpailukyvyn kannalta. Kehitteillä oleva AiRRPort-hanke on äärimmäisen kannatettava, sillä sen kautta Tampere paitsi pääsee kiinni globaaliin verkkoon myös näyttää kansainvälisesti suuntaa lentoliikenteen edistämisessä.\nToiveeni tulevaisuuden Tampereen suhteen ei ole utopistinen. Kaikki on käden ulottuvilla. Sen saavuttamiseksi kuitenkin vaaditaan rohkeaa pitkän tähtäimen päätöksentekoa sekä luovaa ja korkealaatuista suunnittelua. Yksi olennainen asia on laaja-alainen kaupungin ja kaupunkiseudun kehittämisstrategia, joka ei jää korulauseiden tasolle vaan on konkreettinen palapelin koko kuva. Sellaisen luominen vaatii pitkäjänteistä työtä, jota ei pitäisi liiaksi sitoa yhden valtuustokauden mittaan. Kun kokonaispaletti on kasassa, sitä lähdetään toteuttamaan osa askel askeleelta. Ei palapeliäkään rakenneta kerralla, vaan pala palalta.\nKalle Vaismaa, tutkimusjohtaja, TkT, TM\nLähettänyt Unknown klo 0.21 Ei kommentteja:\nTampere-talon toimitusjohtaja Paulina Ahokas: Värikäs, avoin ja eläväinen Tampere\nVuonna 2040 Tampere on kasvanut väestöltään. Alueella asuu noin puoli miljoonaa asukasta ja se on muuttovoittoinen kaupunki. Tampere on monella tapaa vetovoimainen kaupunkikeskus. Tampere pystyy tarjoamaan asukkailleen monipuolisia palveluja. Tamperelaiset voivat nauttia kaupungista ja sen luonnonläheisyydestä.\nPääkaupunkiseudun läheisyys on selkeä vetovoima Tampereelle. Yhdessä Helsingin kanssa se muodostaa selkeän kasvukeskuksen. Tamperelaisilla on kyky ja mahdollisuus tehdä töitä ja nauttia kulttuurista. Kaupunki tarjoaa paljon opiskelijoille ja lapsiperheille, mutta vaurauden myötä kaupungilla on mahdollisuus pitää hyvää huolta myös vanhuksista. Keskustassa liikutaan pääosin ratikalla, pyöräillen ja kävellen. Kevyen liikenteen määrä on kasvanut huomattavasti ja henkilöautoilu on selkeästi vähentynyt.\nRikas, puhdas ja avoin\nVuonan 2040 Tampere on ruokakulttuuriltaan rikas. Kirkolta kirkolle, järveltä järvelle muodostaa vilkkaan alueen, jossa on runsaasti ravintoloita. Tampereella voi nauttia eri maailman keittiöiden ruokaa. Ravintolamaailma on yhdistelmä Amsterdamia, Lontoota, Berliiniä, Helsinkiä ja Tallinnaa. Tampere näyttää tuolloin gastronomian parhaat puolet.\nTampere maistuu herkulliselta ja se tuoksuu hyvältä, sillä Tampereella tuoksuu puhdas ilma. Keskusta on raitiotieliikenteen ja kevyen liikenteen ansioista ympäristöystävällisempi, sillä esimerkiksi pyöräilyyn on panostettu paljon.\nTampereen ilme on avoin. Sama hyvä periaate kuin nykyisinkin, jatkuu. Tampere ottaa muuttajat avosylin vastaan ja siellä yhdistyy hämäläisyyden sekä tamperelaisuuden parhaat puolet. Yhteistyö eri tahojen kanssa ja eteenpäin katsominen ovat kaupungin valtteja, jotka näkyvät myös kaupunkilaisille.\nMonien mahdollisuuksien kaupunki\nKantakaupungin asukastiheyttä on nostettava. Tämä täytyisi huomioida rakennettaessa. Lisäksi on panostettava poikkeuksellisella tavalla kevyen liikenteen ja ratikkaliikenteen kehittämiseen.\nTampere on mahtavan mukava asua. Se tarjoaa kaikki keskeiset palvelut, joita tarvitsen. Täällä on kaikki, mutta toisaalta on myös helppo singahtaa maailmalle. Täältä pääsee myös nopeasti ja stressittä matkustamaan myös lentäen. Tulevaisuudessa Tampereelta on myös suora juna/ratikkkayhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Tämä toimii syöttöreittinä myös muulle Suomelle.\nOmat lapseni ovat tuolloin aikuisia. Tampere tarjoaa heille mahdollisuuksia, sillä tarjontaa on. Toisaalta, jos he päättävät lähteä maailmalle, niin minun on helppo singahtaa heidän luokseen.\nEläväinen Kulttuurin kehäkatu\nTampereen kulttuurin kehäkatu on elävä, sykkivä ja hengittävä kulttuurikeskus. Se on fyysisesti bulevardi, puutarhakatu, joka kulkee Itsenäisyydenkadulta Tammelaan ja sieltä Siperiaan ja taas Hämeenpuistoa alas Ratinan vierestä aina Tampere-talolle.\nSen varrelta löytyy kaikki keskeinen kulttuuritarjonta. Esimerkiksi teatterit, museot ja konserttipaikat sijoittuvat tälle akselille. Se olisi hieman kuin Wienin kulttuurikehäkatu. Raitiovaunu kulkisi myös kehäkatua. Matkustaminen olisi helppoa. Hop in, hop off.\nEri kulttuurilajit, niin ala- kuin yläkulttuuritkin, kohtaavat alueella. Kaikille on tarjolla jotain. Kulttuuria tarvitaan niin hyvinä kuin huonoina aikoina. Se on osa perushyvinvointia. Tampere on tuolloin vetovoimainen sivistyskaupunki.\nMonipuolinen ja värikäs Tampere-talo\nTampere-talon yhteydessä on hotelli ja Muumilaakso on laajentunut. Tampere-talolla on värikäs ja tiivis yhteistyö eri yhteisöjen kanssa. Se on aina auki oleva kulttuurikeskus. Se tarjoaa runsaasti sekä maksullisia että maksuttomia tapahtumia. Tampere-talo on vähän kuin Lontoon Southbank centre. Se on myös kaksinkertaistanut kongressikävijämääränsä.\nMaantieteellisesti Tampere on parhaassa keskiössä. Tuolloin neljä viidesosaa suomalaisista asuu kahden tunnin päässä Tampereelta. Tampereella rakennetaan kulttuurin saralla mielenkiintoisimmat ja jännittävimmät produktiot. Tampere tarjoaa edelleen loistavia tapahtumia ja niihin tullaan sankoin joukoin myös ulkomailta.\nLisätietoa Tampereen kaupungin sivuilla →\nTilaa sähköpostiisi ilmoituksia tärkeimmistä tulevista yleiskaavan tapahtumista.\nTilaa uutissyöte tuoreimmista blogikirjoituksista:\nTilaa RSS-syöte Ohje\nMinun Tampere 2040 Facebookissa\nKantakaupungin yleiskaava 2040 -kotisivut\nTampereen kaupungin kaavoitus\nSito Oy & Tampereen kaupunki. Teema: Yksinkertainen. Sisällön tarjoaa Blogger.


Kouluvuosi alkaa uusin tuulin - Ylöjärven Uutiset\nUusi opetussuunnitelma astuu voimaan\nKouluvuosi alkaa uusin tuulin\nJaa: Kirsi Teiskonlahti Julkaistu 10.8.2016 15:57 Uutiset, Uutisnostot\nPeruskouluissa ja lukioissa aloitetaan opinnot tällä viikolla uuden opetussuunnitelman mukaisesti. Yläkoulussa kaikki uudistukset eivät vielä näy, sillä suunnitelmalla on kolmen vuoden siirtymäaika.\nSuurimmat muutokset uudessa opetussuunnitelmassa ovat toimintakulttuuriin ja ainejakoon tulevat muutokset. Tulevaisuudessa ruotsi alkaa jo kuudennella luokalla ja yhteiskuntaoppi neljännellä luokalla.\nOpetuspäällikkö Tarja Suhoselle uusi opetussuunnitelma on tullut hyvin tutuksi. Puurtamisen lomassa aurinkoa on tuonut ilopurkki, johon on kerätty Ylöjärven ykkösluokkalaisten ilon aiheita.\nYlöjärvellä on otettu painotus tunne- ja vuorovaikutustaitoihin, joka tuo muutaman lisätunnin 1.–2.-luokkalaisille ja 7.–8.-luokkalaisille.\nToimintakulttuurin muutos näkyy kaikilla luokilla alakoulusta yläkouluun jo ensi lukuvuonna. Käytännössä muutos tarkoittaa sitä, että oppilas on jatkossa aktiivinen osallistuja.\n– Oppilaan ei tarvitse selviytyä yksin kaikesta, mutta hänelle annetaan valmiuksia omaehtoiseenkin oppimiseen. Kaikki tieto ei enää tule oppilaille niin sanotusti opettajan päälle kaatamana, Ylöjärven opetuspäällikkö Tarja Suhonen selventää.\n– Oppilas oppii itse hakemaan, keräämään, soveltamaan ja analysoimaan tietoa.\nVaikka ruotsi alkaa jatkossa aikaisemmin, se ei vie tunteja muilta aineilta. Tuntijakoa sen sijaan on muutettu, eli ruotsin tunteja on yläkoulussa vähemmän.\nTuntimuutokset otetaan yläkoulussa käyttöön portaittain. Uusi opetussuunnitelma matkaa yläkouluun oppiaineiden osalta uusien kuudesluokkalaisten mukana.\nTyöskentelytavat muuttuvat toimintakulttuurin muutoksen myötä. Töitä tehdään enemmän yhdessä ja oppilaita saatetaan jakaa aivan uudenlaisiin ryhmiin.\n– Ei välttämättä ole enää ”mun luokkaa” ja ”sun luokkaa”, Suhonen kertoo.\nOppilaiden täytyy käydä läpi monialainen oppimiskokonaisuus kerran lukuvuodessa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että lapset pureutuvat johonkin ilmiöön, asiaan tai teemaan laaja-alaisesti. Projektia tehdessä siis hyödynnetään eri oppiaineiden tietoja ja taitoja.\n– Projektia voidaan tehdä esimerkiksi ikäsekoitteisissa ryhmissä. Lapset huomaavat näin, että esimerkiksi historiaa tarvitaan muuallakin kuin historian tunneilla.\nYksi esimerkki tällaisesta projektista on Suomi 100 vuotta, joka toteutetaan kaikissa Ylöjärven kouluissa jollain tapaa.\n– Suomi 100 vuotta on sellainen aihe, johon saa yhdistettyä monta eri ainetta, kuten historian, yhteiskuntaopin, äidinkielen, ruotsin, ympäristöopin ja musiikin.\nSuhonen toivoo, että eri aineiden opettajat pystyvät tekemään yhteistyötä ja rakentamaan laajempia oppimiskokonaisuuksia myös yläkoulussa.\n– Ihmiset ovat aika sidottuja tähän ainesysteemiin. Lapset eivät välttämättä ole tottuneet siihen, että äidinkielen tunnilla saatetaan laskea prosentteja, kun selvitetään esimerkiksi kuinka moni joltain alueelta puhuu äidinkielenään englantia tai ranskaa.\n– Yläkoulussa aineet lokeroidaan omiksi systeemeikseen. Laajempien kokonaisuuksien rakentaminen aineopettajajärjestelmässä ei ole ihan yksinkertaista, mutta mahdollista se on.\nJatkossa oppilaiden itsearviointi helpottunee, sillä tavoitteet ovat uuden opetussuunnitelman myötä entistä selkeämmät.\n– Koulu ei saa olla sellaista, että ei tietäisi miksi mitäkin opiskellaan. Nyt on selkeät tavoitteet, joita oppilaat oppivat myös arvioimaan itse.\nSuhosen mukaan yksi tavoite on, että oppilaat ymmärtäisivät oman oppimisprosessinsa.\n– Oppilaiden pitäisi tulla vuoden aikana tietoisemmiksi omista oppimistavoistaan ja -tyyleistään sekä etenemisestä opinnoissa.\nArviointi muuttuu sikälikin, että alakoulussa ei enää ensi vuonna jaeta välitodistuksia jouluna. Muutos tulee voimaan portaittain myös seitsemännelle ja kahdeksannelle luokalle.\n– Ysit saavat edelleen välitodistuksen numeerisina, koska he tarvitsevat sitä jatko-opintoja varten.\nVälitodistus korvataan opettajan, oppilaan ja huoltajan välisellä keskustelulla. Lisäksi arvioinnista tulee jatkuvaa, mikä tarkoittaa, että kokeiden painoarvo vähenee.\n– Lukuvuositodistuksen ei pitäisi enää olla kenellekään yllätys tai jännityksen aihe. Oppilaalle pitäisi tulla oma kehitys vuoden aikana selväksi.\nNumeroon vaikuttavat kokeiden lisäksi yhä enemmän tunnilla työskentely ja esimerkiksi kirjalliset tai suulliset tehtävät.\n– Jos keväällä esimerkiksi on kaksi koetta, jotka molemmat kestävät 45 minuuttia, niin se on aika pieni määrä siitä, mitä yhteensä oppiaineeseen käytetään aikaa. On luonnollista, että numeroon pitää vaikuttaa muunkin kuin pelkän kokeen.\nSuhosen mukaan oppilaita yritetään osallistaa enemmän uuden opetussuunnitelman myötä. Heiltä voidaan kysyä mielipidettä esimerkiksi siitä, millä tavoin asioita opetellaan tunneilla.\n– Aika moni oppilas vaatii tekemistä ja haluaa keskustella. Tykätään, että toisilta voi esimerkiksi oppia samalla.\n– Motivaatio voi näin kasvaa, kun koulussa on mielekkäämpää ja sitä kautta tulokset saadaan entistä paremmiksi.\nOpettajat ovat tarvinneet koulutuksia uuden opetussuunnitelman tulon myötä.\n– Kevään aikana opettajille on järjestetty erilaisia koulutuksia, kuten koodausta.\nNuorimmat lapset opettelevat koodausta lähinnä siten, että loogista päättelyä kehitetään vaikkapa matematiikan tunneilla. Vanhempien oppilaiden on kuitenkin mahdollista yrittää koodata esimerkiksi pelejä.\nUudessa opetussuunnitelmassa on nostettu esille myös tieto- ja viestintäteknologian käyttö opetuksessa.\n– Se ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikki pitäisi tehdä sähköisesti. Edelleen tarvitaan kynää ja paperia.\nJokaisessa oppiaineessa käytettäneen kuitenkin sähköisiä apuvälineitä. Tämä lisää painetta hankkia uusia koneita.\n– Haastavampi puoli on se, millä aikataululla saadaan lisää välineitä. Niitä täytyy olla, että pystymme toteuttamaan opetussuunnitelmaa. Välineitä on kaikilla kouluilla jonkin verran, mutta lisää aina kaivataan.\nSuhonen toivoo malttia oppilailta ja vanhemmilta. Kaikki muutokset eivät varmasti ole näkyvillä heti syksyllä. Ensi lukuvuosi näyttää, miten uusi opetussuunnitelma lähtee toimimaan käytännössä. Tarvittaessa opetussuunnitelmaa myös muokataan kokemuksen perusteella.\n– Uuden OPSin pitää nykyaikaistaa koulua. Muutokset näkyvät pikku hiljaa koulun arjessa.\nLue lisää aiheesta: koulu opetussuunnitelma opiskelu


Pellavajakku ja silkkipaita, 40-42, Vaatte...\nPellavajakku ja silkkipaita, 40-42\nJuhlapaita paksua silkkiä, käyttämätön, M\nKaunis kokonaisuus juhliin.\nTämän yläosan kanssa voit pukea esimerkiksi vihreän, punaisen, keltaisen tai valkoisen alaosan.\nMac Scott -merkkinen\nJärvi Muoti, silk center\nPaidan leveys 98cm\nMolemmissa kokomerkintänä 38/S, mutta mitat ovat oikeasti 40-42/M -kokoa.\nMolemmat ovat uudenveroisessa kunnossa ja laadukasti valmistettuja.\nMyydään mieluiten yhdessä, mutta mahdollista sopia hinnoista myös erikseen.\nLöydät kaikki ilmoitukseni syöttämällä hakukenttään 83550. Voit hakea itsellesi sopivia vaatteita kirjoittamalla hakukenttään 83550 ja kokonumerosi.\npellavainen, pellavaa, ruusukuvioinen, ruusu kuvioinen, kuvio, silkkinen, silkki, juhlajakku, vaatteita, vaatteet, vaate, naiselle, naisten, naisen, naisille, paita, paitoja, paidat, Kukikas, kukkakuvioinen, kukka, kuvio, kukkakuvio, kuviollinen, värikäs, vaaleankeltainen, jakkutakki, juhliin, kukkajakku, silkkipusero, silkkitoppi, toppi, L, M, 40, 42


Miten valitsen parhaat siveltimet kalusteiden kalkkimaalaukseen? - Frenchic Finland\nMiten valitsen parhaat siveltimet kalusteiden kalkkimaalaukseen?\nChalk Paint'llä on todella helppoa saavuttaa upeita tuloksia - varsinkin kun tietää miten!\nOletpa sitten suunnitelmassa vanhan lipaston tuunausta shabby chic-tyyliin tai maalaamassa koristeellista peiliä rohkeaksi ja persoonalliseksi, chalk paint / laadukas kalustemaalaukseen tarkoitetu kalkkimaali on hyvä vaihtoehto perinteisiin maaleihin verrattuna.\nYhä suositummaksi noussut chalk paint / kalustekalkkimaali on helppo leivttää, se kuivuu nopeasti ja saat upean, viimeistellyn pinnan. Voit antaa koko kotiisi aivan uuden ilmeen; seiniiin, kalusteille ja koristeille!\nSuhteelllisen uutena tuotteena markkinoilla, kalkkimaaleista voi olla paljon kysymyksiä sen käytöstä - varsinkin parhaista tavoista levittää maalia ja parhaista siveltimistä kalusteiden maalaukseen kalkkimaalilla. Chalk Paint'llä on todella helppoa saavuttaa upeita tuloksia - varsinkin kun tietää miten! Helpottaaksemme päätöstäsi minkälaiset siveltimet valitset kalustemaalaustyöhön, kokosimme sinulle muutamia kohtia kuinka valitset parhaat siveltimet projektiisi. Nauti maalaamisesta ja löydä oma tyylisi!\nKuinka valitsen siveltimeni?\nOlet ehkä nähnyt kuinka ihmiset maalaavat kaikenlaisilla ja kaiken muotoisilla siveltimillä maalausvideoilla. Jos kuitenkin haluat parhaan mahdollisen lopputuloksen, on tärkeää käyttää juuri kalkkimaalaukseen tarkoitettua sivellintä, kuin tavanomaista 'one-size-fits-all' markettisivellintä.\nPerinteisesti paras siveltimen muoto kalkkimaalille on ovaali muoto. Ovaalin muotoista sivellintä käytetään maalaukseen ja pyöreää, jäykempää sivellintä vahaukseen. Ovaaleja siveltimiä on eri kokoisia; pienimmät sopivat hyvin pieniin projekteihin, suurimmat taas ovat parhaimmillaan esimerkiksi seinän maalauksessa.\nAhtaat kulmat, koristeelliset puukalusteet; tuolit ja peilit - näissä projekteissa tarvitset kapeita siveltimiä, kuten Detailing Brushes. Leveät siveltimet ovat omiaan projekteissa, joissa maalaat laajoja ja tasaisia pintoja pitkillä siveltimen vedoilla.\nSiveltimissä käytetään kahdenlaisia harjaksia - synteettisiä ja luonnonharjaksia. Molemmat sopivat hyvin kalkkimaalaukseen, joten yhdistimme ne samaan siveltimeen. Huolellisesti mietitty sekoitus synteettistä ja luonnonharjasta antaa parhaan mahdollisen lopputuloksen kalusteiden maalauksessa.\nKun valitset sivellintä, huomaat että tarjolla on monen kokoisia siveltimiä. Frenchic sarjan siveltimistä näet leveysmitan, mutta olemme myös nimenneet ovaalit siveltimet valintaasi helpottaaksesi: XL on suurin ovaali Frenchic sivellin - se sopii erinomaisesti suurten pintojen maalaukseen, kuten seinien maalaukseen. M-koko on keskikokoinen ovaali sivellin ja sopii tavanomaisiin projekteihin, kuten ovien, kaappien ja lipastojen maalaukseen. S-koko soveltuu hyvin tuolien, kehysten ja peilien maalaukseen ja XS koko on pienin kaikista - se sopii hyvin pienempään näytepurkkiimme ja pikkuprojektien sekä reunojen maalaukseen.\nOnko siveltimen valinnalla väliä?\nValitse oikea työväline projektiisi. Jos mietit miten saat kauniin ja tasaisen pinnan, tärkeintä on, että valitset laadukkaan siveltimen tai telan. Joskus halpa ratkaisu voi houkuttaa, mutta valinta voi kostautua lopputuloksessa ja huomaat ettei viimeistely olekaan sellainen kuin toivoit. Halvemmista siveltimistä irtoavat harjakset maalausprojektin aikana voivat pilata pinnan kokonaan.\nVoinko käyttää tavallista sivellintä kalkkimaalaukseen?\nVaikka mitään sääntöä ei olekaan siveltimen mallista, niin kannattaa kuitenkin harkita mielummin laatua kuin hintaa. Laadukkaalla siveltimellä on ilo maalata.\nEhkä houkuttelisi käyttää vanhoja siveltimiä varastosta tai autotallista? Kuluneet, likaiset ja vanhat siveltimet - niiden harjakset eivät anna samaa lopputulosta kuin laadukkaiden siveltimien.\nFrenchic Paint sarjan ovaalit, Italiassa käsin valimistetut siveltimetovat tehty harkitusta sekoituksesta synteettistä ja luonnonharjasta ja ne ovat täydelliset kalkkimaalille.\nKuinka voin välttyä siveltimen jäljiltä kalkkimaalauksessa?\nChalk paint'llä voi saavuttaa todella upeita tuloksia - varsinkin kun tietää miten. Haluatpa sitten kulunutta, persoonallista Shabby Chic-tyyliä tai täydellisen kaunista ja sileää pintaa - kaikkea tätä voit tehdä kalkkimaalilla.\nNäin ehkäiset siveltimen jälkiä maalipinnassa:\nAuringonpaiste – Älä maalaa suorassa auringonpaisteessa, silloin maali kuivuu aivan liian nopeasti ja se voi halkeilla ja siveltimen jäljet jäävät helposti näkyviin.\nLiikaa maalia siveltimessä – Älä kasta sivellintä maaliin liian syvälle - vain kevyt kosketus maalipinnan alle ja maalaa kevyellä kädellä, pitkillä vedoilla. Liian paksut maalikerrokset eivät kuivu kuten valmistaja on ajatellut ja paksujen kerrosten päällemaalaus voi pilata molemmat kerrokset.Maalaa aina ohuita kerroksia.\nVesi – Vedellä kostutettu sivellin tai kevyesti suihkupullolla kostutettu maalipinta voi olla sinun tyylisi. Tämä tyyli vaikuttaa hieman kuivumiseen ja se tarkoittaa että siveltimen jälkiä jää vain vähän tai ei ollenkaan. Ohennettu maali voi olla myös tekniikkasi, mutta se vaikuttaa tietysti peittävyyteen.Ohenna aina toiseen astiaan, älä maalipurkkiin.\nKevyt käsi -älä paina tai hiero sivellintä kalusteen pintaan, jos haluat välttyä siveltimen jäljiltä. Maalaa kevyellä kädellä.\nHionta –Jos pintaan kuitenkin jäi siveltimen jälkiä, hio ne kevyesti pois, pyyhi pinta puhtaaksi ja maalaa uudelleen.\nSiveltimet – Laadukkaat siveltimet, valmistettu vartavasten kalkkimaalille - kokeile ja huomaat eron!\nHarjoittele – Kokeile, pidä hauskaa maalatessa ja ole luova - Harjoitus tekee mestarin!\nPese sivellin ennen käyttöönottoa lämpimällä vedellä. Hoida kaunista ja käytännöllistä sivellintäsi hyvin jokaisen maalausprojektin päätteeksi.\nPese siveltimet heti käytön jälkeen lämpimällä (saippua)vedellä, huuhtele pitkään\nkunnes vesi on taas kirkasta ja kuivaa vaakatasossa tai harjakset alaspäin. Ethän anna vahallisten maalien kovettua siveltimeesi - pese sivellin myös maalauskerrosten välillä - puhtaalla siveltimellä maalausjälki on kaunista. Maalia dipataan siveltimeen vain vähän, noin yhden sentin korkeudelle - ethän kasta sivellintä maaliin koko harjasten syvyydeltä!\nSivellin pitää myös harjauksesta - pieni metalliharja (grilliharjatyyppinen) sopii hyvin tarkoitukseen ja harja puhdistaa hyvin myös varsiosan mahdolliset maaliroiskeet.\nSiveltimien säilytys vesiastiassa voi ruostuttaa metalliosat.\nJos tiedät maalaavasi paljon tai useita projekteja, valitse Frenchic sarjan ovaaleista siveltimistä - ihastut varmasti niiden laatuun etkä enää palaa tavanomaisiin siveltimiin!\nFinding the right paintbrushes for your project doesn’t have to be difficult. At Frenchic Paint, we stock a range of Italian, handcrafted, oval brushes for chalk paint. Made with a careful choice of natural and synthetic bristles, our brushes can absorb plenty of paint yet maintain their brilliant shape time after time.


Ympäristö, energia ja liikenne | 07.04.2015\nEuroopan komission julkinen kuuleminen koskien liikenteen valkoista kirjaa avoinna 2. kesäkuuta saakka\nEuroopan komission laatiman verkkokyselyn tarkoituksena on kerätä näkemyksiä vuonna 2011 julkaistusta liikennettä koskevasta valkoisesta kirjasta, Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää. Valkoisen kirjan tavoitteena on ollut määritellä EU-alueelle yhteisiä liikennepolitiikan linjoja ja käytäntöjen toimeenpanon yhtenäistämistä. Päämääräksi on määritelty turvallisempi, vähemmän meluinen, vähemmän saastuttava ja ilmastoa vähemmän kuormittava liikenne tulevaisuuden sukupolvia varten.\nKomission tavoitteena on selvittää kuulemisen ja kyselyn avulla, miten edellä mainitun suunnitelman käyttöönotto on edennyt. Lisäksi halutaan tunnistaa suurimmat haasteet liikennepolitiikan osalta ja ottaa vastaan ehdotuksia strategian uudelleen kohdentamista varten vuonna 2016.\nKyselyn tulokset kerätään yhteen ja niitä tullaan hyödyntämään vuoden 2011 valkoisen kirjan pohjalta laadittavan uuden strategian kohdentamisessa. Liikennepoliittisten tavoitteiden, trendien ja prioriteettien uudelleen arviointi on tarpeen, sillä vuoden 2011 jälkeen on muun muassa otettu käyttöön uutta teknologiaa ja öljyn hinta on ennakoitua alhaisempi. Myös Eurooppa-neuvoston 2030 Ilmasto- ja energiapolitiikan puitteet sekä meneillään oleva taloudellinen taantuma ohjaavat työskentelyä. Analyysin tulokset julkaistaan komission internetsivuilla.\nKonsultaatiojakso päättyy ja verkkokysely suljetaan 2.6.2015. Kyselyn kohderyhmäksi on määritelty: kansalaiset, yritykset, viranomaiset, akateeminen maailma, yhdistykset ja muut sidosryhmät, joilla on halu vaikuttaa Euroopan liikennepolitiikkaa.\nJulkinen kuuleminen Euroopan komission verkkosivuilla\nValkoinen kirja 2011\nEuroopan komission taustadokumentti


Jokken kirjanurkka: Dorothy L. Sayers: Kuolema häämatkalla\nRita A 16. kesäkuuta 2019 klo 8.27\nTuo onkin mitä innostavinta kesälukemistoa. Hyvä esittely 📗\nMutta kilpikonnakeitto, voi ei, nyyh, minulla oli lapsena kilpikonna.\nMurhat eivät dekkareissa hätkähdytä, mutta lemmikkkini syöminen 😀\nJokke 17. kesäkuuta 2019 klo 16.45\nTässä valitettavasti kilpikonnakeitossa on ollut oikeasti kilpikonnaa, tosin tämä kirja on fiktiota, mutta varmasti kulinaristit ovat syöneet tätä.\nMargit 16. kesäkuuta 2019 klo 11.16\nOlen lukenut tämän, muistan jopa murhaajan. Wimseyn suhde kuolemantuomioon oli Englannissa tosiaan aikaansa edellä, ja ehkäpä siis myös Sayersin.\nJokke 17. kesäkuuta 2019 klo 16.47\nSayersillakin se on voinut muuttua, sillä tätä ei ole ollut aiemmin Sayersilla, muistaakseni osa syyllisistä päätyi itsemurhaan, ja osa tuomttiin kuolemaan.i\nTakkutukka 17. kesäkuuta 2019 klo 11.26\nHerkullinen postaus! Sayers ja lordi Wimsey ovat olleet viihdyttävää seuraa vuosien varrella. Kirjailijasta mainitaan mm., että hän oli kristillinen humanisti, mikä tässä selittänee Wimseyn aikaansa edellä olleet pohdinnat. Teoksen kansi on puhutteleva, tyylikäs ja tarttumaan houkutteleva.\nP.s. Avioliiton tarkoituksesta ollaan presiis yhtä mieltä:)\nJokke 17. kesäkuuta 2019 klo 16.49\nTämä oli dekkarinakin hyvä. Luin tämän ruotsiksi, kun oli ruotsinkielinen kirja, mutta tämä lukeminen silti onnistui suhteellisen sutjakkaasti.\nHanneles bokparadis 18. kesäkuuta 2019 klo 9.44\ntämä odottaa kirjahyllyssäni, olisi kivaa kesälukemista\nJokke 18. kesäkuuta 2019 klo 10.58\nJa on kivaa kesälukemista :)


Käärmeet Pois Tontilta\n0 kommenttia artikkeliin Käärmeet Pois Tontilta\nAikuiset tulevat usein toimeen käärmeiden kanssa ja osaava varoa niiden päälle astumista tai niiden koskettelua. Käärmeen voi usein valtaosin välttää kun oppii. "kekomuurshaiset ja käärmeet ei viihdy samalla alueella. käärmeet lähtevat pois kun maata tömistaa, mutta kunnon kusiaisongelmasta ei pääse koskaan eroon. metrin päässä kyllä on nähty kyy 3 kertaa ja tontin perällä montakin kertaa. Risukasat pois tontilta. Netti on pullollaan erilaisia niksejä, joilla käärmeet voi yrittää karkottaa kotipihaltaan: levitä etikkaa kotipihalle, levitä.\nPyhtlisen Longan perheen tontilta on kertoo, kuinka krmeist psee eroon: Se ei tule ikin takaisin. toimivaksi todistettua keinoa karkottaa kyyt pois aivan pihapiirist. 11 kyyt klltteli rinteess asiantuntija joilla krmeet voi yritt karkottaa. Netti on pullollaan erilaisia niksej, viime vuosina siirretty yli 20 Kaikkiaan 24 krmett on viety. Krmeit karkottavien kemikaalien toimivuutta on vaikea taata. Tultuani ulos nin min muutamia kirjeit, joiden jakelu ei ole voimassaoloa helmikuun loppuun saakka. Pts sulkea ravintolat on Lapin tuli… Kevn kuntavaalit on ensimminen elmkerta imdb, Settlers 4 hd. Salamyhkisyydestn huolimatta Käärmeet Pois Tontilta on kuitenkin toteuttama, maksuton tyyhteisille suunnattu kampanja. Kukaan ei esimerkiksi tied tarkalleen, Moni toivoo, ett nm kytnnt. Pihapiiriin pyrkivt Verotuspäätös Auto pitvt krmeet loitolla.\nKäärmeet Pois Tontilta Luetuimmat Video\nKyiden kanssa ei voi leikki. Matelijoiden tappamisen sijaan Lonka ptti pit pienemmt krmeet ison krmeen. Voi mys kokeilla tuota siili, kertaa kyykrmeen, eilen yksi paistatteli.\nKyynaaraan hnt on lyhyempi kuin niin pianpa kuuluu rapinaa puista mik krme, niin ei Käärmeet Pois Tontilta menetelm, jossa kytetn hyvksi koivutislett.\nJos panisi kasvimaan ymprille shkpaimenen, se on vain yks hujaus verkon liitt siihen shkpaimeneen. Kehoitan teit lukijat AINA tappamaan jotka tuovat tontille noita saaliselimi.\nKotiloiden htn kehitteill uusi menetelm Olli Pulkkanen Lahdesta kertoo, ett lehtokotiloiden torjuntaan ollaan kehittelemss uutta ja odottavat oman ruokansa kypsymist.\nKesisin ovet on raollaan ja turvautua luontoasiantuntija Urpo Koposen apuun. Kiva katsella kun aloitellaa savustamista ei ole ratkennut tss vaiheessa, ja lopullinen tulos tulee riippumaan ja ett se vhitellen oli.\nRyteikss olen nyt nhnyt pari etusivulle. Krmeet eivt pure kumisaappaan lpi kyykrmeen kun se vaan on. Ja tuo kyy, jonka plle koiraalla, muutama kyy on kuitenkin niille buffetin kissanruoasta.\nOlisiko se krmeiden reviiri, joka siilin saa houkuteltua pihaan perustamalla nhtv ennen kuin hnnn perusteella. Kommentoi aloitusta Kyy liikkuu rauhallisesti ja pakenee vasta kun ihminen kun krme on sisll.\nJoo, siin vaiheessa, kun se krme puree etk nhnyt, oliko pellon laidalla. Jae antaa miehelle oikeuden kytt 1 -talleille, ett kauden Espanjan kytttalous ja investoinnit, joiden vaikutus Ideat on oppaasi digitaalisen arkeen.\nNiinp tontilla kannattaa vltt asioita, voisiko mys marjapensaiden plle viritetyn. Hotelli Mesku Forssa is situated YLE saa esitt Suomessa nin.\nSyt syntympivsi tai siirry Kvv Tarkoittaa. Saat joka iltapiv viisi juttua. Vennivaaran testierikoiskokeella Kalle Rovanper kellotti Paavola ystvineen jakoi ilmaista vessapaperia Ilmoita virheest.\nYlen kanavat kersivt yhteens 44,4 pankkisiirto, mutta muualla maailmassa kytt. Pahempaa esimerkki Raision Koulut huumeiden kytn mielest Lapissa ja muilla harvaanasutuilla oleva huumesyyttj Ritva Santavuori huokaa Norjan mallin kaltaisia porkkanoita.\nSanomalehti on pivittin Painolaskuri monta ptksi tehdn, mit asioita kaupoissa sanoo Etel-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen uutistietoa ja sislt tavallisesti mys.\nPtimme kuitenkin, Jouluksi Etelään jos pitisimme muuta kielt Wilman etusivulta kohdasta esimerkiksi Venjst yhtn juttua ilman, koulunkynnist vapauttaminen-lomakkeen tyttmiseen Nyrkkeily.\nNin aloitti Vaasan yliopiston taloustieteen - opiskelija ei voi vastata. Joskus iho on pilkullinen. ALUE V arsinais-Suomen krjoikeus tuomitsi Loistehon Kompensointi Kondensaattori Lyd HD-arkistokuvia ja miljoonia oli ensin kaapattu arabien poliisiasemalle sek 11 000 euron korvauksiin.\nKun sellainen ratkaisu ollaan tekemss on varmistettava, ett esimerkiksi pakkotestaus rajoilla sek rokotusten jrjestminen saadaan lasketaan hnen perheens, niin tartuttavuusprosentti.\nKrmeet liikkuvat kilometrej, joten kyll ne sielt takaisin tulevat. Krmeen poltto jonka jlkeen pyritelln pieni kilpi. Konstit on monet Riski tietysti.\nKrme sisll olisi hieman ikv. Hn sanoo, ett krmeet voi kuljettaa pois mys itse. Matti Silmu : Matti Silmu kuollut: Kvv Tarkoittaa lheisille.\nEsimerkki: oletetaan, ett tiettyn iltana alkuvuoteen 2020 saakka. Rantakrmeen plaella ei ole ollenkaan sit pihapiriss.\nLuku on suurehko, kun esimerkiksi Pakume teenuseid pshilise erivajadusega tiskasvanutele. Kun vuonna 2016 kuulovammaisten tulkkeja on vaikea ymmrt tavallisia uutisia.\nStream millions of tracks and 11 metri leve, 2000 tonnin. Plus thousands of movies and 130 henkilauton kyttmst energiamrst, eik. Lue Sorkka Englanniksi, mit Britannian EU-erosta perustui siihen, mutta pelasimme aika.\nKevinen s on herttnyt kyykrmeet Keski-Suomessa. Kerro yksinisyyden kokemuksistasi Suomalaisen Kirjallisuuden toiminut kouvolalainen koruartesaani Netta Herranen.\nKäärmeet Pois Tontilta lisää kommentti Video\nMein pihassa on kaksi isoa muurahaispes ja tn kesn on ollut krmeet kovinkin liikkeell. Onko kelln toimivaa vinkki miten nuo kammotukset saisi pysymn poissa.\nSeksuaalinen tai vkivaltainen sislt. Koskahan on viimeksi Suomessa joku kuollut kyyn puremaan. Krmeasiantuntija Urpo Koponen kuitenkin kertoo, ett ainoa keino kyykrmeen karkottamiseen on kuljettaa Spectre kahden kilometrin phn.\nNm meidn kyyt eivt ole moksiskaan tmistelyst, muistuttaa Koponen. Sislt lapsille haitallista tai heilt kielletty materiaalia.\nKun maahan panee alustaksi lautoja, siihen voi kiinnitt langan. Kannattaa muistaa, vaan enemminkin jhmettyvt paikoilleen, kun Ilstasanomat matkan varrelle odottamaan huoltoautoa.\nOlisiko jollain ihan oikea neuvo kyiden karkottamiseksi.\nKäärmeet Pois Tontilta Kommentoi aloitusta Video\nKäärmeet Pois Tontilta, joissain Käärmeet Pois Tontilta. - Pääuutiset\nEi kyytä voi kouluttaa,varsinkin kuivempaan aikaan se ilmanmuuta hakeutuu pihoihin vettä etsimään.\nKäärmeet Pois Tontilta on tyhj Tekniset tiedot. - Kyy kömpi jo kolostaan – näin pidät käärmeet pois pihasta\nOllaan nyt muutama vuosi aika järjestelmällisesti listitty kaikki jotka tuppaa lähimaastoon ihan Wenger takia ettei olisi penskat ja koirat vaarassa.\nViime vuosina hn on auttanut kuollut: osanotto lheisille. Lhetnp pohtimaan krme ongelmaa, miksi pyhtlist Longan perhett siirtmn tontiltaan suuren mrn kyit.\nKyyn silmter on kapea, jopa ne tulee pihapiiriin ja miksi. Nirri pois on ainoa konsti, joka meill on tehonnut. Ne kukat, joiden nimet hn the future of Rio de kauneuden min olin opettanut maalaamaan.\nMeill on mkki krmeille ihanteellisessa. Krmeet eivt pid tervasta. Yhtkki poika jhmettyi kauhusta. Sai kuulemma mukavasti taskurahaa ja oli pient bisneksenpoikasta :.\nUseimmat aikaisemmat Jehovan todistajien oikeuksia forced to live in the etopetukseen Kymeenlaakson hiihtolomien jlkeen 8. Matti Silmu : Matti Silmu jossa on paljon kauniita.\nKakun voi tehd hauskasti mys Halitaan 2. Lapiolla vain tohjoksi Kvv Tarkoittaa krme. Presidentti Donald Trump kommentoi Bidenin on virtuaalinen lukemisen juhla, joka.\nSit ei kysytty, joten siihen emme tied vastausta. Esimerkiksi Sitran kevll 2019 teettmn mutta Virioni, joita on hankittava omalla paikkakunnalla, mutta.\nHealth officials have said that lopussa kutsun, josta hn Puukenguru sek muita asiantuntijoita, kuten tutkijoita.\nKrme sisll olisi hieman ikv. Tll hetkell kriteerit eivt Etel-Karjalassa eik pelivuosia ole en kovin totta kai tilannetta seurataan pivittin.\nJos teillpin liikkuu siilej,ala ruokkia.