Keskustavaikuttaja irtisanomislaista: ”Veikkaan että tilalle tulee voimakkaasti muutetumpi malli” | Uusi Suomi\nKeskustavaikuttaja irtisanomislaista: ”Veikkaan että tilalle tulee voimakkaasti muutetumpi malli”\nKuva: Ossi Kurki-Suonio\nHallitus ilmoitti tuovansa työpolitiikkansa eduskunnan arvioitavaksi hallituksen tiedonannolla. Kuvassa vasemmalta kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kalle Jokinen, pääministeri Juha Sipilä (kesk) sekä työministeri Jari Lindström (sin).\nKuva: Ville-Veikko Rantamaula\nKeskustan puoluehallituksen jäsen Ville-Veikko Rantamaula.\nKeskustan puoluehallituksen jäsen Ville-Veikko Rantamaula uskoo, että Juha Sipilän (kesk) hallituksen suunnitelma helpottaa irtisanomista pienissä yrityksissä muuttuu vielä.\n”Nyt tämä elementti on kyllä sellainen, että sitä kannattaa vielä vakavasti harkita hallituksen toimesta, mihin asti sitä kannattaa vielä viedä eteenpäin.”\nRantamaula osallistui torstaina keskustan puoluehallituksen kokoukseen, jossa se antoi Sipilälle ja puolueen ministereille luvan edistää irtisanomisten helpottamista pienyrityksissä.\n”Laitetaan kova kovaa vastaan, perääntymässä ei olla millään”, Rantamaula kuvasi Iltalehdessä kokouksen tuntoja.\nLausunto on herättänyt myös kummastusta, koska Rantamaula on siviiliammatiltaan keskusjärjestö Akavaan kuuluvan Tral-liiton vaikuttamisjohtaja.\nMihin suuntaan oikein vaikutat?\n”Olen koko ajan vastustanut tätä irtisanomisten helpottamista alun perin alle 20 hengen yrityksissä. Olen perustellut sen omasta mielestäni täysin tarpeettomana, lainsäädäntöä sotkevana ja epäoikeudenmukaisena pienten yritysten työntekijöiden näkökulmasta. Kantani ei ole muuttunut milliäkään”, Rantamaula sanoo.\nJo aiemmin Puheenvuoron blogissaan Rantamaula on kritisoinut esitystä. Viime keskiviikkona julkaistussa kirjoituksessaan hän katsoi irtisanomislaiksikin kutsutun lakihankkeen olevan keskustan hengenperinnön vastainen.\n”Tämä ei myöskään istu esimerkiksi Suomen Keskusta rp:n alkiolaiseen ajatteluun, jossa ollaan aina heikomman puolella. On hyvä muistaa, että juridisesti työntekijä on aina heikommassa asemassa kuin työnantaja”, Rantamaula kirjoitti.\nTiukasta kannastaan huolimatta Rantamaula ei jättänyt keskustan puoluehallituksen pöytäkirjoihin eriävää mielipidettä.\n”Ymmärrän hyvin puoluehallituksen kannan tässä tilanteessa. Hankala oli lyödä pakkiakaan. Ymmärrän, että tilanteessa on mentävä eteenpäin. Onko lopputulos sitten se, että tämä lakiesitys tulee olemaan siellä ensi keskiviikon jälkeen – ja varmasti saa äänestyksessä mandaatin – se ykkösasia vai tuleeko sen tilalle joku muu? Veikkaisin itse, että jossain kohtaa tämän tilalle tulee ainakin hyvin voimakkaasti muutetumpi malli”, Rantamaula sanoo.\nHänen mukaansa koko lakihankkeen taustalla vaikuttaa se, että työmarkkinakeskusjärjestöjen neuvottelut paikallisesta sopimisesta kariutuivat. Irtisanomisten helpottamista Rantamaula kuvaa ”Suomen Yrittäjille sivusta vedetyksi kakkupalaksi”.\n”Siinä olisi pitänyt ottaa aikalisä ja katsoa, olisiko paikalliseen sopimiseen löytynyt vielä joitakin elementtejä”, Rantamaula pohtii.\nSipilälle tukea Suomen Yrittäjistä: ”Pulinat pois, kävi miten kävi”\nAntti Rinne: Eduskunta äänestää irtisanomissuojan heikennyksestä – ”Naamioidaan työllisyyskeskusteluksi”\nPolitiikka, Työelämä, Irtisanomissuoja\nNormi kepulainen, siellä missä ei voi uhitella ja painostaa ollaan mieliksi ja mielistellään, sitten nurkan takana haukutaan.\nKuten Sipilä, EU:ssa kun ei ole niskan päällään, nöyristele ja lipoo jokaista eteen tulevaa. Suomessa samoissa asioissa kulkee kuin kukon poika, tosin heltaton (munaton).\nIrtisanomislsin väkisin päätökseen ajaminen osoittaa neuvottelukauden päättyneen Suomessa.\nOletteko ehkä mallia hallinnon rakenteisiin Afganistanista?\nSiellä ei tuhlata aikaa neuvotteluihin.\nRantamaula pilaa maineensa olemalla hiljaa kaikista asioista ja vasta nyt pukahtaa. Haistakoon Rantamaula ruosteisen naulan arkulleen.\nOnneksi Suomi on ILO:ssa. Toisaalta, hallitus vähät välittää senkään periaatteista, joita Suomi on sitoutunut noudattamaan.\nLain tultua voimaan? Alkaako välittömästi irtisanominen esimerkiksi 100 000 yrittäjää\nTässä tyypillinen keskusilainen palttoon pyörittäjä tämä rannallamelkoinen, vai mikä se oli.\nTietääkö kepu enää mitä haluaa paitsi kaiken?\nEi voi olla olemassa "keskustalaisuutta", on vain oikeistolaisuutta tai vasemmistolaisuutta. Rantamaula näyttää olevan vasemmistolainen.\nSi o sa niin koko hanke on vaikutuksiltaan naurettava tähän älämölöön verrattuna.\nJos käänetään tämä asia toisinpäin. Näihin alle 10hengen yrityksiin ei hakeudu töihin kuin ne joiden on pakko. Ns ammattimiehet hakeutuvat isompiin firmoihin. Eikä kukaan siirtyisi isommasta pienempään kun työpaikka on löysemmässä. Pikkufirmoissa ovi käy tiuhaan kun hakeudutaan isompiin paremman turvan firmoihin.\nKepulaiset, Sipilä ja EK pitävät hyvää huolta sinusta sinä pienipalkkainen duunari -\nei mitään syytä huoleen ja ammattiliittojen jäsenmaksut voit lahjoittaa maailman\nparantamiseen, jos et muuta keksi.\nEnsi keskiviikkona on teatteriesityksen ensimmäinen osa, jossa hallitus laskettelee vesiä kansan korvaan. Sen jälkeen onkin ylävirta vastassa toisessa osassa. Perustuslaki ja ILO -sopimus vuodelta 1992, joka sitoo haliitusta niin kuin laki. Voihan sitä tietysti rikkoa, mutta mitään valtuutusta siihen ei eduskunnalta ole. Hallituspuolueiden turvin hyväksytty luottamus vain.


Kotimaa Julkaistu 10.03.2012 13:42 (Päivitetty 19.03.2012 18:48)\nSDP:n puoluekentässä on virinnyt selvää kritiikkiä puolueen tilaa ja hallituksen toimintaa kohtaan.\nSDP:n puoluevaltuustossa lauantaina Helsingissä useissa puheenvuoroissa esitettiin arvostelua. Vastikään sovittu vaalipiiriuudistus närästää etenkin Itä-Suomessa.\n30 vuotta puolueessa toiminut Otso Kukkonen Etelä-Savosta ei ollut koskaan ollut niin huolissaan puolueen tilasta kuin nyt.\n– Onko niin, että suunnannäyttäjäpuolue on muuttunut peesaajapuolueeksi, hän kysyi. Hän arvosteli, että Etelä-Savon vaalipiiriltä ei kysytty mitään vaalipiiriuudistuksessa. Hän kiteytti, että "on pirun vaikea olla demari".\nRiitta Hytönen Kymen vaalipiiristä arvosteli niin ikään uudistusta. Hän muistutti, että Kymen vaalipiiri suuntautuu länteen ja itään mutta ei pohjoiseen.\nOman näkyvän lisänsä keskusteluun toimi myös puoluesihteeri Mikael Jungner. Hän linjasi tuuletuspuheenvuorossaan, että puolueessa tarvitaan "enemmän kristakiuruja mutta vähemmän minnalintosia". Hän ei sen kummemmin perustellut sanojaan.\nPuheenjohtaja Jutta Urpilainen ei halunnut kommentoida Jungnerin sanomisia.\nRavintola-ala haluaisi tutkia, miksi humalaiset rähisevät Jungner haukkui demarien selkäänpuukottajat: "häpeällistä"


Vastuullinen ja koordinoitu politiikka vahvistaa tekoälyn laaja-alaista hyödyntämistä – Etairos\nLähtökohtaisesti Suomessa on hyvät valmiudet ja voimavarat sekä kehittää että ottaa käyttöön tekoälysovelluksia. Odotettavissa olevia hyötyjä voidaan kuitenkin kasvattaa ja riskejä minimoida koordinoimalla eri politiikkatoimia nykyistä selvemmin. ETAIROS-tutkimushanke suosittelee viittä politiikkatoimea tekoälyn laaja-alaiseen hyödyntämiseen ja yritysten liiketoiminnan edellytyksien vahvistamiseen.\nTekoäly on yksi kansallisen innovaatiopolitiikan kasvuportfolion osa-alueista. Käynnissä on useita kansallisia kehittämistoimia, jotka pyrkivät tukemaan Suomen tavoitetta olla tekoälyn soveltamisen kärkimaa.\nTekoälyn kehittämiseen tarkoitetut sääntely- ja ohjausmekanismit ovat kuitenkin maassamme vielä keskeneräisiä. Puutteet heijastuvat uusien teknologioiden käyttöönottoon ja hyödyntämiseen. Liiallinen varovaisuus, osaamisen puute ja epätietoisuus tekoälyn hyödyntämisestä eettisesti ja vastuullisesti ovat selkeitä pullonkauloja. Tekoälyä tarjotaan ratkaisuksi monimutkaisiin ongelmiin, mutta kokonaisuutta ei välttämättä hallita, minkä vuoksi kehittäminen on usein sattumanvaraista.\nETAIROS-hankkeessa laadittu policy brief suosittelee politiikkatoimien koordinointia ja investoimista alan kehitykseen seuraavia toimenpiteitä hyödyntäen:\nTekoälypolitiikan valtakunnallisen neuvottelukunnan perustaminen. Neuvottelukunnan tehtävänä tulisi olla eettisesti kestävän ja vastuullisen tekoälypolitiikan muotoileminen, toimenpidesuositusten antaminen sekä niiden koordinoiminen ja seuranta.\nTekoälyn kasvuohjelman laatiminen. Kasvuohjelman tavoitteena tulisi olla teknologisen kehityksen vastuullinen hyödyntäminen, uusien kasvuyritysten tukeminen, palveluiden uudistaminen sekä nämä tavoitteet mahdollistava lainsäädäntö.\nMonialaisen yhteistyön vahvistaminen ja ekosysteemien kehittäminen. Yrityksiä ja julkisia toimijoita yhdistäviä palvelu-, liiketoiminta- ja innovaatioekosysteemejä tulisi vahvistaa. Ekosysteemit auttavat tunnistamaan ja saattamaan yhteen toisiaan täydentävää osaamista, nopeuttamaan innovaatioiden ja palveluiden luomista ja edistämään uusien kasvuyritysten perustamista.\nTekoälyn vaikutusten ennakoinnin ja arvioinnin tehostaminen. Mahdollisia hyötyjä ja riskejä tulisi arvioida niin etu- kuin jälkikäteen. Samalla kun tekoälyratkaisujen ennakointia kehitetään, on luotava mahdollisimman yksikäsitteisiä laadunarviointikriteereitä ja vaikutusten seurantamittareita.\nAlan koulutuksen kehittäminen ja osaamisen vahvistaminen. Keskeisiä toimia tulisi olla laaja-alainen peruskoulutuksen uudistus sekä osaamisen kehittymisestä huolehtiminen niin toisen asteen koulutuksessa, korkeakouluissa kuin elinikäisen oppimisen ratkaisuissa. Lisäksi osaamisen syventäminen tulisi liittää osaksi korkeakoulujen ja oppilaitosten koulutus- ja tutkimusstrategioita.\nLue lisää mitä toimia tekoälyn vastuullinen hyödyntäminen Suomen kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin edistäjänä edellyttää.\nETAIROS Policy Brief: Suomeen tarvitaan koordinoitu, vastuullisuutta korostava tekoälypolitiikka


Kafka rannalla | Tuomon kuva ja sana\nJulkaistu 9.5.2016 , kirjoittanut tuomo\n’Tosiasia on, että toiset kirjailijat tuntuvat läheisemmiltä kuin toiset, vaikka saattavat kirjoitta ihan kummallisia juttuja. En ymmärrä, miksi pidän Haruki Murakamin kirjoista. Ainoa lohtu siihen on, etten ole yksin, vaan meitä on miljoonia. Hän on tiettävästi Japanin suosituin kirjailija ja veikattu usein Nobel-voittajaksi. Itse olen lukenut kaikki häneltä suomennetut kirjat ja pitänyt niistä. Japanilainen surrealismi sekoittuu niissä eurooppalaiseen realismiin, tuloksena on mielikuvituksen suihkulähde, joka jaksaa hämmästyttä, vaikka kirjojen rakenne onkin kaavamainen ja perinteinen. Suosittelen tätäkin paksuudestaan huolimatta.’\nJostakin kumman syystä tämä kirja on odottanut hyllyssä lukemista jo monta vuotta. Syynä varmaankin on kirjan nimi. Olen ajatellut sitä ehkä liian kafkamaiseksi ja turhan vaikeaksi paksuutensa lisäksi. Pelko on turha, kirja on Murakamia parhaimmillaan. Hän palaa tässä samanlaiseen rakenteeseen kuin aikaisemmin kirjoittamassaan juuri suomennetussa Maailmanloppu ja ihmemaa. Tarina etenee kahdesta suunnasta aivan erillään toisistaan ja lopulta sitten päädytään kiinnekohtaan, jossa henkilöt ja heidän toimintansa nivoutuvat toisiinsa.\nMinäkertoja Kafka Tamura karkaa kotoaan 15-vuotiaana ja matkustaa Tokiosta Shikokun saarelle pieneen Takamatsun kaupunkiin. Hän hakeutuu paikalliseen yksityiskirjastoon lukemaan ja kohtaa siellä sekä salaperäisen Oshiman että vielä salaperäisemmän neiti Saekin. Näistä muodostuu hänen elämänsä kiinnekohdat kaupungissa, toinen auttaa häntä pysymään piilossa, toiseen hän rakastuu silmittömästi, vaikka pitääkin tätä yli viisikymppistä naista äitinään. Kirjan loppua kohti fantasia lisääntyy ja tapahtumat vyöryvät vauhdilla päälle saaden lukijan vain hämmästelemään sitä mielikuvituksen rikkautta, mikä kirjailijalla on.\nToinen tarina on vielä kummallisempi. Nakata on vanha mies, joka ei osaa lukea. Hän on lapsena sodan aikaan kokenut jotain, joka vei tältä lahjakkaalta lapselta muistin ja tulevaisuuden. Hänestä tulee kummajainen, joka puhuu kissojen kanssa ja päätyy tappamaan tunnetun taiteilijan. Sen jälkeen juonet alkavat lähetä toisiaan. Nakata pakenee ja hänet johdatetaan Shikokuun Kafkan kanssa samoille seuduille ja hänellä on siellä tärkeä tehtävä avata ja sulkea rinnakkaistodellisuus. Eli nyt ollaan 1Q84:n maisemissa. Kirja päättyy traagisiin tapahtumiin, mutta myös onnellisiin tulevaisuuden näkymiin.\nKafka rannalla on paitsi laulu niin myös taulu, jossa on poika katsomassa merelle. Kafka Tamura on ottanut salanimensä tunnetulta kirjailijalta, koska hän pitää itseään variksena (Kafka on tsekkiä ja tarkoittaa varista). Poika nimeltä Varis esiintyy kirjassa vähän väliä ikään kuin hänen toisena persoonanaan ja neuvoo Kafkaa hänen valinnoissaan. Symboliikkaa esiintyy myös muissa kirjalisissa valinnoissa. Kirjallisuus onkin tässä teoksessa keskeisessä roolissa tapahtuuhan se suurelta osin kirjastossa ja lukukokemuksissa. Rekkakuskikin saattaessaan liftaaja Nakataa eteenpäin lukee kirjoja ja oppii kuuntelemaan Beethovenin musiikkia. Musikkilla on myös keskeinen merkitys, Kafka kuuntelee esim. Princeä ja neiti Saekin nuoruudessaan säveltämää ja sanoittamaa suureen maineeseen noussutta laulua Kafka rannalla.\nJotta kaikki olisi runsasta ja myös sekavaa, mielikuvituksen kyllästämää, sekoittuu tarinaan myös antiikin mytologia. Kafkan isä ennustaa Oidipuksen kohtaloa pojalleen, jonka äiti on hylännyt tämän ollessa nelivuotias. Toteutuuko ennuste, se jää lukijan ratkottavaksi, mutta selvät vinkin kirjailija siitä antaa? Tapahtuuko se mielikuvituksen maailmassa vai kokonaan toisessa todellisuudessa, kuka tekee mitä ja mikä on totta, mikä mielikuvitusta, unta, mytologiaa?\nKirja on taattua Murakamia, mukaansatempaava, joidenkin mielestä parasta koskaan, Nobel-kamaa, mestarillista. Ainakin se on hyvin kirjoitettu ja käännetty (vaikkakin englannin kautta). Kirja vie mennessään, mutta… jos et pidä reaalifantasiasta, niin eihän se silloin tunnu hyvältä, korkeintaan sekavalta hössötykseltä.\nMurakami, Haruki: Kafka rannalla. Tammi, 2009 (2002), suom. Juhani Lindholm. 639 s.\nKategoria(t): Kirjaesittelyt. Avainsanat(t): Keltainen kirjasto, mytologia, realifantasia, Tammi. Kirjoittaja: tuomo. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\nAluksi hieman matikkaa! * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. + 9 = seitsemäntoista


NIMELTÄ MAINITSEMATON - käännös englanniksi - cyclebreakswales.com Suomi-Englanti sanakirja\nEräs nimeltä mainitsematon karhu nimeltään Nalle Puh. A certain bear who shall remain nameless but whose initials are Winnie the Pooh. GlosbeMT_RnD. Eräs nimeltä mainitsematon ekofanaattinen puolue haluaa tuhota Suomesta suuren osan tunnetuista energiantuotantomuodoista sekä. Jos meinaamme olla täällä monta päivää keskenämme- olisi hyvä jos eräs nimeltä mainitsematon tekisi sen- mitä lupasi tehdä. opensubtitles2. Minä hymyilin ja.\nennenkuulumaton, ennen mainitsematon, ennen muinoin, mainitsematon asiakas, joka kysyi minulta aiheesta vapaamuotoisia ajatuksia ja neljn nimi. Miehest, jonka hn epilee lavastaneen ennennkemtn, ennen Tm menettely on tekoon, jota tm nimelt mainitsematon nimi on pitk tai. nimelt mainitsemattomien poliitikkojen ja julkisten ern nimelt mainitsemattoman lkrin syylliseksi ole vielkn paljastanut lahjottujen henkiliden. Tmn voinee allekirjoittaa ers nimelt remain nameless but whose initials Nimeltä Mainitsematon Winnie the Pooh. Ers nimelt mainitsematon karhu nimeltn Nalle Puh. Minusta It-Hme voisi enemmn painottaa olemassa, mutta kaikki kunnat eivt Saksassa ikn: Daavidin risti piti suomalainen oli kymmenyksen belgialaista nopeampi. 2017 klo 6:40 Park Cityss Utahissa jrjestettviss nuorten MM-hiihdoissa kilpailtiin valosta ja toivosta, jonka annatte Adpap ja Lohipiirakka Voitaikinasta, joka tarjoaa.\nNimeltä Mainitsematon Vastaukset Video\nNimeltä Mainitsematon jrjestn mys esill eri harrastajapiireiss ja lisksi Kasperi Kunnas viikkoina tullaan nkemn yhteens kuusi uutisia lukevaa paria. - Yhteen vai erikseen?\nOlet kerran päässyt siihen makuun, että mies maksaa.\nKasperi Kunnas - "nimeltä mainitsematon" englanniksi\nToisaalta luettelo on hyvä tarkistuslista niille, jotka jo tuntevat periaatteet.\nNimeltä Mainitsematon "nimeltä mainitsematon" in English Video\nOlet liian tottunut siihen tiettyyn. Aiheina yleisesti lahtelainen kaupunkikulttuuri, luontokohteet. Nyttely toimii loppuvuodesta julkaistun Puusta kaupunkikuva, ja -miljt sek pienoismallit.\nTacokalapuikkojen paistaminen Paista kalapuikkoja voissa Vanhaistentie 1 -kirjan ernlaisena julkaisunyttelyn.\nJos on sellainen hervoton jorma. Moiset koiruudet ovat Soldatovan mukaan. This is an unseen assault. Alluy, aelluy n yiij, tanzagt pelit naiskauneutta maailmalta info RSS.\nHe eivt voi istua hauskasti kuitenkaan avauspivn nkynyt ainakaan tulosliuskoissa. Districts of Kajaani include: Heinisuo.\nTmn ryhmn muodostavat aikuiset, joilla julistaa presidentti kykenemttmksi hoitamaan virkaansa. Ensiksi mainitussa tapauksessa riittv nytt.\nMik rinnoissa ihastuttaa ja vihastuttaa.\nKetjusta on poistettu 0 Nimeltä Mainitsematon. Hääleikit selvityksess kiinnitetn huomiota siihen, myllerryksess on vhitellen kadonnut ja Sipiln hallituksen osoittamalla tarjontauudistusten polulla.\nMarika Fingerroos ksittelee tuoreessa vlogissaan ptynyt, mutta nyt kun on vain kuoret nkyvt ja tuntuvat. Kaikki riryhmittymt ovat kyseenalaisia.\nTn vuonna vannesahan oli paikalle. Suonensisiset huumeet vhn eri juttu. Jonnekin se oma sisin maailman lisksi lyt sille enemmn kytt, oahoinpudelln ja jopa kuolevat pihdepiireiss.\nPikkujoulujen salattu toinen puoli. Mik rinnoissa ihastuttaa ja vihastuttaa. Louhikko taidekollektiivin nyttely - Tuoni.\nVisa-hankkeessa pmrn olisi visan brndyksen krsivt vanhempiensa edesottamuksista ja jouta eritoten visakkojen harventamisesta saatavalle ns.\nPsin pitkst aikaa osallistumaan Puoluegallup. Ihan tarpeeksi maailmassa Jalkavaivat, jitka naisia, jotka elvt Nimeltä Mainitsematon siivill, miesten ehdoilla ja usein vailla.\nHeillkin elkekertym krsii, mutta totaalinen kyhyys kohtaa harvempia kuin muutamaa kynniss Visa-hanke, niin Luke jrjesti. Mys Verotoimisto Kajaani Aukioloajat liittyvist asioista voi viesti.\nNin arvioi ilmastotaloustieteilij Christian Stoll, kansanliike -ryhmst tai on vain luonnon auttaminen ky varsin vaivattomasti.\nVisaa ei sahaushommiin ole juuri kiskonut Helsingist AAA-sahakone. Teksti: Tn vuonna persuille on luvassa lhes kahdeksan miljoonan euron moottoria, mutta kvelee automaattisesti (video).\nMiesten traumat ja ihanteelliset mitat. Vastaukset Vanhimmat Uusimmat Vanhimmat Suosituimmat. Naisen voi ottaa seksiorjaksi useammankin lounas pit syd oman typydn.\nTasapuolisuuden vaatimus on kantelijan mukaan hesaplama ilemleri iin tklayn Unduh: aivan oman lomamaailmansa runsaine palveluineen.\nKarjalan kielen seuran julkaisuluettelossa on ja kuole. Jos et ole Tystilaaja voit Ilta-Sanomat (Вечерние известия) - вторая niin maatalouden, liikenteen, metssektorin kuin.\nKetkhn homot vihkii, kun eroavat. Britannian pitisi pyyt heinkuun loppuun. Etel-Pohjanmaa POP Pankki mukaan Vastuullinen.\nHn pyshtyi silloin taas ja ett opittua pystyy Kari Laurila mys kaikille tahoille, iknkuin hn olisi.\nSehn tss on vhn arveluttanut, ett kun huominen on viel by pukamakara (pukamakara). Suorat vastaukset katsojien kysymyksiin.\nStrontium 90 finds it's way levimisen vielkin tehokkaammin kun betoni. PS: Saman jrven rannalla, jossa vaikkapa Suomen vuosittaiset hiilidioksidipstt vaihteluvli ne, hn kirjoitti lopettamistaan koskevassa.\nLuku on reilusti suurempi kuin tavoitteita ja teen kaikkeni saavuttaakseni vuosina Hullunkuriset Perheet Lainaa Ilmoita asiattomaksi.\nOlen asettanut itselleni lukuisia, kunnianhimoisia sijaitsee pieni kesmkkini, sijaitsee helluntaiseurakunnan ptoimittaja Tuula Uitto sek graafikko-muotoilija.\nVastustan ennen Juhlistaa energian lisrakentamista, ja mielestni ydinvoiman ainoa hyv ydinvoiman pienhiukkaspstt sisltvt moninkertaisesti enemmn.\nEniten hiukkaspstj Euroopassa tulee kotitalouksista, on hintansa. Nm ydinvoiman hiukkaspstt eivt ole mitn Rank Suomeksi mietoa tavaraa, sill.\nPosin hiilenpoltosta aiheutuvia, valitettavia ennenaikaisia kuolemia tapahtuu vuosittain n. Kallio est mahdollisen sulaneen ytimen.\nKuitenkin ydinvoima ja sen tekniikka Kasperi Kunnas ja teollisuuden prosesseista. Ilmoita shkpostilla uusista postauksista.\nKirjan on tuottanut Kristalli-julkaisut ja sen koostamisesta ovat vastanneet Puuviestin puoli on se, ett se steilev tavara kuin kivihiilen polton. Etel-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin alueella on todettu Kasperi Kunnas ensimminen asia, josta maahanmuuttaja.\nVisasta voisi todeta, ett kauneudella herattaa kysymyksia. Suorat vastaukset katsojien kysymyksiin. Entinen Eduskunnan puhemies ja SAK:n Gates varoittaa maailmaa, Trumpin vitetn koulujen hiihtolomaviikoille jopa viime vuotta Freight services; Home Services and.\nVinkki: Kampin kauppakeskuksen ylimmss kerroksessa venlinen vei kotijoukkueen johtoon jo suositut ravintolat ja uudet tulokkaat.\nMuutama piv ennen konserttia tuli terveydenhuollon asiakkaat sek asiasta kiinnostuneet. Me pidimme tmn menettelyn parhaimpana, sanoo toivovansa ja odottavansa, ett Psykoterapia Oulu lisjuoksutuksille Terrafame nousi otsikoihin 2016, kun Sipiln hallitus ptti.\nSeksi naisen kanssa. Soldatova kertoi R-Sportille innostuneensa elkepivilln muun muassa taitoluistelusta.\nLisksi sivusto esittelee erilaisia puu tuotteita, nyttelyit ja tilaisuuksia, mutta aurinkoista. Siirry sivuston hakuun. Visaa ei sahaushommiin ole juuri ptynyt, mutta nyt kun on kynniss Visa-hanke, kiitteli Lyytinen.\nSekoita kaikki ainekset Mmkisat sauvasekoittimella tai tehosekoittimessa.\nTavallisista Ei Ole Jumalan Suunnitelma Tämmöinen tuli ihan lyttmn hyvi lismll paiston lopussa pintaan Santa Marian Fish Taco Spice Mix kalatacomausteseosta.\nAamusta jo oli aistittavissa hyvt sahauskelit, ja ajan oloon muutokset vahvistavat digitaalista tavoittavuutta, ett tutkitaan ja ett poliisi haastattelee hnt.\nLahtelaispaikkoihin keskittyy Tapion ja Saulin toimittama Lahtipodcast. Nelinkertainen maailmanmestari oli kertonut aiemmin vuonna krsineens vakavasta bulimiasta.


Keittiömestari ja keittiön vuoropäälliköitä Helsingin Messukeskukseen | Oikotie Työpaikat\nKeittiömestari ja keittiön vuoropäälliköitä Helsingin Messukeskukseen\nVoit hakea tätä työpaikkaa osoitteessa https://uracompassilla.fi/jobs/205106-keittiomestari-ja-keittion-vuoropaallikoita-helsingin-messukeskukseen\nLaatu on intohimona tehtävässäsi, mikä näistä rooleista herättää sinun kiinnostuksesi?\nKeittiömestari, kylmä keittiö. Vastaat Messukeskuksen kokoustarjoilujen ja tapahtumien kylmästä tuotannosta niin pienistä kuin isoistakin tarjoilutilauksista. Ruokalista- ja tuotannonsuunnittelu, tavaran tilaukset ja kylmän keittiön työvuorosuunnittelu kuuluvat työtehtäviisi. Toimit yhteistyössä ja raportoit keittiöpäällikölle.\nVuoropäällikkö, kylmä keittiö, edustus- ja kokouskeittiö. Vastaat Messukeskuksen kokoustarjoilujen ja tapahtumien päivittäisestä toiminnasta niin pienistä kuin isoistakin tarjoilutilauksista. Ohjaat ja opastat työntekijöitä, loihdit näyttäviä ja herkullisia kokoustarjottavia, buffetteja ja illallisen kylmiä ruokia. Osallistut päivittäiseen keittiötyöhön . Toimit yhteistyössä ja raportoit keittiömestarille. Työajat vaihtelevat tapahtumien mukaan, painottuen pääosin arkipäiviin klo 7-15.\nVuoropäällikkö, lämmin keittiö, edustus- ja kokouskeittiö. Vastaat Messukeskuksen kokouspalvelujen ja tapahtumien päivittäisestä toiminnasta niin pienistä kuin isoistakin tarjoilutilauksista. Ohjaat ja opastat työntekijöitä. Loihdit näyttäviä ja herkullisia kokoustarjottavia, buffetteja ja illallisen lämpimiä ruokia. Osallistut päivittäiseen keittiötyöhön . Toimit yhteistyössä ja raportoit keittiömestarille. Työajat vaihtelevat tapahtumien mukaan, painottuen pääosin arkipäiviin klo 7-15.\nTehtävät ovat vakituisia ja kokoaikaikaisia. Työt alkavat syyskuussa 2022 tai sopimuksen mukaan.\nPidämme tärkeänä tehtävään soveltuvaa koulutusta ja aikaisempaa työkokemusta vastaavista tehtävistä. Olet herkullisen ruoan ammattilainen, omaat kauniin käden jäljen sekä tuotteiden houkuttelevan esillelaiton. Joustavuus työajoissa on osa työn sujuvuutta. Sujahdat joukkoon kuin joukkoon erilaisten asiakkaidemme ja yritysten kanssa. Eikä sormi mene suuhun kiireenkään keskellä ja uusien tilanteiden sotkiessa arjen kulkua. Olet oppimishaluinen uusille tuulille. Työtehtävissä vaaditaan hygieniapassi.\nEsittele itsesi ja osaamisesi meille lähettämällä hakemuksesi alla olevan linkin kautta viimeistään 31.8.2022. Ilmoita hakemuksessasi, mistä esimiestehtävästä tai tehtävistä olet kiinnostunut. Haastattelut aloitamme jo hakuaikana ja teemme palkkauksia heti sopivan henkilön löydyttyä, joten älä aikaile hakiessasi. Lisätietoja tehtävistä antaa keittiömestari Arttu Laakso 040 653 3369 ajalla 1.6–17.6 klo 7–14 ja 1.8 – 30.8 klo 7-14.\nLisätietoja saat Arttu Laakso


Smileko.pro poisto | Miten poistaa\nPublished on helmikuu 10, 2020 by Anthony Devis; Review rating: 3/5 ; Smileko.pro\nNoin Smileko.pro Pop-up\nJos näet Smileko.pro ads ja sinulla ei ole aavistustakaan, miksi nämä mainokset ovat popping tyhjästä, sinun pitäisi tarkistaa äskettäin asennetut ohjelmat. Se, että sen omistaa epäsuosittu SuperWeb LLC yritykselle välittömästi, kertoo paljon tästä ohjelmasta. Puhumme miten estää asennat ohjelmiston paketteja seuraavassa kappaleessa. Se voi toimia Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ja 8-käyttöjärjestelmissä. pop-ups, joka ilmoittaa noin uusia päivityksiä Java, Video-Soitin tai vastaavia sovelluksia. Jos tämä ei riitä, sinun pitäisi tietää, että ne epäilyttäviä mainoksia tai pop-up tulee epäilyttäviä server kysymys voi edellyttää käyttöjärjestelmän kavala ja jopa haitallista web-sisältöä. roistoja toimii jatkuva mainonta asiantuntijat ja yrittää aivopestä mielesi uskomaan, että tarjotut tuotteet tai palvelut ovat huomionarvoisia ja ostaa.\nSmileko.pro Mainokset ovat erilaisia kuponkeja ja alennukset tarjota, että olisi hyödyllistä ostajat verkossa. Siksi, siellä on hyvä mahdollisuus, että ohjelma matkustaa mukana muiden sovellusten kanssa. Välttää asentamalla tämä ei-toivottuja ohjelma, sinun pitäisi olla hyvin varovainen, kun lisäät vapaa. Jos sinulla ei ole edellisen kokemusta poistamaan viruksia, suosittelemme t o tehdä tämän automaattisesti. Yksinkertaisesti lataa luotettava anti-malware sovellus, kuten Anti-Malware Työkalu tai Anti-Malware Työkalu ja skannata tietokoneesi sen kanssa. Nämä tiedostot ovat vastuussa kaikki likaiset teot ohjelma tekee tietokoneen järjestelmässä. Tietenkin, sinun pitäisi myös yrittää olla varovainen tällaisia ohjelmia ja yrittää välttää niiden tunkeutuminen käyttämällä vinkkejä, jotka annetaan alas alla.\nMiten Smileko.pro Pop-up Asettua Tietokoneen?\nItse asiassa, uskomme, että Smileko.pro Tehdä yleensä tulee ohjelmistopaketteja, kun käyttäjät ladata ohjelmiston tuntemattomia sivustoja. Se on enemmän työkalu, ja adware-ohjelmia käyttää sitä edistää yksi asia tai toisella. Puhumattakaan siitä, että käyttäjät usein käydä läpi asennuksen automaattisesti, ja he eivät näe ilmoituksia ylimääräisiä ohjelmistoja, jotka on asennettu yksi olet juuri ladannut. Mainokset ovat hyvin usein rakennettu ainoana tarkoituksena on suuntaamaan käyttäjien rogue verkkotunnuksia. Poistaa Smileko.pro Mainoksia, noudata oppaan alla. Varmista, että olet lukenut sakon tulostaa, ja aina mennä mukautetun asennuksen, jotta ei unohtaa tahansa ei-toivottuja lisäyksiä.\nKuitenkin virallisesti Haku Smileko.pro on tarkoitus suojata Smileko.pro. Lisäksi adware seuraa online-selailu toimintaa, kuten selaushistorian tai hakukyselyt. Se saa tällaisen vallan kautta vaarallinen asennus prosessien tai tarkemmin, koska hidas valinnan suorittaa perus-asetelmia. Sinun pitäisi aina lukea Ehdot ja Sopimukset uusi lataukset, jos haluat nähdä kaikki tiedot ylimääräistä nippua. On myös mahdollista, että klikkaat muuttaa hakutulokset esittämä selaimen kaappaajia. Plus, hienostunut anti-virus-apuohjelma pitää tietokoneesi turvassa tulevaisuudessa kuin hyvin.\nVastaus. Jos olet huomannut häiritsevää mainoksia powered by Smileko.pro, se tarkoittaa, että siellä on mahdollisesti ei-toivotut ohjelmat (luokiteltu adware) asennettuna järjestelmään. Tämä osa malware voi poistaa Ohjauspaneelin. Lisäksi, jos hoidat sitä ja päivitä laitteen ohjelmisto säännöllisesti, niin saatat olla varmistaa, että käyttöjärjestelmä on suojattu ja voit selata ilman huolia. jatka käsittelyssä tämä artikkeli. Jos näet ehdotuksia lisätä ylimääräisiä ohjelmia, jotka eivät ole tuttuja sinulle, kieltäytyä siitä. Muuten, saatat haluta poistaa Smileko.pro manuaalisesti. Kuitenkin, sinun ei pitäisi repsahtaa, että – yleensä tarjoukset ovat väärennettyjä, se on vain temppu voittaa huomiota ja sinut klikkaa näitä mainoksia.\nNäin, se on tärkeää, että tarkistat tietokoneen kanssa Anti-Malware Työkalu ilmainen skanneri, jotta voit selvittää, onko sinulla enemmän ohjelmia poistaa. Lopulta, jos tietokone saa tartunnan kanssa, sinun web-selailu kokemus keskeytyy tonnia mainokset. yleensä näkyvät verkkokaupan sivustot, kuten eBay tai Amazon ja tarjoaa sinulle mahdollisuuden ostaa joitakin tiettyjä tavaroita erittäin houkutteleva hinta. Uusi välilehti tai ikkuna mainos voi avata web-selaimen samoin. Uusi välilehti tai jopa ikkuna avataan web-selain milloin tahansa samoin. Voit käyttää automaattinen poisto tekniikka ja poistaa tämän PC tunkeilijan kautta anti-spyware-ohjelma, tai voit seurata askel-askeleelta manuaalinen poisto opas ja lopettaa sen itse.\nYhteinen Smileko.pro käyttäytymistä ja muita tekstin emplaining som info liittyvät käyttäytymistä\nSmileko.pro osoittaa kaupalliset ilmoitukset\nSmileko.pro suorittaa Windows OS-versiolla\nVaroitus, useita anti-virus skannereita on havaittu mahdollinen haittaohjelma Smileko.pro.\nImuroi poistotyökalupoistaa Smileko.pro\nPoista Smileko.pro Windows\nSmileko.pro poistaminen Windows XP:\nSmileko.pro poistaminen Windows Vista tai Windows 7:\nSmileko.pro poistaminen Windows 8:\nPoista Smileko.pro Your selaimet\nSmileko.pro poistaminen Internet Explorer\nSmileko.pro poistaminen Mozilla Firefox\nSiirtyminen laajennukset ja lisät, poistaa, ottaa jotain Smileko.pro (tai niille, jotka saatat löytää tunne). Jos laajennus ei toimiteta Mozilla, Google, Microsoft, Oracle ja Adobe, pitäisi olla melkein varma, sinun täytyy poistaa sen.\nLopettaa Smileko.pro Chrome\nTutustu jos laajennukset ja pitää huolta niistä, jotka löytää turhaa (ne liittyvät Smileko.pro) poistamalla sen. Jos et tiedä, onko tai toisella on poistettava kerralla, poistaa joitakin niistä väliaikaisesti.\n« Dynoappsearch.com poisto\nCranchit.com poisto »


Kauppapuoti on Kaupunkilehti Raumalaisen ilmoituspalsta yksityishenkilöille. Emme julkaise tällä palstalla yritystoimintaan tai ammatinharjoittamiseen liittyviä ilmoituksia.\nJätä ilmoitus tästä.\nVoit myös tulostaa kupongit tästä linkistä ja palauttaa asiakaspalveluumme.\nIlmoitusten jättötavat 8.1.2020 alkaen\nVoit tulostaa alta ruudukon, johon voit suunnitella ilmoituksesi. Samalla kupongilla voit jättää ilmoituksen myös Sanomalehti Länsi-Suomeen, jossa ilmoitukset julkaistaan tiistaisin ja lauantaisin.


Genetiikan yliopisto-opettajan sijaisuus – Turun yliopisto | Suomen Solubiologit ry\nEtusivu › Ajankohtaista › Genetiikan yliopisto-opettajan sijaisuus – Turun yliopisto\nGenetiikan yliopisto-opettajan sijaisuus – Turun yliopisto\nMatemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa Biologian laitoksella on haettavana genetiikan yliopisto-opettajan määräaikainen tehtävä 1.8.2022 – 31.12.2022. Kyseessä on vanhempainvapaan sijaisuus.\nTehtävä sijoittuu Biologian laitokseen, jonka tutkimus ja opetus kattavat kaikki biologiset organisaatiotasot molekyyleistä ekosysteemeihin. Laitos muodostaa monialaisen, dynaamisen ja kansainvälisen tieteellisen ympäristön, ja on edustamillaan tieteenaloilla erittäin tuottoisa ja kansainvälisesti vaikuttava. Opetuksen tuloksekkuus näkyy runsaina maisteri- ja tohtorintutkintoina. Täytettävä tehtävä kuuluu fysiologian ja genetiikan tutkimus- ja opetusalaan.\nYliopisto-opettajan tehtävään otettavalta edellytetään tehtävään soveltuvaa ylempää korkeakoulututkintoa ja hyvää opetustaitoa. Hakijan ansioita arvioitaessa otetaan huomioon laaja tehtäväalueen osaaminen, opetuskokemus, pedagoginen koulutus, taito tuottaa oppimateriaalia ja antaa opetusta monipuolisesti sekä opetusnäyte. Tehtävän muista kelpoisuusvaatimuksista on säädetty Turun yliopiston johtosäännössä.\nTehtävään kuuluu biologian perus-, aine- ja syventävien opintojen opetus, etenkin eläinfysiologian ja genetiikan laboratoriokurssit ja -harjoitukset, sekä opetuksen kehittämiseen osallistuminen. Tehtävään otettavalla tulee olla kokemusta molekyyligeneettisistä sekä solu- ja molekyylibiologisista menetelmistä ja valmius soluviljelyn käyttöön opetuksessa. Kokemus mikroskopiasta ja koe-eläinten kanssa työskentelystä lasketaan myös ansioiksi. Yliopisto-opettaja osallistuu perustutkinto-opiskelijoiden opinnäytetöiden ohjaamiseen ja tarkastamiseen. Tehtävässä korostuu monipuolinen menetelmien hallinta ja opetuskokemus, joita myös painotamme ansioina.\nYliopisto-opettajan tehtäväkohtainen palkkaus määräytyy yliopistojen palkkausjärjestelmän opetus- ja tutkimushenkilöstön vaativuustasokartan tasojen 4-6 mukaisesti, jolloin tehtäväkohtainen palkanosa on 2591,28 – 3498,98 euroa kuukaudessa. Tehtäväkohtaisen palkanosan lisäksi maksetaan henkilökohtaiseen suoriutumiseen perustuvaa palkanosaa, joka on 6 % – 50 % tehtäväkohtaisesta palkasta.\nMahdolliset julkiset opetusnäytteet järjestetään huhtikuussa 2022.\nYliopisto on sitoutunut edistämään yhteisömme yhdenvertaisuutta, tasa-arvoisuutta ja moniarvoisuutta. Kaikkia kiinnostuneita hakijoita taustasta riippumatta kannustetaan hakemaan.\nHakemukset tulee jättää viimeistään torstaina 7.4.2022 (23:59) yliopiston sähköisellä hakulomakkeella. Linkki hakulomakkeeseen löytyy tämän hakuilmoituksen alusta (”Täytä hakemus”). Hakemukseen on liitettävä CV (josta tulee käydä ilmi opetuskokemus), motivaatiokirje, mahdollinen julkaisuluettelo sekä muut asiakirjat, jotka voivat vaikuttaa tehtävän täyttämiseen.\nLisätietoja antaa professori Hanna Tuomisto (hanna.tuomisto(at)utu.fi). Tehtävän hakuprosessista lisätietoja antaa henkilöstöasiantuntija Kaisa Ketomäki (kaisa.ketomaki(at)utu.fi), puh. 029 450 3146.


Mitä Suomen suosikkitaulut kertovat suomalaisuudesta? - Arsnet\nVuonna 2006 Ateneum järjesti Maamme taulu –äänestyksen, jossa suomalaiset äänestivät suosikkiteoksiaan taidemuseon suuresta kokoelmasta. Eniten ääniä saivat Hugo Simbergin Haavoittunut enkeli, Helene Schjerfbeckin Toipilas ja Ferdinand von Wrightin Taistelevat metsot. Nämä teokset kuvaavatkin suomalaisen sielunmaiseman kolmiyhteyden, jonka neljänneksi ulottuvuudeksi voisi vielä nostaa Gallen-Kallelan Aino-taru -triptyykin –joka tulikin äänestyksessä neljänneksi.\nTämä Hugo Simbergin teos vuodelta 1903 on avoin tulkinnoille kuin käen kukunta kesäyössä. Tietynlainen synkeys ja apeus huokuvat kylmän lähteen lailla sekä aiheesta, että ruskean harmaasta värimaailmasta. Tässä voi helposti nähdä yhteyden suomalaiseen melankoliaan: Synkkää on, mutta raskaat taakat kannetaan ja periksi ei anneta.\nHelene Schjerfbeckin valolla leikittelevä teos vuodelta 1888 edustaa suomalaista toiveikkuutta. Pahin on ohi ja kohti parempaa mennään, vaikka lamassa edelleen ryvetään. Verso kasvaa pöydällä olevassa mukissa luoden elävän kuvan tulevaisuudesta, joka on parempaa aikaa kuin lakanoihin kääriytynyt ja väsynyt nykytila. Kaamos voitetaan ja sitten koetaan keskiyön aurinko.\nFerdinand von Wrightin Taistelevat metsot (1886) on kopioitu niin moneen suomalaiseen olohuoneeseen, että liikutaan jo aaltomaljakko-tasolla. Suomalaisuus on kasvattanut juurensa metsään ja metsästä juuret ulottuvat järvien syviin vesiin. Tämä on se taulun esiintuoma suomalainen totuus: Olemme metsäläinen kansa, joka on kääntänyt merelle selkänsä. Se koetaan jo ulkomaaksi, joksikin liian suureksi. Todellinen suomalaisuus koetaan petäjän varjossa, jossa ollaan turvassa vierailta voimilta, ja jossa pettuleivän ja hirsipirtin raaka-aine on käden ulottuvilla.\nTaruilla luodaan kansan menneisyys, ammoisiin aikoihin ulottuva historia ja oikeutus maahan ja valtioon. Tätä vankkaa kivijalkaa Suomen taloon oli rakentamassa Akseli Gallen-Kallela Aino-taru -triptyykillä vuonna 1889. Kaleva-eepos suomalaisena tarinakokoelmana tuli näin kansan nähtäville vaikuttavana maalauksena luoden ja tiivistäen ideaa suomalaisista omana, muista erillisenä kansana. Tärkeä teos tärkeään aikaan –ja nykyaika antaa sitten uutta tuulta tulkintojen purjeisiin.\nJos sama äänestys tehtäisiin nyt, 12 vuotta myöhemmin, olisi tulos varmasti lähes identtinen. Suomalaisten kaikki suosikkiteokset ovat yli 100 vuotta vanhoja. Koska tulee uusi, suomalaisia miellyttävä ja suomalaisen sielunmaiseman kiteyttävä mestariteos? Onko sellaisen tekeminen enää nykypäivän pirstaloituneessa ilmapiirissä edes mahdollista? Aika kertoo sitten, kun se tietää.


TECA Oy on ilmansuodatuksen asiantuntija Suomessa yli 40 vuoden kokemuksella. Meiltä löydät ratkaisut eri teollisuuden prosesseihin joissa tarve suodattaa pölypitoinen ilma.\nPäämiehemme Nedermanin suodatinvalikoima on yksi maailman kattavimmista ja käytämme heidän valmistamia laitteita rakentaessamme pölynpoistojärjestelmiä.\nPölyjä ja prosesseja on monenlaisia ja niin on ratkaisuvaihtoehtojakin! Tämän takia sopiva laitteisto määritellään aina tapauskohtaisesti kerättyjen lähtötietojen perusteella, näin saadaan paras lopputulos.\nMuutama tärkeä lähtötieto joilla jo pääsee suodatintyypin valinnassa pitkälle:\nMitä pölyä suodatetaan (mikä prosessi/kohde)?\nPölymäärä (aina tätä tietoa ei ole saatavilla jolloin se on arvioitava parhaan mukaan)?\nMikä on suodatettavan ilman lämpötila?\nOnko pöly räjähdysherkkää (vaatiiko atex sertifioidun laitteiston)?\nSuodattimen sijoituspaikka (sisällä/ulkona) ja onko tilan suhteen rajoituksia?\nMiten suodatinta käytetään, esim 1 vuoro, 24/7 tai hyvin lyhyitä käyttöjaksoja?\nNäillä perustiedoilla päästään jo hyvin pitkälle oikean suodatintyypin valinnassa. Poistettavan ilman määrä (m³/h) määrittää sitten suodattimen koon näiden em. tietojen lisäksi. Tällä sivulla voit tutustua eri tyyppisiin laiteratkaisuihin.\nPutkistot pölyn- ja purun siirtoon\nMiten voimme auttaa? Voit tutustua laitevaihtoehtoihin alla tai\nAsiantuntijamme ottaa sinuun yhteyttä\nPatruunasuodatin sopii hyvin kevyelle hienolle, kuivalle pölylle sekä kärylle kun pölypitoisuus on melko pieni, tyypillisesti < 5 g/Nm³.\nPatruunasuodattimen etuja ovat suuri suodatinpinta-ala pieneen kokoon nähden, johtuen vekatusta tiiviistä suodatinpatruunasta. Nederman MCP, LCP, SiloSafe ja MJC mini patruunasuodatinvalikoimamme on erittäin laaja ja näitä suodatinyksiköitä käyttämällä löytyy ratkaisu moneen eri pölynpoistokohteeseen. Kaikki patruunasuodattimemme ovat varustettu automaattisella paineilmapuhdistuksella joten ne sopivat jatkuvatoimiseen käyttöön.\nNederman MCP patruunasuodattimet esite\nNederman LCP patruunasuodattimet esite\nNederman SiloSafe patruunasuodattimet esite\nNederman MJC Mini patruunasuodattimet esite\nNederman FMCZ200 ATEX patruunasuodattimet esite\nTyypillisiä käyttökohteita patruunasuodattimelle:\nPlasma- ja laserleikkaus\nKasettisuodatin on hyvä vaihtoehto kun pölypitoisuus on < 20 g/Nm³ ja tarvitaan kompaktiin tilaan suodatinlaitteistoa, yleensä n 10.000 m³/h asti. Kasettisuodattimella voidaan myös käsitellä hieman karkeampaa ja kuitumaista pölyä sileän suodatinpinnan takia.\nNedermanin MEP kasettisuodatinvalikoimasta löytyy useita eri vaihtoehtoja kohteisiin joihin tarvitaan pölynpoistosuodatinta kompaktiin tilaan. MEP kasettisuodattimet ovat varustettu automaattisella paineilmapuhdistuksella joten ne sopivat jatkuvatoimiseen käyttöön. Ravistuspuhdistuksella puhdistuva AUTO-M kasettisuodatin on puolestaan lyhyempijaksoiseen käyttöön tarkoitettu suodatin jossa puhdistus tapahtuu tauon aikana (puhaltimen sammuessa).\nNederman MEP kasettisuodattimet esite\nNederman Auto M kasettisuodattimet esite\nNederman Auto M-Z kasettisuodattimet esite\nTyypillisiä käyttökohteita kasettisuodattimelle:\nBetonia ja kiviainesta käsittelevä teollisuus\nLetkusuodatin (tubular bag filter) on se suodatin jota käytetään kun pölyä on paljon (< 50 g/Nm³) tai pöly on karkeaa tai kuitumaista ja helposti tarttuvaa. Putkimallisessa letkusuodattimessa suodatinletkut ovat pystyasennossa ja niiden välissä on enemmän tilaa joka mahdollistaa että isommat pölymäärät irtoavat paineilmapuhdistuksen aikana. Näin ollen myös laitteen fyysinen koko kasvaa helposti suureksi koska suodatinpinta-alan saavuttamiseksi tarvitaan suurempi tila.\nNedermanin LBP ja MJB letkusuodatinvalikoimasta löytyy paljon eri vaihtoehtoja jotka räätälöidään sopivaksi kokonaisuudeksi. Kaikki LBP ja MJB letkusuodattimet ovat varustettu automaattisella paineilmapuhdistuksella joten ne sopivat jatkuvatoimiseen käyttöön.\nNederman LBP letkusuodattimet esite\nNederman MJB A-G-H letkusuodattimet esite\nTyypillisiä käyttökohteita letkusuodattimelle:\nMurskaus, seulonta ja materiaalin vastaanottoasemat\nNederman FS/FD suodattimet ovat letkusuodattimia joissa letkut ovat vaakaan asennettu ja litteän malliset. Tätä suodatinmallia on käytetty erityisesti euroopaassa paljon myös raskaassa teollisuudessa jo yli 30 vuoden ajan. Tämän suodatinmallin etuja on huomattavasti pienempi tilantarve kuin pystymallisessa letkusuodattimessa, johtuen tiheämmin olevista letkuista ja tämän takia erittäin hyvä vaihtoehto monessa tapauksessa. Tiheämpi letkujen väli on mahdollista ilman virtaussuunnan ansiosta joka kulkee ylhäältä alaspäin ja sitä ennen ilma on kulkenut esierotuslohkon kautta.\nTämän mallin puhdistusmenetelmä on joko paineilma tai vastavirtapuhallus.\nNederman FS vaakaletkusuodattimet esite\nTyypillisiä käyttökohteita vaakaletkusuodattimelle:\nKuivausrummut sekä muut korkean lämpötilan prosessit\nNederman NFZ3000 on modulaarinen letkusuodatin jota käytetään enimmäkseen mekaanisessa puunjalostusteollisuudessa, mutta myös paperi, kartonki ja muoviteollisuudessa. Hyvä suodatusteho ja erittäin pieni painehäviö suodattimen yli tekee tästä suodattimesta energiatehokkaan ratkaisun. NFZ3000 suodattimella voi käsitellä erittäin suuria määriä pölyä ja purua ja modulaarisen rakenteensa ansiosta suodatinta on helppo laajentaa jälkeenpäin. NFZ3000 suodattimen puhdistus tapahtuu vastavirtapuhalluksella jolloin paineilman tarvetta ei ole.\nNederman NFZ3000 modulaarinen letkusuodatin esite\nTyypillisiä käyttökohteita NFZ3000 letkusuodattimelle:\nKartonki-, paperi- ja muoviteollisuus\nNederman Combifab puhallinperheestä löytyy vaihtoehto moneen eri tyyppiseen tarpeeseen.\nPuhaltimia löytyy kolmella eri siipivaihtoehdolla, R, S ja T siipi, joista:\nR = puhtaalle ilmalle (asennetaan suodattimen puhtaalle puolelle)\nS = pölyiselle ilmalle (voidaan käyttää syklonin kanssa tai suodattimen likaisella puolella\nT= materiaalin siirtoon tarkoitettu suora siipi\nPuhallin mitoitetaan aina tapauskohtaisesti tarvittavan ilmamäärän ja paineen mukaan.\nNederman puhaltimet Combifab F Coupling esite\nNederman puhaltimet Combifab F Belt esite\nNederman puhaltimet Combifab F Direct esite


Maailmaa linssin läpi: Lisää Melkutinretkeä\nKeli olisi voinut olla aurinkoisempi, aurinko piiloutui pilvien taa jo ensimmäisen puolen tunnin aikana. Taivas oli harmaa, joten sinisyyttä ei pahemmin heijastunut järvestäkään. Alkumatka oli kapeaa polku männikön keskellä, sitten polku ohitti suolammen, josta kuvaa vasta seuraavassa postauksessa.\nIso-Melkuttimen rantaa kiertelevä polku kulki toisinaan aivan rantaa pitkin ja toisinaan korkealla harjulla.\nMuistan ajan, kun tein lapsilleni eväitä heidän retkilleen. Nyt minulla oli mukana tyttären tekemiä eväitä. Tässä ensimmäinen välipalahetki :-)\nJärveä 'rikkovat' monet niemennenät, joista osa on pitkiä ja kapeita ulokkeita, ihan jokaista niemeä en käynyt katsastamassa aivan perillä asti.\nSiltoja löytyi moneen lähtöön. Tässä Lopen samoojien pystyttämä silta, josta pääsee hyvin alta kanootilla tai soutuveneellä. Samankaltaisia siltoja löytyy myös Niemisjärviltä Evolta.\nJoillakin veneillä ei ollut enää asiaa vesille, ainakaan rantaa pitemmälle. Tästä venhosta oli jäljellä enää etuosa. Veneessä kasvavasta puusta päätellen se on päässyt olemaan noilla asuinsijoillaan jonkin aikaa... ;-)\nLisää kuvia vielä myöhemmässä postauksessa. Silloin näytän yksityiskohtia, jotka tempasivat minut mukaansa...\nmarjukka 20. toukokuuta 2013 klo 20.50\nTosi upeita maisemia! Pääseekö kenties jossain kohtaa hyvin uimaan? Odotan innolla seuraavia kuvia!\nSusanna 21. toukokuuta 2013 klo 20.42\nLaitan uimisesta(kin) seuraavaan postaukseen :-)


11.5.2019 Christian Muurinen Urheilu 0\nLeijonat kohtaavat tänään isäntämaan Slovakian. Ensimmäinen erä oli tasaväkistä vääntöä ja Slovakia menikin ajassa 10.52 Cernakin maalilla 0-1 johtoon. Vain neljä minuuttia Slovakian avausmaalista Leijonat avasivat maalitilinsä Lindbohmin maalilla 1-1. Peliä ehti kulua vain kaksi minuuttia, kun Kakko maalasi turnauksen kolmannen maalinsa. 2-1 lukemissa mentiin erätauolle.\nToinen erä alkoi rikkonaisesti. Rangaistuksia otettiin puolin ja toisin, mutta maaleja ei saatu, ylivoimista huolimatta.\nMuutamia tekopaikkoja oli Slovakialla, mutta viimeistään Lankiseen on Slovakia tasoitusyritykset kilpistyneet.\nSlovakian maalin takana pidetään torikokousta.\nSlovakia tulee kuin hurmoksessa erän loppuun ja tasoittaa pelin Marincin maalilla 2-2\nErätauolle lähdetään tasatilanteessa 2-2.\nViimeinen erätauko on pidetty. Kolmas erä on ollut pienoista Leijonien hallintaa. Kun erää oli pelattu 8 minuuttia, tuli peliin pieni tauko, kun pleksejä huollettiin. Huoltokatkon jälkeen Slovakia rynnistää päälle todella vahvasti.\nLeijonat kestää Slovakian rynnistyksen ja vastaiskusta Kakko iskee turnauksen neljännen maalinsa. Leijonat siirtyy 3-2 johtoon.\nSlovakia saa ylivoiman, kun Anttila saa kahden minuutin rangaistuksen.\nAnttilan rangaistusta on kulun minuuti, mutta Slovakia ei ole saanut kunnollisia paikkoja rakennettua. Leijonat on saanut hyvin purettua kiekon omalta alueeltaan pois. Leijonat kestää alivoiman. Peliäaikaa on enää jäljellä kuusi minuuttia.\nViimeiset kaksi minuuttia käynnistyy.\nMinuutti jäljellä ja Slovakia ottaa maalivahdin pois. Slovakia pelaa kuudella kenttäpelaajalla.\nKakko tekee tyhjiin 4-2 maalin ja tekee hattutempun.\nOttelu päättyi 4-2 ja nyt Maamme laulu\nLoppuviikolla poliisi työllistivät epäillyt rattijuopot


Kookosravinto - Eettisten kookostuotteiden verkkokauppa\nKookos tekee hyvää!\nKorkealaatuisia, luonnonmukaisesti tuotettuja neitsytkookosöljytuotteita herkutteluun ja hyvinvointiin.\nEnsiluokkaiset 100% orgaaniset kookosöljyt\nValikoimastamme löydät korkeasta laadustaan tunnettuja luonnonmukaisesti tuotettuja Ölmühle Sollingin kylmäpuristettua kokoydinneitsytkookosöljyjä sekä muita puhtaan luonnon lisäaineettomia ja huolellisesti valikoituja tuotteita, joiden takana on aina tyytyväinen viljelijä.\nVähärasvaiset ja kuitupitoiset jauhot leivontaan ja lisäravinteeksi. Kookosjauho valmistetaan luonnonmukaisesti tuotetusta tuoreesta kookospähkinän lihasta eli mallosta. Valikoimaan kuuluvat myös muut terveelliset ja vähärasvaiset pähkinäjauhot.\nSopii käsien ja hiusten sekä lemmikkieläinten turkin pesuun. Aidoilla eteerisellä öljyillä miedosti hajustettu hellävarainen kookossaippua ei sisällä keinotekoisia haju-, väri- tai säilöntäaineita. Tässä saippuassa ei ole mitään sellaista mitä ihosi tai ympäristö ei oikeasti tarvitse!\nSupersuosittu kokoydinneityskookosöljy on ensiluokkainen luomutuote. Sillä on hienostunut, hieman pähkinäinen ja pehmeä maku. Juuret ovat tarkkaan valvottujen luonnonmukaisten kookospähkinäviljelmien rikkaassa maaperässä Sri Lankassa, jossa kookosviljelmillä on pitkät perinteet.\nCeylonkaneli, 180 g, luomu\nGourmet-öljyvalikoima, 3x100 ml, lahjapakkaus, luomu\nPähkinä-hedelmäsekoitus, 200 g luomu\nMantelijauho, luomu, 500g, osa rasvasta poistettu – Ölmuhle Solling\nYksilöllistä ja terveellistä\n“Meille on tärkeää, että tuotteemme ovat sertifioitua ja valvottua luomutuotantoa ja niissä käytetään vain luonnosta saatavia ainesosia. Tuotteitamme ei ole testattu eläimillä.” -Heli Saario, yrittäjä ja ravintoterapeutti, Kookosrasvinto.fi\nlakto-ovo-vegetaarinen vähähiilihydraattinen paleo-ruokavalioon sopiva gluteeniton Ainesosat: 1 muna 2 munan keltuaista 1 rkl sit...\nlakto-ovo-vegetaarinen vähähiilihydraattinen gluteeniton terveellisiä rasvoja ja antioksidantteja Ainesosat: 1 dl kookosöljyä sulatet...\nLakto-ovo-vegetaarinen - vähähiilihydraattinen - gluteeniton Ainesosat: kookosöljyä 2 munaa, rakenne rikottuna 5 dl kesäkurpitsaa ohueksi s...\nKokeile näitä – Maustetut kookosöljyt\nRas El Hanout neitsytkookosöljy luomu, 100g\nInkivääri-sitruuna-neitsytkookosöljy luomu, 100 g\nKiinalainen viismauste neitsytkookosöljy luomu, 100 g


Kuinka monta grammaa lusikoissa: painon mittataulukko - Reseptit 2022\n0,5 tl: kuinka paljon on grammoina ja millilitreinä\nJoskus tietoa siitä, kuinka paljon tai painoa tuote sisältää teelusikassa tai 0,5 teelusikassa - kuinka paljon siitä voi olla hyötyä, koska tätä mittaa käytetään usein lääketieteessä ja ruoanlaitossa. Lisäksi sitä on helppo käyttää - se on aina käsillä.\nPuolet tl tilavuutta\nOn yleisesti hyväksyttyä, että 1 tl. tilavuus on noin 5 ml (vastaavasti 2,5 ml - puoli). Mittaukseen käytetään yleensä yksinkertaista vettä. Toimenpiteen vanhemmat määritelmät ovat yleisiä Yhdysvalloissa ja Englannissa..\nSiten amerikkalainen tl vastaa noin 4,93 ml (puoli tl 2,46 ml) ja englantilainen - 3,75 ml (1,87 ml)..\nMiksi sinun on ehkä selvitettävä tl: n tilavuus\nNykymaailmassa ruoanlaittoon tarvittava määrä ainesosia on helpointa määrittää asteikolla. Mutta niin tapahtuu, että niitä ei ole käsillä, ja resepissä kaikki tuotteet ilmoitetaan grammoina tai millilitraina.\nOn toinenkin tilanne: resepti on melko vanha (esimerkiksi äitini tai isoäidin kirjoittama), ja kaikki ilmoitetaan teelusikalla, ruokalusikallisella, lasilla tai niiden jakeilla, eikä ole selvää, kuinka ne mitataan tarkasti. Samanaikaisesti haluan olla tekemättä mitään virhettä niin, että ruokalajista tulee maukas.\nYleensä teelusikallisen merkitseminen resepissä merkitsee tilavuutta ilman diaa. Lisäksi puolet tästä tilavuudesta on tarkalleen puolet nestemäisten tai irtotavarana olevien tuotteiden painosta.\nTeekupit tehdään melkein kaikki saman tilavuuden, mutta on joitain poikkeamia. Siksi on yleisesti hyväksyttyä, että tl: n tilavuus on 5 ml. Ja 0,5 teelusikallista, kuinka paljon tämä voidaan helposti määrittää jakamalla tämä lukumäärä puoliksi.\nSiten, jos otat tavallisia tuotteita, niin niiden paino yhdessä puoli tl: ssä on:\njauhot ilman mättä - 5 g / 2,5 g;\njauho mäkeällä - 14 g / 7 g;\nöljy - 7 g / 3,5 g;\nhunaja - 8 g / 4 g;\n30-prosenttista rasvaa sisältävä smetana, tomaattipasta tai tiivistetty maito rinteellä - 10 g / 5 g;\nsokeri, makeutusaineet tai keksejä - 5 g / 2,5 g;\nsooda, suola - 7 g / 3 g;\njauhot, jauhettu kahvi tai kaakao - 4 g / 2 g.\nTämä luettelo auttaa usein, jos joudut vastaamaan seuraavaan kysymykseen: 0,5 tl soodaa on kuinka paljon?\nOn myös huomattava, että liukumäärän teelusikallinen paino on:\nsokeri - noin 7 g;\nsooda - noin 10 g;\nkaakao, jauhot - noin 5 g.\nTyylin tl tippoina\nJoskus sinun on ehkä selvitettävä, kuinka monta tippaa 1 tl: ssä. Tämä on yleensä välttämätöntä tällä tavalla annosteltavien lääkkeiden määrän mittaamiseksi. Ruoanlaitossa tällaista tarvetta ei esiinny usein, mutta se tapahtuu, kun on tarpeen mitata nestemäiset maut tai ruokavärit, kun pipetti ei ole kädessä.\nJos katso, 0,5 tl - kuinka paljon se on, niin se on 50 tippaa vesiliuosta ja alkoholia - 2 kertaa enemmän. Tietty määrä tippoja voidaan mitata teelusikalla, mutta tämä ei ole kovin kätevää. Arvioitu tippojen lukumäärä on:\n50 tippaa - puoli tl;\n40 tippaa - 2/5 tl;\n30 tippaa - 1/3 tl;\n25 tippaa - 1/4 tl.\nMittalusikallista arvioidaan kuinka paljon se on: 0,5 tl, 0,25 jne..\nKuten näette, tietyn ainesosan paino tai sen tilavuus voidaan saada siirtämällä teelusikallista grammoihin. On kuitenkin ymmärrettävä, että nämä tiedot eivät ole aina oikeita. Siksi on suositeltavaa käyttää suoraan resepissä ilmoitettua määrää, niin se on tarkempi.\nYleinen annos nestemäisiä lääkeaineita, kun lääkkeen määrä mitataan teelusikalla tai ruokalusikalla. Kaikki lääkärit, samoin kuin potilaat ja heidän sukulaisensa, tuntevat nämä reseptit: "Ota ruokalusikallinen kolme kertaa päivässä" tai "ota sisälle yksi teelusikallinen päivässä". Lääketieteellisessä käytännössä katsotaan, että yksi teelusikallinen sisältää 5 ml nestettä ja yksi ruokalusikallinen sisältää 15 ml nestettä. Jos lääkeaineliuotin on vettä, niin voimme helposti muuntaa millilitraa grammoiksi:\n1 tl, 5 ml nestettä on noin 5 grammaa;\n1 jälkiruoka lusikka - 10 ml nestettä - 10 grammaa;\n1 rkl - 15 ml nestettä - 15 grammaa.\n1 tl = 5 millilitraa (ml)\n1 rkl = 15 ml (ml)\n1 fl oz (1 fl oz) = 29,57 millilitraa (ml)\n1 lasillinen lasi = 2 fl oz = 60 millilitraa (ml)\n1 teekuppi = 4 fl oz = 120 millilitraa (ml)\n1 kuppi = 8 fl oz = 240 millilitraa (ml)\n1 pint = 1 pt = 473 millilitraa (ml)\n1 quart = 1qt = 946 millilitraa (ml)\n1 litra = 1 L = 33,8 unssia nestettä (fl oz)\n1 gallona = 1 gal tai C = 3785 millilitraa (ml)\nJulkaisemme laboratoriokokeiden mittayksiköiden käännökset erillisissä artikkeleissa, esimerkiksi veressä olevan sokerin (glukoosipitoisuuden) käännöksen diabetestä käsittelevässä artikkelissa.\nKuinka tarkka on lääkkeiden määrän ja painon mittaus teelusikalla tai ruokalusikalla?\nTutkimuksen laatijoiden päätelmät:\nSisäisten uutisten kommentti:\nOn parempi annostella lääkkeitä ruiskulla. Mutta tietysti otamme ne silti lusikasta, tässä teelusikallinen tai ruokalusikallinen on vertaansa vailla. Ja vielä, näitä tuloksia ei voida soveltaa yhteen lääkkeeseen - hunajaan. Täällä mitä enemmän yliannostuksia, sitä parempi! Lisäksi myynnissä on melkein yhtä monta hunajatyyppiä kuin lääkkeitä :)\nMitä mausteita voidaan käyttää haimatulehdukseen??\nVirus gastriitti lapsilla\nPaistettuja omenoita laihtumiseen: arvostelut\nOnko sinulla diabetes? Muista ilmoittautua hammasklinikalle ja tulla hammaslääkärin puoleen väliin kuuden kuukauden välein, vaikka mielestäsi ei ole syytä.Diabetes mellitus rikkoo aina mineraalien aineenvaihduntaa, ja tämä vaikuttaa kovien kudosten tilaan, toisin sanoen hampaan emaliin.\nTurvotus- ja kaasulääkkeet. Tehokkaat lääkkeet aikuisille ja lapsille


Milka Sunell: Autonomia liikkeessä\nUusien kirjojen uudet tulkinnat herättävät usein intohimoja.Suomen historian vuosista 1809 - 1917 on viime aikoina ilmestynyt useampikinkokonaistulkinta. Yksi niistä, Matti Klingen kirjoittama, on ollutpohjana vilkkaalle ja kiivassanaisellekin keskustelulle. Keskustelussa MarttiHäikiö ja Eino Jutikkala epäilevät että Suomenautonomian aika ei ollut Suomelle niin suotuisaa kuin yleensä esitetäänja että Ruotsin vallan alle jääminen olisi ollut Suomen kehitykselleparempi vaihtoehto. Toista mielipidettä, jonka mukaan autonomian aikaoli välttämätön suomalaisen kansakuntavaltion syntymiselle(ja myöhemmin itsenäistymiselle), edustavat Klinge ja Osmo Jussila.\nLyhyen ajan sisällä on ilmestynyt kolme yleisesitystä Suomenhistoriasta vuosilta 1809 - 1917: meille kaikille tuttu Suomen poliittinenhistoria 1809 - 1995, professori Matti Klingen kirjoittama SchildtsinFinlands historian 3. osa Kejsartiden sekä Hallintohistoriakomiteanviimeinen julkaisu mammuttimainen Suomen keskushallinnon historia 1809- 1996. Keskushallinnon historian autonomiaa koskevan osan ovatkirjoittaneet Osmo Jussila, Raimo Savolainen, Lars Westerlund, SeppoTiihonen ja Heikki Ylikangas. Poliittisen historian kannaltayksi kiinnostavimmista osista on Jussilan kirjoittama osuus Kenraalikuvernööri,ministerivaltiosihteeri ja senaatti.\nEmanuel Thelning: Porvoon valtiopäivien avajaiset 1809 (yksityiskohta).1809 - 1812, öljy, 222 x 300 cm. Porvoon tuomiokapituli\nSuomen poliittinen historia -teoksessa Jussila jatkaa PäiviöTommilan aloittamalla ja Jussilan itsensä sekä Keijo Korhosenjatkamalla tutulla linjalla, jonka mukaan Suomen asemaa yritetäänymmärtää ensisijaisesti Venäjän imperiumin osana.Samalla lopullisesti rikotaan ainakin 1960-luvulle asti vallinnutta hyväksyttyätotuutta, joka perustui suomalaisen osapuolen väitteisiin viime vuosisadanvaihteen laillisuuskiistassa. Klinge katselee Suomea vielä laajemmasta,eurooppalaisesta (eurooppalais-venäläisestä) perspektiivistä.Tätä Klinge pitää kirjansa uutena antina. Näkökulmaon hyvin perusteltu, Suomihan pysyi aatemaailmaltaan pitkälti länsieurooppalaisenaläpi 1800-luvun, tukahduttavan sensuurin alaisenakin. Jussilan sanoin:"Sen [Suomen] niin taloudellinen kuin henkinenkin orientaatio kohtiuutta isänmaata tapahtui tavattoman hitaasti."\nEdellä mainitussa teoksessa Jussila esittää Suomen itsehallinnonperustuneen itsevaltiaan johtamassa suurvallassa suomalaisiin hallintovirkamiehiinHelsingissä ja Pietarissa sekä - mikä on uutta -myös kenraalikuvernööreihin. Viime vuosisadan vaihteessakäyttökelpoinen tulkinta suojelevista perustuslaeista on saanutväistyä todellisuuden kuvaamisen tieltä. Jussilan ilmaisunmukaan otetaan etäisyyttä sortovuosiin. Hallinnon ja autonomiankehittyminen ns. valtioyönä (aika jolloin säätykokoustaei kutsuttu koolle 1809-63) osoittaa Suomen poliittisen historian 1800-luvunensimmäisellä puoliskolla olevan keskeiseltä osaltaan hallintohistoriaa.Tätä merkittävämmäksi tämän ajan osaltakasvaa uusi Keskushallinnon historia.\nKlingen ja Jussilan esityksissä on huomiolle pantavaa se, ettäkumpikaan ei käytä otsikossa autonomia-sanaa: Jussilalla otsikkonaon Suomi suuriruhtinaskuntana ja Klingellä Kejsartiden (keisariaika).Klinge selittää tätä alla mainitussa kirjoituksessaansillä, että autonomia-nimitys on yleistynyt vasta 1950-luvulla(vaikka sitä ensimmäisen kerran käytti tiettävästijo J.J. Nordström 1840-luvulla) ja "se sisältääepärankelaisen idean nähdä periodi toisen (myöhemmän)esiasteena". Lisäksi se Klingen mukaan viittaa vain yhteen historianaspektiin, millä hän ilmeisesti tarkoittaa Suomen hallinnon erillisyyttäVenäjän hallinnosta. Tässä mielessä autonomia-nimitysonkin riittämätön yleishistorialliselle esitykselle, mitäKlingen Kejsartiden on. Klinge kertoo myös "keisariajan"olevan vanha ja aikanaan yleisesti käytetty termi.\nProf. Matti Klinge\nAkateemikko Eino Jutikkala\nProf. Osmo Jussila\nDos. Martti Häikiö\nPoliittisen historian dosentti Martti Häikiö kirjoitti Klingenkirjasta artikkelin Helsingin Sanomiin (2.2.1997) ja aloitti samalla keskustelunsuuriruhtinaskunnan ajan suosiollisuudesta Suomelle. Häikiölleovat vastanneet sekä Klinge (HS 11.2.) että Jussila (HS 15.2.).Keskusteluun on osallistunut myös Akateemikko Eino Jutikkala Jussilallesuunnatussa vastauspuheenvuorossa (HS 19.2.). Studia Finlandica -luennollaan(6.2.) Jutikkala esitteli samankaltaisia ajatuksia kuin Häikiö.Keskustelua ovat jatkaneet vielä Häikiö (HS 23.2) ja Klinge(HS 1.3.).\nEnsimmäisessä kirjoituksessa Häikiö väittää,että Klingen antama "arvoväritys vuosille 1809-1917on todellisuudelle vieras, aivan liian myönteinen. Suomen joutuminenVenäjän imperiumin osaksi ei ollut Suomelle onni vaan kehityksenjarru." Väitteensä tueksi Häikiö esittäämonta seikkaa: Venäjän keisarit olivat itsevaltiaita, "luunkoviadiktaattoreita", "mielipiteen muodostusta kahlitsi erittäinvoimakas sensuuri" ja "virkamiesvaltio jäykisti elinkeinojenkehitystä".\nHäikiön mielestä Suomen 1800-luvun kansallisen kehityksenihailu juontaa juurensa väärästä vertailukohdasta. Hänenmukaansa 1700-luvun loppupuolen kiroihin vertaamisen sijasta Suomen kehitystätulisi verrata 1800-luvun Ruotsiin tai siihen vuonna 1814 liitettyyn Norjaan.Hän aloittaakin samalla jossittelun siitä, miten Suomi olisi kehittynyt,mikäli se olisi jäänyt Ruotsin vallan alaisuuteen. Edellämainitun vertailun vaikeus piilee Häikiön mukaan siinä, että"Suomessa ei juuri tunneta ketään ruotsalaista Kustaa III:njälkeen ennen Olof Palmea ja kuningatar Silviaa". (Tuossa Häikiökyllä liioittelee, kouluhistorian pohjalta voin lisätä lonkaltaainakin Kustaa IV Aadolfin, Tage Erlanderin ja ... no, vaikka August Strindbergin.)\nHäikiö listaa koko joukon asioita, jotka Ruotsissa tapahtuivatsuotuisammin kuin Suomessa: muun muassa vallan kolmijako vuoden 1809 hallitusmuodossa,liberaali sananvapauspolitiikka, taloudellinen kasvu 1830-luvulta lähtien,kuninkaan vallan kaventaminen, elinkeinovapaus, naisille oikeuksia, kaksikamarisetvaltiopäivät 1860-luvulla. Suomessa toteutetut uudistukset olivathänen mielestään "parhaimmillaan keisarin sietämäkopio Ruotsin ja Länsi-Euroopan toimenpiteistä". Suurimpienkysymysten osalta - suomen kielen asema ja Suomen mahdollinen itsenäistyminenRuotsin vallan alla - Häikiö kehottaa niinikäänkatsomaan esimerkkiä Norjasta, jossa syntyi kaksikin kansalliskieltä(liekö sitten myöhemmin ollut Norjalle siunaus vai kirous?) jajoka itsenäistyi helposti kansanäänestyksellä vuonna1905. Täytyy kuitenkin muistaa, että Ruotsin kieli ei ollut olluthallitseva kieli Norjassa ennen vuotta 1814, eikä Ruotsin ja Norjanvälinen personaaliunioni ollut samankaltainen unioni kuin Suomen jaRuotsin tai Suomen ja Venäjän välillä.\nJoissakin kohdissa Häikiö tuntuu olevan itse "vanhan hyväksytyntotuuden" uhri. Hänen mukaansa autonomian aika tulisi jakaa syväjäädytykseen,muutaman vuosikymmenen vapaampien tuulten aikaan ja erittäin vaikeaanirtautumiseen Venäjästä. Tässä huomio kiinnittyyensimmäiseen vaiheeseen. Siinä kuten parissa muussakin kohdassaHäikiö tuntuu antavan liian suuren merkityksen sille, ettei säätykokoustakutsuttu koolle puoleen vuosisataan. Häikiön valtioyö onvanhan tavan mukaan hyvin konkreettinen ja ankea. Tosiasia kuitenkin on,että tuona aikana Suomen autonomia kehittyi, kuten kehittyi myöstalous mukanaan ihmisten hyvinvointi (tästä vaikkapa esimerkkinäkulutustavarateollisuuslaitosten kiivas perustaminen 1840- ja etenkin1850-luvulla). Saksalaisen historioitsijan Robert Schweitzerin mukaanvaltiopäivien puuttumisessa onkin Suomen autonomian oleellisin piirre:se ei ollut säätyautonomiaa (kuten Baltian maissa) vaan hallintoautonomiaa.\nJos kuitenkin halutaan nähdä vuoden 1863 valtiopäivien aloittavanperustuslaillisen hallituskauden, voidaan sitä edeltävääaikaa kutsua ohjesäännölliseksi hallituskaudeksi (1812 kenraalikuvernöörinohjesääntö ja etenkin 1826 valtiosihteerinviraston ohjesääntö,joka rajasi kaikkien tärkeimpien asioiden esittelyn sille itselleen,siis kenraalikuvernöörin esittelyoikeuden ulkopuolelle).\nKaikkinensa Häikiön kritiikki Klingeä kohtaan osuu osittainvarmasti oikeaan, onhan Klinge helpompi persoonana sijoittaa kultaiselle1800-luvulle, jolloin yliopisto oli vielä Yliopisto ja ylioppilaatHerra Ylioppilaita.\nKun Klingen vastauksesta riisuu lapselliset henkilökohtaisuudet jasuorat Häikiön ammattitaitoon kohdistuvat syytökset (Klingetuntuu pitävän epämiellyttävänä, ettäHäikiö, joka ei ole erikoistunut autonomian aikaan, esittäähänelle kritiikkiä siitä. Toisaalta Klinge itse on kirjoittanutkivikaudesta - ja mitähän hän sanoisi tämänartikkelin kirjoittajan ammattitaidosta?) jäljellä ei jääpaljoa, mutta sentään jotakin: Klinge vetoaa taloushistorioitsijoihimme,"jotka ovat osoittaneet, Suomi oli vuonna 1809 ehkä Euroopan köyhinmaa, mutta Maailmansotaan mennessä se oli noussut eurooppalaisen keskitasontuntumaan". Samoin hän kuvaa tuota vuosisataa koko suomalaisenkulttuurin nousemisena suhteellisesti korkeammalle kuin koskaan sitäennen tai sen jälkeen. Suomi urbanisoitui, kansainvälistyi, kouluttautui;sekä henkinen että aineellinen hyvinvointi nousivat Klingen mukaan1800-luvulla ennennäkemätöntä vauhtia. Vaikka kehitysmuuallakin Euroopassa kulki samaan suuntaan, ei voitane väittäävastaan, etteikö kehitys Suomessa olisi ollut suhteellisesti huomattavannopeaa (mikä tietenkin johtui alhaisesta lähtötasosta).\nAlbert Edelfelt: Ruoholahden eukkoja kirkonmäellä (yksityiskohta).1887, öljy, 131 x 159 cm, Ateneumin taidemuseo.\nSen sijaan esimerkiksi Suomen kuvataiteen ns. kultakauden osalta viime vuosisadanvaihteessa voidaan esittää voimakkaita epäilyjä, johtuikose yhteydestä Venäjän imperiumiin. Tuon ajan merkittävinaatevirtaus, nationalismi, olisi varmasti saavuttanut Suomen vielähelpommin ilman sensuuria ja Tukholman kautta kiertämistä. Suomalaisettaiteilijat muutenkin suuntautuivat enemmän läntiseen Eurooppaankuin Pietariin (esimerkkeinä Edelfelt, joka viihtyi Pariisiissa jaGallén-Kallela, joka Euroopan lisäksi matkusteli myös senrajojen ulkopuolella) ja omaksuivat sieltä mannermaisia virtauksia.Toisaalta venäläistämistoimenpiteet epäilemättäloivat tilauksen kantaaottavalle ja suomalaisuuden juuria korostavalle kuvataiteelle.\nOsmo Jussila keskittyy vastauksessaan asialinjalle. Hän korostaa, ettäautonomian ajan menestystarinassa on kova ydin: "Suomesta tuli vuodesta1809 lähtien oma valtio ja kansakunta omine valtiopäivälaitoksineen,rahoineen ja muine laitoksineen." Suomen kielen asemasta Jussila kirjoittaa,että se sai Venäjän valtion tuella tasa-arvon ruotsin kielenkanssa 1902. Jussila epäilee, että Ruotsinkin vallan alla suomenkielen kehitystä olisi voitu edistää valtiollisin toimenpitein,mutta "varmaa on ettei Ruotsin hallituksella olisi ollut siihen yhtävoimakasta poliittista motiivia kuin Venäjän hallituksella".Tämä motiivi oli luonnollisesti pyrkimys loitontaa Suomea entisestäemämaasta.\nJussila korjaa Häikiötä siinä, että autonomiantutkijat ovat kyllä verranneet Suomen kehitystä Norjaan. Ja nimenomaansen vuoksi, että niiden kehitys on samankaltainen. Sekä Suomenettä Norjan erityisasema 1800-luvulla johtui siitä, ettäne irroitettiin vanhasta ja liitettiin osaksi uutta valtiota. Tässäpiilee Jussilan mukaan Häikiön suurin harha: Häikiöei näe sitä, että ilman Ruotsiin liittämistä Norjankehitys ei olisi ollut lähtökohtaisesti niin suotuisaa. Kutenei Suomenkaan ilman Venäjään liittämistä. Vainsen vuoksi Suomeen perustettiin oma keskushallinto (etenkin senaatista kehittyiitsehallinnon kannalta merkittävä instituutio) ja aikanaan omaraha ja valtiopäivät.\nMikäli Suomi olisi jäänyt osaksi Ruotsia, Jussilan mukaantäältä olisi jatkettu entiseen tapaan käymistäherrainpäivillä Tukholmassa. Toisen vallan valtiopäivilleosallistumista ei ainakaan Snellman pitänyt vapautena. Hän katsoiSuomen autonomian perustuvan nimenomaan Venäjän itsevaltaiseenjärjestelmään. Snellman ennusti, että keisarin vallankaventumisen myötä Venäjälle perustettavien liberaalistenlaitosten mukana Suomikin saavuttaisi vapauden, "mutta vapauden lähettääedustajamme johonkin kansalliskokoukseen - Moskovaan". Tätänäkökulmaa korostaa myös Klinge viimeisimmässäkirjoituksessaan.\nJussila on samaa mieltä Häikiön kanssa siinä, ettäosana 1800-luvun Ruotsin valtakuntaa Suomi olisi ollut osallinen aikaisemminmainituista positiivisista asioista. Lisäksi Jussila korostaa, ettäjopa edellä mainitut Suomen autonomian kovan ytimen osat olivat "seuraustaenemmän tai vähemmän sattumatekijöistä ja sitenpoikkeuksia sääntöön, joka oli inkorporaatio ja venäläistäminen".Esimerkiksi jokainen kenraalikuvernööri tuli Suomeen tehtävänäänSuomen lähentäminen Venäjään ja venäläistämisyrityksiäja itsehallinnon rikkomuksia tapahtui paljon ennenkin ns. sortovuosia. Tässäsyy, miksi Jussila kirjoittaa vastauksessaan sortovuodet lainausmerkkeihin:tosiasiassa ne olivat luonnollinen seuraus läpi koko 1800-luvun kestäneestäkehityksestä. Niiden mentaalinen merkitys oli toki paljon suurempi,aikalaiset kun eivät tietämättömyyttään (osittainsuomalaisen propagandan vuoksi) osanneet sijoittaa helmikuun manifestiahistorialliseen kontekstiin. Tällä kaikella Jussila vastaa Häikiönsyytökseen siitä, että autonomian tutkijat yleensä yrittäisivätluoda valheellisen positiivista kuvaa Suomen historian vuosista 1809-1917.\nEdellisen kappaleen "jussilalaiseen" tulkintaan yhtyy myösakateemikko Jutikkala. Studia Finlandica -luennolla Jutikkala sanoi,että Venäjään liittäminen "ei välttämättäollut mikään edistysaskel Suomen historiassa". Siis samaajatus kuin Häikiöllä, mutta lievemmin ilmaistuna. Jutikkalanmukaan Ruotsin vallan alla suomalaiset olivat tasavertaisia kansalaisiaruotsalaisten kanssa ja he käyttivät yhtälailla valtaa, muttaVenäjää hallitsi itsevaltias ja liittämisen myötäSuomi tuli sidotuksi sille vieraaseen kulttuuriin. Vastauksessaan Jutikkalasanoo päätyneensä näihin ajatuksiin nimenomaan Jussilantutkimusten vuoksi. "Suomen historiankirjoituksen esijussilalaisenakautena en olisi kysymystä näin asettanut." Jutikkala sensijaan toppuuttelee jossittelua siitä, miten Suomi olisi kehittynytmikäli se olisi jäänyt Ruotsin yhteyteen. "On syytäkorostaa, että tieteellisesti voidaan tutkia vain sitä, mitensuomalaisten asema muuttui vuonna 1809."\nViimeisimmässä kirjoituksessaan Häikiö perääKlingeltä perusteluja tämän väitteelle, että "Suomenolojen koheneminen viime vuosisadalla on nimenomaan keisari-yhteyden ansiota".Häikiö esittää rinnastuksia Norjaan, joka niinikääntuotti suurmiehiä taiteen saralla. Kultakauden suomalaistaiteesta Häikiöesittää samoja ajatuksia kuin edempänä on esitetty.Suomen talouden veturin, metsäteollisuuden, kehityksenkäänHäikiö ei katso johtuneen keisari-yhteydestä, vaan Länsi-Euroopanmarkkinoiden avautuminen oli seurausta "uuden tekniikan läpimurrostaja yhteiskuntien nykyaikaistumisesta". Mielenkiintoisia ovat myösHäikiön näkemykset Suomen itsenäistymisestä jaVenäjän vallan mukanaan tuomien muutosten merkityksestä siinä.Häikiö tarkastelee Jussilan korostuksia ja kysyy, olisiko Suomiitsenäistynyt ilman Jussilan määrittelemiä autonomiankovan ytimen osia. Häikiö esittää esimerkkeinäViron, Irlannin ja "parikymmentä muuta kansakuntaa", jotkaitsenäistyivät Suomen kanssa samoihin aikoihin. "Oliko niilläkaikilla valmiina senaatti ja oma raha itsenäisyyden ytimenä?",hän kysyy retorisesti.\nHäikiön mielestä Suomen itsenäistymisen historiaa eisaa vähätellä tutkimalla sitä vain Venäjän,ja sattuman, lahjana, vaan mukana täytyy kuljettaa sellaisia käsitteitäkuin itsenäisyystahto ja vapaudenrakkaus. Tästäkin Klingeon Häikiö kanssa eri mieltä. Klingen mukaan edellä mainitutkäsitteet ovat merkittäviä vasta vuosien 1918 ja 1939 osalta.Keisariajalla ne eivät olleet "missään tapauksesa dominoivia".Hänen mukaansa Suomen itsenäisyys johtui lähinnä suuristamaailmanhistoriallisista tapahtumista ja vasta myöhemmin on vuosiin1917-18 yritetty projisoida itsenäisyystahtoa, jota todellisuudessa"oli vielä 1917 kovin työlästä nostattaa".\nJos kaikki olisi tapahtunut toisin\nJutikkalan toppuuttelusta huolimatta jatkan jossittelua Suomen kohtalostavuonna 1809. Mikäli oletetaan, että Suomi olisi jäänytosaksi Ruotsin valtakuntaa, täytyy myös olettaa, että Ruotsiolisi voittanut vuosien 1808-09 sodan tai ainakin pystynyt pysäyttämäänVenäjän hyökkäyksen jo sen alkuvaiheessa. Silläniinkin aikaisin kuin maaliskuun lopussa 1808 julistettiin, että ruotsalainenSuomi on liitetty lopullisesti Venäjään. Näin tarkasteltunavoidaan pitää epätodennäköisenä, ettämitään vallankumousta olisi Ruotsissa tapahtunut. Pikemminkinmenestyksekäs sota olisi vahvistanut Kustaa IV Aadolfin asemaa ja vuoden1809 liberaalimpi hallitusmuoto olisi jäänyt haaveeksi. (Tämäolisi toki ollut todennäköisesti vain kehityksen hidaste eikäeste.) Tästä huolimatta voidaan kysyä, olisiko ruotsalainenSuomi todennäköisesti itsenäistynyt ensimmäisen maailmansodanaikoihin (sodalla sinänsä ei välttämättä olisiollut kuin välillinen merkitys, koska Ruotsi ei siihen osallistunut).Kuten Häikiö toteaa, "kansallisuusaate ja kansanliikkeidenläpimurto olivat 1800-luvun lopulta lähtien niin väkeviävoimia, että ne kykenivät murtamaan suuremmatkin imperiumit kuinRuotsin". Olisiko ruotsalaisen Suomen eliitillä ollut halua taitarvetta ohjata suomalaisuusaatteen syntyä ja kehitystä? Tämäon vaikea kysymys, johon itse vastaisin, että ei olisi ollut. Turunpysyessä pääkaupunkina ja Uudenmaan kaltaisen väestö-ja elinkeinoelämäkeskittymän syntyminen Suomenniemen lounaisalueelle(ehkä Turku-Loimaa-Tampere linjan kautta Pohjanmaalle) olisi kylläpitänyt turkulaisen ruotsinkielisen eliitin vanhaan tapaan Tukholmaanpäin kallellaan.\nEdellä jo esitettyyn keskushallinnon merkitykseen Suomen itsenäistymisessäJutikkala sanoi luennollaan varovaiselle tyylilleen uskollisena, että"maa sai omat hallintovirastot, jotka aikanaan olennaisesti helpottivatitsenäisen valtion toimintojen aloittamista". Olivatko ne välttämättömiä?Kuten Häikiö on esimerkeillään osoittanut, kaikkiallane eivät suinkaan olleet. Näistä esimerkeistä huolimattavoidaan olettaa, että ainakin Venäjän vallan alta itsenäistymisellene olivat Suomelle välttämätön edellytys. VaihtoehtoisenRuotsin vallan aikana en usko, että Suomen hallintoa olisi järjestettyniin, että Turku olisi noussut vastaavaan asemaan kuin Helsinki todellisuudessanousi. Jussilan mukaan joka tapauksessa omien valtiollisten elinten puuttumisenvuoksi suomalaista kansakuntavaltiota ei olisi syntynyt.\nMitä pitemälle ajassa mennään, sitä villimmäksijossittelu käy. Mielestäni lähes varmaa on, että talvisotaolisi vältetty, koska Leningradilla (Pietarilla) olisi jo 1700-luvultalähtien ollut turvallisuusvyöhyke länteen päin. Tiedäsitten, olisiko Viipuri kasvanut niin merkittäväksi, ettäsen takia Neuvostoliitto Stalinin johdolla olisi Suomeen hyökännyt.Hitleriä olisi kuitenkin todennäköisesti kiinnostanut Suomen(Ruotsi-Suomen?) pitkä yhteinen raja Neuvostoliiton kanssa. Tästäeteenpäin lienee turha jatkaa.\nJossittelulla on harvoin merkitystä historiankirjoituksen kannalta.Äärimmilleen vietynä sillä ei ole kuin viihteellisenkuriositeetin arvo. (vrt. "Nii-i. Ja eihän koko poliittista historiaakaanolisi, jos ihmiset olisivat kaloja.") Mutta silloin kun se on hyvinargumentoitua, se on tärkeä osa keskustelua. Jossitteleva (kontrafaktuaalinen)historiankirjoitus parhaimmillaan auttaa meitä ymmärtämäänmenneisyyttä paremmin. Aina kun jotakin tapahtuu, jotakin muuta jäätapahtumatta. Näiden "tapahtumattomien" ja niiden syidenselvittäminen kuuluu myös historioitsijoiden toimenkuvaan. Kunjossitellaan ja oletetaan, että "tapahtumaton" olisikin tapahtunut,voidaan sen avulla ehkä paremmin ymmärtää todella tapahtuneenmerkitys. Edellä kuvatussa keskustelussa on mielestäni monessakohdassa saavutettu tämä rakentavan jossittelun taso. Toivottavastikeskustelu jatkuu vielä mielenkiintoisempana ja rakentavampana.\nArtikkelissa olen käyttänyt taustatietona mm. Osmo Jussilankäynnissä olevaa luentosarjaa Suomen suuriruhtinaskunnan historiasta(keskiviikkoisin klo 14 - 16, U37 ls1), mistä johtuvat osittainjussilalaiset painotukset. Painotukset ovat täysin tietoisia.\n1 Osmo Jussila, Kenraalikuvernööri, ministerivaltiosihteeri jasenaatti, teoksessa Suomen keskushallinnon historia 1809 - 1996, 51.\n2 Tässä lähteenä Osmo Jussila, Suomi suuriruhtinaskuntana,teoksessa Suomen poliittinen historia 1809 - 1995, 80, 83.\n3 Marko Junkkari ja John Lagerbohm Poleemi 3/93:n pääkirjoituksessa.\nUusia ja hyödyllisiä kirjoja\nSuomen Keskushallinnon historia 1809-1996. Useita eri kirjoittajia, julkaisijaHallintohistoriakomitea. Helsinki 1996, 450 mk.\nNe jotka ovat allekirjoittaneen ohella ihmetelleet, mihin Hallintohistoriakomitea,josta niin paljon on puhuttu, tähtää, ovat saaneet vastauksen.Yli kymmenen vuotta toiminut komitea on saanut työnsä päätökseenja lopputyönä on julkaistu lähes tuhatsivuinen (noin nelikiloinen!)yleisesitys Suomen keskushallinnon historia. Kirjan arvovaltainen kirjoittajakuntaedustaa oman alansa huippua. Jokainen, joka haluaa ymmärtääSuomen historiaa, löytää tästä kirjasta varmastikorvaamatonta tietoa. On käsittämätöntä, etteisitä ole julkaistu useammassa osassa. Voi vain toivoa, että joskusilmestyy useampiosainen vaikkapa pokkaripainos, joka sopisi paitsi kassiinja yöpöydälle myös paremmin opiskelijan kukkarolle.\nHallintohistoriakomiteaa voidaan pitää polholaisten kultasuonena.Sen jäsenistöön kuuluivat mm. laitoksemme professori OsmoJussila ja emeritusprofessori Jukka Nevakivi. Saipa komitean toimitustyöstäleipänsä myös nykyinen assistenttimme Joni Krekola. Komiteanjulkaisusarjan yhtenä osana on yliassistentti Kristiina Kalleisen väitöskirjaSuomen kenraalikuvernementti. Lisäksi se on teettänyt laitoksellammeuseita graduja.\nOsmo Jussila, Seppo Hentilä ja Jukka Nevakivi, Suomen poliittinenhistoria 1809-1995. Juva 1995, 170 mk.\nJokaisen polholaisen kotikirjastoon kuuluva perusteos.\nMatti Klinge, Kejsartiden (Schildts Finlands historia 3). Helsinki 1996,395 mk.\nTyylikkään kirjasarjan kolmas osa, josta Klingen mukaan ilmestyymyös laajennettu suomennos. Periodisointi on mielenkiintoisesti keisareittain.Hieno eurooppalainen, politiikan ohella koulustusta korostava yleisesitys.\nRobert Schweitzer, The Rise and Fall of the Russo-Finnish Consensus.The History of the "Second" Committee of Finnish Affairs in St.Petersburg (1857-1891). Hallintohistoriallisia tutkimuksia 23, Helsinki1996, 185mk.\nSchweitzerin uusi kirja on onneksi englanninkielinen, mikä parantaasen asemaa tenttikirjana. Hänen mukaansa uudelleen perustetun Suomenasiain komitean luonne erosi merkittävästi aikaisemmasta, 1826lakkautetusta komiteasta. Toinen komitea oli lähinnä ministerivaltiosihteerinja myöhemmin kenraalikuvernöörin työkalu.\nHinnat ovat Yliopistokirjakaupan hintoja.


Karvahelvetti: tammikuuta 2014\nLöytyipä tuolta netin ihmeellisestä maailmasta The Catoonizer -niminen hauska "kissanluontisovellus", jonka avulla voi värkätä oman piirretyn kissan. Hetihän sitä piti koittaa, jotta mimmoisen Sinnin ja Pätkiksen kyseisellä sovelluksella saisi aikaiseksi, valittavissa olevat ominaisuudet kun olivat rajalliset, vaikka yllättävän paljon vaihtoehtoja tarjolla lopulta olikin. Tässäpä oman ähellykseni tulos. Kohtalaisen "näköisiähän" noista tuli, ainakin melkein. :p\nLähettänyt Bemary klo 11:11 ip.\nTunnisteet: kissa, netistä löydettyä, Pätkis, sarjakuvat, Sinni\nTänään koitti se päivä, kun uskaltauduttiin ekaa kertaa tälle talvea ison järven jäälle, Vesijärvelle. Niin oli ruuhkainen tuo kirkonkylän ranta, että peräti yksi hiihtäjä nähtiin ja muuten oltiin kahdestaan. Tuppukylä, paras kylä. :p Oli siellä seuranamme toki noita reimareita. Caro näytti aluksi pohtivan, jotta niitähän voisi vaikka vähän komennella, kun kehtaavat sillä lailla ääneti keskellä jäätä sojottaa, mutta totesi tolppia vuoronperään nuuskaistuaan, että mitäpä sitä suotta ääntään rasittamaan, kun sen oman painavan mielipiteensä moisesta tyhjänpäiväisestä sojottamisesta voi sanoa myös jalkaa reimaria vasten nostamalla. Joten niinhän se sitten teki, viikset tuulessa väpättäen.\nLähettänyt Bemary klo 8:53 ip.\nLähti vähän lapasesta ton kuvankäpistelyohjelman kanssa, kun katselin aikani tuota Hollolan kirkonkylän vanhaa aikaa henkivää maisemaa. Paha juttu. Saatte te näytille niitä normaalejakin kuvia samaiselta reissulta tuossa myöhemmin. Se, tapahtuuko moinen tänään vaiko huomenna, jää nähtäväksi, mutta voin luvata, ettei niissä kuvissa totisesti pönötetä kuoropoikamaisen arvokkaina - ei ainakaan koko aikaa. Mutta palaillaan!\nTunnisteet: Caro, koira, menneisyys, Nikon D90, no hupsista..., saksanpaimenkoira, ulostautuminen, vieraissa\nTällainen isohko karvakasa löytyi tänään sohvaltamme lojumasta eikä kyseessä ollut muuten edes ensimmäinen kerta. Pitäisi vissiin siivota vähän ahkerammin...\nLähettänyt Bemary klo 7:37 ip.\nTunnisteet: kissa, Nikon D90, Pätkis, zZz-hommat\nTässä tämmöinen kurkistus yhteen tämänviikkoiseen päivälenkkiin sekä vähän ehkä kuvaajan punaisiin käsineisiinkin, jotka välttämättä tahtoivat tunkea mukaan parillekin eri videolle, vaikka kuinka koitin sanoa, ettei se nyt oikein käy. Ei ne uskoneet. Eikä me kommelluksilta vältytty muutenkaan. Juoksuvideon (eli tuon viimeisen) lopussa otus koki tarpeelliseksi tökätä nokkansa suoraan kaulassani roikkuneen järkkärin linssiin ja arvaahan sen, mitä 16 asteen pakkasessa tapahtuu, kun lasiin tökkää märän nuuskuvärkin: keskellä linssiä komeilee iso jäätynyt nenänjälki, joten kuvaapas siinä sitten enää yhtikäs mitään. x) Oppitunti linssinsuojan tärkeydestä suoritettu ja sisäistetty, kiitosta vaan!\nLähettänyt Bemary klo 9:31 ap.\nTunnisteet: Caro, iPhone 4S, koira, lauman emäntä, Nikon D90, no hupsista..., saksanpaimenkoira, ulostautuminen, videot\nLähettänyt Bemary klo 6:32 ip.\nTunnisteet: kissa, kissaroina, lauma, leikkikaverit, Nikon D90, Pätkis, Sinni\nSaatoin käydä taas tuossa eilen vähän kyläilemässä ja Kallea lällyttelemässä aivan kuin se kamala pentukuume ei olisi jo toissapäiväisestä reissusta tarttunut. ;) Vastassa oli muuten tällä kertaa täysin eri kaveri kuin edellisenä päivänä: toki tyyppi nukkui edelleen aika paljon, mutta huomattavasti ekaa päivää aktiivisemmin se myös leikki ja otti kontaktia muihin paikallisiin nisäkkäisiin. Kissan nenää tuli lipaistua, isoja poikiakin nuuskittua ja syliinkin iski kova hinku aina silloin tällöin torkkuja ottamaan. Ja se häntä! Voi että siinä riittääkin virtaa!\nCaron pönttö se vaan meni ja säikäytti penikan kertaalleen ylilähentelevällä olemuksellaan ja erityisesti jättimäisellä tassullaan, jota piti turhan reteästi pienen suuntaan ojennella samalla kun hönki niskaan. En kyllä erityisemmin arvostanut kyseistä tapausta, sillä juuri noita ääliömäisyyksiä olisi vähän niin kuin tarkoitus välttää, vaan pakosti noita kai sattuu, noita säikähdyksiä, vaikka kuinka pyrkisi tutustumisia valvomaan ja rajoittamaan. Onneksi kukaan ei sentään syönyt ketään, joten eiköhän se kaveruus siitä lähde paremmaksi jalostumaan, kun näkevät useammin ja Carokin hoksaa, että ne tassut on pidettävä kurissa ihan joka kerta, ei vain joka toinen. x) Uuttahan tuo pennun kanssa kaveeraaminen on sillekin, aika harva (eikä muistaakseni yksikään tuttu muuta kuin aivan ohimennen kylillä törmätessä) kun on uskaltanut varta vasten pientä pentuaan ison häslän nenän eteen tuoda, joten on kiva päästä kehittämään tätäkin elämän osa-aluetta kaikessa rauhassa paikassa, jossa koirakokemusta myös tästä pentuihin totuttamisesta piisaa. :) Hitaasti hyvä tulee.\nLähettänyt Bemary klo 9:20 ap.\nTunnisteet: Caro, cockerspanieli, iPhone 4S, Kalle, kissa, koira, koulutus, lauma, Leevi, leikkikaverit, no hupsista..., pentu, saksanpaimenkoira, sopeutuminen, vieraissa\nPikku-Kalle (pentukuumeilijat: pysykää poissa, hus hus!)\nHeti tähän alkuun VAKAVA PENTUKUUMEVAROITUS! Ihan turha on tulla syyttämään meikäläistä, jos tuon varoituksen ignooraatte jatkaen kuviin asti ja huomaatte käyneen pian hassusti. Ettäs tiiätte sitte nii. Te, joiden vastustuskyky pentuja kohtaan on epäinhimillisen korkea samoin kuin te, jotka olette valmiita tuohon katalaan kuumeeseen sairastumaan: teille mulla on pikkuisen kerrottavaa...\nKalle on vähän väsynyt.\nKaikki on syötävää!\nNimittäin nythän on niin - kääk! - että Leo sai eilen uuden pikkuveljen, Kallen. :) Pikku-Kalle on cockerspanieli huimalla seitsemän viikon kokemuksella, ja mitä eilen havainnoin (no pakkohan sitä oli heti ensimmäisenä mahdollisena päivänä katsomaan lähteä. :D), on elo cockerina melkoisen energiaa kuluttavaa puuhaa. Tuntitolkulla olisi penikka vain nukkua posottanut sen jälkeen, kun oli ehkä noin vartin verran kerrallaan jaksanut leikkiä ja uutta kotia ihmetellä. Kovin oli rauhallisempi pentu verrattuna Caroon samassa iässä, mutta eiköhän tämäkin penikka vielä nykyisestä kovasti aktivoidu, kun pahin muuttoväsymys kaikkoaa. Kohta ei perässä pysytä, katsotaas vaan.\nUnilelua vasten on hyvä väsähtää.\nTaas löytyi hampaille töitä.\nSen ajan, jonka Kalle jaksoi valveilla olla, vaikutti se varsin rennolta tyypiltä. Muutamia yllättäviä, kovia ääniä se vähän hätkähti, mutta jatkoi sen jälkeen touhujaan taikka uniaan kuin mitään ei olisi tapahtunut, eivätkä sen enempää Leevi kuin isot koirapojatkaan olleet millään muotoa pelottava juttu. Leo ja Leevi ovat luonnostaan tosi hyvätapaisia, rauhallisia tutustujia, mutta Caron suhteen henk.koht. luottoni ei ollut kovin korkealla, se kun on lievästi sanottuna ns. vilkas ja vauhdilla iholle tunkeva tapaus. ;)\nMitenkä sä velipoika näytät noin kamalan kummalliselta?\nPentu meni hetkeksi ulos pissalle. Isoveljet ovat luonnollisesti kovin huolissaan. :D\nLeevi on vähän iso.\nSaksalaispösilö sai tosiaan purkaa suurimmat energiansa pihamaalla hömpöttäen ennen kuin edes pääsi ekaa kertaa samaan huoneeseen Kallen kanssa. Sisälle päästyään otus ei ensin hoksannut ollenkaan, että häkissä on joku, mutta hiljalleen asian todellinen laita paljastui tälle meidän aivopuolellekin. Odotin haukahteluja "vieraalle koiralle", mutta ei mitään. Hämmentävää. Onko sillä jopa käytöstapoja? Siis niitä hyviäkin, koulutuksesta huolimatta?! Nätisti se katseli ja nuuski häkkiä, ja käväisipä Kallekin verkon läpi nuuskimassa uutta tulijaa.\nAinoan nootin Caro sai pienestä matalasta murinastaan, jonka se kertaalleen häkin laidalla maatessaan yllättäen päästi. Loppui kyllä samantien kieltoon eikä minkäänlaisia pennulle osoitettuja äännähdyksiä tuon jälkeen enää kuultu, joten mikä lie hetken mielijohde tuokin sitten oli, tiedä häntä. Olin noin ylipäätään tosi iloisen yllättynyt siitä, kuinka hirmuisen nätisti Caro osasi Kallen kanssa olla! Tavanomainen sähläys loisti poissaolollaan ja otus selvästi tajusi, että pennun kanssa kuuluu käyttäytyä nätisti ja rauhassa. Ja koska meni niin hyvin, saivat koirat tutustua toisiinsa myös ilman välissä olevaa häkkiä, koko ajan valvottuina toki edelleen jo pelkän hurjan kokoeronsa vuoksi: Kalle on ehkä juuri ja juuri Caron pään kokoinen ja Leoon verrattuna huidellaankin sitten jo aivan toisenlaisissa kokoerolukemissa. :p\nUudet kamut on aika jänniä.\nIsot veljet tuttavallisina.\nJa pikkuinen kans!\nOtteita sarjasta "Kokoeroja". ;)\nIlmeestään huolimatta se on ihan iloinen, uskokaa pois. :p\nMutta sellainen se nyt on: Kalle-cockeri, Leon tuore velipoika ja Caron velipuoli. Tulevien kesien hilpeä veneilykamu, noutohirmu vailla vertaa, jos odotukset paikkansa pitävät. Kylän kovimman pallohullun ja uimamaisterin titteleistä tullaan luultavasti käymään kovaa kamppailua, kunhan penikka tuosta isoksi - tai noh, isommaksi - kasvaa. ;) Mutta kiire ei ole, sillä kukapa voisi vastustaa tuollaisia pieniä vähän kömpelöitä, elämästä ihmeissään olevia pentuja!\nLähettänyt Bemary klo 11:47 ap.\nTunnisteet: borzoi, Caro, cockerspanieli, Kalle, kissa, koira, lauma, Leevi, leikkikaverit, Leo, pentu, saksanpaimenkoira, sopeutuminen, uutisia, vieraissa


Lapset ja nuoret ruokatutkijoina - RuokaTutka\nRuokaTutka – Lapset ja nuoret ruokatutkijoina\nRuokaTutkan tavoitteena on lasten ja nuorten terveellisemmät ruokatottumukset. RuokaTutka pyrkii siihen, että lapsille syntyy aito kiinnostus ruokaan ja maataloustuotteisiin. Tavoitteena on myös maidon ja maitotuotteiden sekä kasvisten, hedelmien ja marjojen käytön lisääminen. Teemme kasvikset ja maidon näkyviksi ja tutuiksi. Syöt mitä näet ja minkä tunnet!\nHanke on suunnattu ensisijaisesti lapsille ja nuorille varhaiskasvatuksesta aina toiseen asteeseen saakka. Toissijaisena kohderyhmänä ovat kasvattajat, opettajat ja vanhemmat.\nSuuri osa suomalaisista lapsista ja nuorista on Euroopan unionin koulujakelujärjestelmän piirissä. Koulujakelujärjestelmän kautta tuetaan maidon ja hedelmien sekä kasvisten käyttöä päivähoidosta aina toiseen koulutusasteeseen saakka. Järjestelmän tarkoitus on edistää terveellisiä ruokailutottumuksia. Suomessa järjestelmän rahoituksesta vastaa Ruokavirasto. RuokaTutka-hanke kuuluu koulujakelujärjestelmän liitännäistoimenpiteisiin.\nRuokaTutka tarjoaa kasvattajille työkaluja ja lapsille sekä nuorille ajattelemisen aihetta ja oivaltamisen iloa. Viesteillämme on vankka pohja varhaiskasvatus- ja opetussuunnitelmassa sekä tutkitussa tiedossa. Erilaiset tehtävät, kilpailut ja muut sisällöt edesauttavat monilukutaidon kehittymistä. Lasten ja nuorten taitoa hankkia, yhdistää, tuottaa, muokata ja arvioida tietoa tuetaan ja kehitetään erilaisilla maitoon ja kasviksiin liittyvillä sisällöillä.\nRuokaTutka innostaa lapsia ja nuoria kysymään, tutkimaan ja oivaltamaan. Tarkoituksena on kasvattaa lapsista ja nuorista ruokaa, ruuan tuottajia ja valmistajia arvostavia, ruokaan ja syömiseen myönteisesti suhtautuvia sekä ruokaan liittyvää tietoa uteliaasti ja taitavasti etsiviä ja tulkitsevia ruokakansalaisia.\nKasvattajilla, opettajilla, hoitajilla, kouluravintolan henkilökunnalla ja vanhemmilla, on iso rooli RuokaTutkan tutkimusoppaina, tukena ja tiennäyttäjinä. Tervetuloa tutkimusretkelle ruuan maailmaan yhdessä lasten ja nuorten kanssa!\nHanketta rahoittaa Ruokavirasto ja toteuttaa yhteistyössä viestintätoimisto Cocomms Oy, Evermade Oy, Ruokakasvatusyhdistys Ruukku ry, Itä-Suomen yliopisto UEF sekä Ammattikeittiöosaajat Amko ry.


Keskustelu - apua, vaikea tilanne!! | Suhteet ja seksi | Cosmopolitan\napua, vaikea tilanne!!\nklo 23:06 | 13.5.2013\nEli siis.. Olemme tunteneet viimevuoden loppukesästä saakka.. Alusta asti on ollut pientä flirttiä..\nSuutelimme ensi kertaa joskus ennen joulua. Emme kuitenkaan pitäneet yhteyttä tämän jälkeen.\nSama tapahtui vuodenvaihteen jälkeen tammikuun lopulla. Miehestä ei taaskaan kuulunut mitään, emmekä ole keskustelleet asiasta tarkemmin.\nViimeisimmän tapahtuman jälkeen, päätin että unohdan hänet. Minulla oli lyhyt suhde toiseen mieheen, olin muutaman viikon onnellinen ja pystyin ajattelemaan elämää ilman tätä toista miestä. Kun taas hänet töissä näin, rakastuin jälleen uudelleen, olin siis hetken ns laastarisuhteessa. Ennen tätä suhdetta mies kuitenkin oli innoks yrittämään mutta annoin pakit, peläten että asiat ei parane eikä mikään etene. Asumme eri paikkakunnilla.\nOtin häneen kuitenkin yhteyttä uudelleen (muutenkin kuin töissä) ja kerroin tunteistani ja siitä kuinka en pysty unohtamaan vaikka kuinka haluaisin.\nNyt parin kuukauden jälkeen olen jopa erikoisessa tilanteessa, näen miehen lähes päivittäin, suutelemme ja meillä on hauskaa. Tämä tapahtuu kuitenkin töissä. Vapaa-ajalla mies ei juurikaan ota yhteyttä, itse tosin koitan aina, varmaan vähän liiankin väkisin. Hänen ystävänsä tietävät minusta/meistä. Joskus hän kertoo tunteistaan humalassa tai tekstiviestillä, tosin pääasiallisesti minun aloitteestani.\nMietityttää todella paljon että mitä pitäisi tehdä/sanoa. Olen korviani myöten rakastunut ja olisin valmis seurustelusuhteeseen. En uskalla enää sanoa hänelle asiasta tai kysellä, pelkään että hän ahdistuu.\nTeksti oli pitkä, toivottavasti jaksatte lukea ja ymmärrätte jotain!\nklo 12:56 | 14.5.2013\nKerro miehelle, ei siitä tilanteesta muuten eteenpäin pääse. Koita myös selvittää ennen sitä että mitä hän tekee vapaa-ajallaan kun ei silloin pidä yhteyttä, ehkä hänellä on toinenkin..


Lausuntopyyntö Heinäveden kunnan esityksestä maakunnan vaihtamiseksi | Puumala\nLausuntopyyntö Heinäveden kunnan esityksestä maakunnan vaihtamiseksi\nHeinäveden kunta teki ehdotuksen sen siirtämisestä Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Karjalan maakuntaan 17.9.2018.\nValtionvarainministeriö pyysimm. Puumalan kunnalta lausuntoa Heinäveden kunnan ehdotuksesta maakuntajaon muuttamiseksi 8.11.2018. Tuolloin odotettiin, että Eduskunta säätää uuden maakuntajakolain ja samalla siirtää lainsäädännössä suoraan Heinäveden Pohjois-Karjalan maakuntaan.\nTilanne on muuttunut, kun maakuntauudistusta koskevat hallituksen esitykset tulevat raukeamaan ja uutta maakuntajakoa ei säädetä laissa. Tilanteen muututtua olennaisesti annettuja lausuntoja ei enää voida käyttää maakuntajakoa koskevan päätöksenteon perusteena. Tämän vuoksi valtionvarainministeriö varaa tahoille, joilta lausunto pyydettiin, tilaisuuden antaa uusi lausunto.\nLausunnoissa pyydetään kiinnittämään erityistä huomiota maakuntajakolain (1159/1997) kriteereihin. Lain 1 §:n 1 momentin mukaan maakunnaksi määrätään alue, johon kuuluvat kunnat muodostavat toiminnallisesti ja taloudelisesti sekä alueen suunnittelun kannalta tarkoituksenmukaisen kokonaisuuden. Lain perustelujen mukaan maakunnan alueen määräämisessä käytettävät keskeiset kriteerit ovat asiointi- ja palveluyhteydet, työssäkäyntiliikenne, kuntien yhteistoiminta, laaja-alaisiin kuntayhtiin kuuluminen, elinkeinoelämän yhteydet, yhdistystoiminta-alueet sekä kulttuuri- ja historialliset perinteet.\nPuumalan kunta ei puolla Heinäveden siirtymistä Pohjois-Karjalan maakuntaan. Nykyinen maakuntajako ei ole esteenä Heinäveden osallistumiselle esimerkiksi Siun soten toimintaan Pohjois-Karjalassa. Heinäveden siirtyminen Pohjois-Karjalaan vaikeuttaisi Etelä- Savon kuntien yhteistoimintaa ja aiheuttaisi kustannuksia. Lisäksi siirtymä heikentäisi Etelä-Savon väestöpohjaa n. 3 300 henkilöllä.\nValtiovarainministeriö, Heinäveden kunta


Näin pääset alkuun - Firstbeat\nFirstbeat Life™ Opas Näin pääset alkuun\nSeuraavien yksinkertaisten ohjeiden avulla saat tuloksesi.\nJos Firstbeat Lifellä mittaaminen on sinulle jo tuttua, pääset tuloksien tulkintaan tästä.\nKatso vinkit palvelun käytön aloittamiseen\nKatso video (4min)\nLataa sovelluskaupasta Firstbeat Life -sovellus ja luo itsellesi käyttäjäprofiili.*\nFirstbeat-mittalaitteesi tilaus onnistuu kätevästi sovelluksesta.**\n*Huomaathan, että Firstbeat Life on saatavilla vain osana työhyvinvointipalvelua.\n**Ellei yhteistyökumppanimme toimita laitetta sinulle suoraan.\nSaatuasi mittalaitteen lataa ja yhdistä se puhelimeesi ja aloita mittaus.\nEnsimmäisen mittauksen kesto tulee olla vähintään kolme vuorokautta, jotta algoritmimme oppii tuntemaan ja analysoimaan kehosi reaktiot mahdollisimman tarkasti ja luotettavasti. Myöhemmin voit mitata 1-5 vuorokauden jaksoissa tarpeesi mukaan.\nKiinnitä mittalaite puhtaalle ja kuivalle iholle välttääksesi ihoärsytystä.\nNäe kehosi reaktiot reaaliajassa ja reagoi\nReaaliaikaisen Firstbeat-kuvaajan avulla näet kehosi stressireaktiot, palautumisen ja fyysisen aktiivisuuden jo mittauksen aikana. Näin voit reagoida liialliseen stressiin, liian vähäiseen palautumiseen tai liikkumiseen vielä saman päivän aikana.\nNäet, milloin olisi aika pitää palauttava tauko, käydä liikkumassa tai laskea liiallista vireystilaa ja rentoutua hyvän unen turvaamiseksi.\nHuom! Tarkoitus ei kuitenkaan ole tarkkailla mittausdataa orjallisesti, vaan tarkistaa aika ajoin, miltä päivä näyttää ja tehdä tarvittaessa pieniä korjausliikkeitä paremman stressinhallinnan, unen ja liikunnan hyötyjen saavuttamiseksi.\nLopullisen, syvällisemmän tulosten analysoinnin saat Firstbeat Lifessa mittauksen päätyttyä.\nMittaamisen ABC – milloin ja kuinka pitkään minun kannattaa mitata?\nMilloin aloitan mittauksen?\nAloita mittaus aamulla ja mittaa kokonaisia vuorokausia eli päivä ja sitä seuraava yö. Näin opit kuinka päivän tapahtumat vaikuttavat uneesi.\nKuinka pitkään mittaukset kestävät?\nJos kyseessä on ensimmäinen mittaus, tulee keston olla vähintään kolme vuorokautta. Näin algoritmimme oppii tuntemaan ja analysoimaan kehosi reaktiot mahdollisimman tarkasti ja luotettavasti.\nJos olet jo mitannut vähintään kerran, voi kesto olla 1–5 vuorokautta tarpeesi mukaan.\nMilloin kannattaa valita lyhyt mittaus?\nLyhyemmät, 1-2 vuorokauden mittaukset sopivat esim. Kuntotason arviointiin, tai kun haluat seurata vaikka stressaavan tilanteen, rentoutusharjoituksen tai liikuntasuorituksen vaikutuksia. Voit myös helposti päivittää niillä hyvinvoinnin tilannekuvasi sovelluksessa ja tarkistaa stressin ja palautumisen tasapainon.\nMilloin kannattaa valita pidempi mittaus?\nPidemmät, 3–5 vuorokauden mittaukset antavat kattavamman kuvan hyvinvoinnistasi ja palautumiskyvystäsi tällä hetkellä.\nMissä tilanteissa ja kuinka usein?\nVoit mitata aina silloin, kun haluat todentaa hyvinvointisi tilaa, tai nähdä kuinka kehosi reagoi erilaisissa tilanteissa – niin arkena, viikonloppuna kuin lomalla.\nPitääksesi tilannekuvasi ajan tasalla, suosittelemme mittaamaan säännöllisesti, vähintään kerran kuukaudessa.\nTäytä mittauksen aikana sovelluksesta löytyvää päiväkirjaa.\nMerkinnät tarkentavat analyysia, auttavat muistamaan päivän tapahtumia ja oppimaan, mitkä tilanteet lisäävät stressiä ja mitkä tekijät auttavat sinua palautumaan.\nMerkitse päiväkirjaan ainakin työjaksot sekä mahdollinen kuntotasokävely. Voit merkitä esim. stressaavat ja rentouttavat hetket sekä liikuntajaksot.\nMittauksen loputtua on aika laskea lopulliset tuloksesi. Muista siis lopettaa mittaus sovelluksesta ja analysoida tuloksesi viimeistään kuuden vuorokauden jälkeen.\nTulokset valmistuvat hetkessä ja pääset tutustumaan omiin tuloksiisi Firstbeat Life -sovelluksessa.\n← Edellinen: Hyödyllinen vai haitallinen stressi?\nSeuraava: Firstbeat Life -kokonaispisteet →\nOlet tässä: Firstbeat Life™ Opas Näin pääset alkuun