Tilaisuudessa käytiin läpi uudet koulupiirien rajat ja katsottiin, että Verkkojoen koulun paikaksi on sopivin Surmakosken tienoo. - PDF\nTilaisuudessa käytiin läpi uudet koulupiirien rajat ja katsottiin, että Verkkojoen koulun paikaksi on sopivin Surmakosken tienoo.\nDownload "Tilaisuudessa käytiin läpi uudet koulupiirien rajat ja katsottiin, että Verkkojoen koulun paikaksi on sopivin Surmakosken tienoo."\n1 Paavo Harakka: (Esitetty Verkkojoen kyläjuhlassa ) Verkkojoen koulun historiikki Verkkojoen koulupiirin perustaminen Sotien seurauksena Valtimolle muutti siirtokarjalaisia pääasiassa Suojärveltä n henkeä. Kunnan asukasluku kasvoi. Vuonna 1940 oli Valtimolla 4298 asukasta, mutta kymmenen vuotta myöhemmin 1950 jo 6186 asukasta. Suurimmillaan asukasluku oli 1958, jolloin valtimolaisia oli 6854 henkeä. Asukasmäärän lisääntyminen aiheutti myös sen, että jouduttiin perustamaan useita uusia koulupiirejä. Rasimäki ja Kalliojärvi aloittivat vuonna 1947, Verkkojoki 1954, Kantola 1955 ja Rauhala Lisäksi Rumoon rakennettiin uusi koulu Valtimon kunnanhallitus käsitteli ensimmäisen kerran Verkkojoen koulupiirin muodostamista kokouksessaan Verkkojoen kylän asukkaat olivat viestittäneet, että Verkkojoelle olisi perustettava oma koulupiiri ja rakennettava koulurakennus Surmakosken tienoille. Uusi koulu tulisi vähentämään paineita Elomäen, Rasimäen ja Rumon koulun oppilasmäärissä ja Rumon koulun oppilasasuntolassa. Kunnanhallitus päätti yksimielisesti puoltaa uuden koulupiirin perustamista ja koulun rakentamista. Samalla myös tilattiin nähtäväksi 2-opettajaisen ja 3-opettajaisen koulun piirustukset. Tammikuun 24. pnä 1953 pitämässään kokouksessa kunnanhallitus tarkensi päätöstään ja velvoitti kansakoululautakuntaa valmistelemaan asiaa niin, että uusi piirijako merkittäisiin kartalle ja laskettaisiin vaikutukset Elomäen, Rasimäen ja Rumon koulun oppilasmääriin vielä mennessä. Asiat etenivät ripeästi. Jo helmikuun 17. pnä 1953 kokoonnuttiin neuvottelutilaisuuteen Verkkojoelle Teppo Juutisen Surmakosken taloon. Paikalla olivat kunnanhallituksen puolesta kunnanjohtaja Eino Kuosmanen, vpj Uuno Timonen, jäsenet Santeri Kärki, Niilo Timonen ja Urho Meriläinen sekä rakennuslautakunnasta pj Aarne Nevalainen, Vpj Eetu Ahonen ja jäsenet Väinö Parviainen, Otto Härkönen ja Rkm Olavi Kilpeläinen ja kansakoululautakunnasta vpj Tauno Puumalainen ja opettaja Vilho Keronen. Paikalle oli saapunut myös kansakoulutarkastaja Onni Sinervo ja Rumon, Elomäen ja Rasimäen koulun johtokuntien jäseniä. Tilaisuudessa käytiin läpi uudet koulupiirien rajat ja katsottiin, että Verkkojoen koulun paikaksi on sopivin Surmakosken tienoo kokoontunut Valtimon kunnanvaltuusto päätti yksimielisesti hyväksyä uuden piirijaon, jolla perustettiin Verkkojoen koulupiiri. Koulun paikaksi määrättiin Surmakosken tilasta Rno 48 Elomäen kylästä lohkaistu kansakoulutontti, joka rajoittuu Verkkojoen asutustiehen. Laskelmien mukaan uudessa Verkkojoen koulupiirissä oli 20 alakansakouluikäistä ja 15 yläkansakouluikäistä lasta, joiden pisin koulumatka on alle 5 km. Kaikkiaan syntyneitä lapsia todettiin Verkkojoen koulupiirissä olevan 79. Koulutoiminnan aloittaminen Vuotta myöhemmin kouluhallitus vahvisti lisäselvitysten jälkeen kunnanvaltuuston päätöksen Verkkojoen koulupiirin perustamisesta. Valtimon kunnanhallitus pani päätöksen täytäntöön pitämässään kokouksessa ja perusti Verkkojoen koulupiiriin kaksi yläkansakouluopettajan virkaa alkaen ja samalla hyväksyttiin myös koulun toiminnan aloittaminen sekä valittiin ensimmäinen johtokunta.\n2 Samassa kokouksessa vuokrattiin kouluhuoneistot kansakoululautakunnan esityksen mukaisesti. Yläkansakoulua varten vuokrattiin Teppo Juutiselta lämpöineen ja valoineen yläkoulun luokkahuone ja opettajalle yksi asuinhuone alkovineen ja eteisineen mk:n kuukausivuokrasta. Vastaavasti alakansakoulua varten vuokrattiin luokkahuone lämpöineen ja valoineen ja opettajalle asuinhuone sekä keittolahuone polttopuineen mk:n kuukausivuokrasta Eino Kilpeläiseltä. Samaan vuokranmaksuun liittyy myös Eino Kilpeläisen huollettavaksi molempien opetushuoneiden siivous. Uusi johtokunta kokoontui ensimmäiseen kokoukseensa jo ja valitsi puheenjohtajakseen Maire Lipposen, sihteeriksi Teppo Juutisen ja taloudenhoitajaksi Kauko Juutisen vuodeksi Koulukeittolan keittäjäksi valittiin tilallisen tytär Eeva Kilpeläinen ja hyväksyttiin hänen vaatimansa palkka mk. Opettajien virat pantiin hakuun mennessä. Seuraavassa pidetyssä kokouksessa johtokunta valitsi koulun opettajiksi Eine Pirkko Kaarina Haikosen Hyvinkäältä ja Pirkko Annikki Rauanheimon Köyliöstä. Em. opettajat eivät kuitenkaan ottaneet opettajanvirkoja vastaan ja niinpä johtokunta kokouksessaan valitsi uudet opettajat vuodeksi Paula Pirkko Koivusen Valtimon Koppelosta ja Jouko Tuomo Sairasen Nurmeksesta, jotka myös toimivat ensimmäisen lukuvuoden opettajina. Tosin Tuomo Sairanen saapui opettajaksi vasta viikko koulun alkamisen jälkeen, jonka ajan toimi opettajana Raimo Rissanen Nurmeksesta. Johtokunta päätti aloittaa koulun Koulussa aloitti opiskelun 42 oppilasta ja 13 Verkkojoen koulupiirin oppilaista jäi edelleen käymään koulua muualla. Uuden koulun rakentaminen Valtimon kunnanhallitus ryhtyi samanaikaisesti, kun Verkkojoen koulupiiriä perustettiin, toimiin myös uuden koulurakennuksen rakentamiseksi kunnanvaltuusto päätti koulun paikan ja hyväksyttiin koulun ja talousrakennuksen piirustukset. Kouluhallituksen vahvistettua uuden koulupiirijaon kunnanhallitus lähetti piirustukset kouluhallituksen vahvistettavaksi ja normaalihinnan määrittelemiseksi samalla anottiin koulun rakentamiseen 50 % suuruista valtionavustusta ja kiirehdittiin rakennuslupaa. Samassa kokouksessa anottiin lisäavustusta ja lainaa loppurahoitukseen. Kouluhallitus vahvistikin piirustukset vielä kesän aikana ja kun rakennuslupakin oli saatu, käsiteltiin koulurakennusten urakkatarjoukset kunnanvaltuustossa Kaksipäiväisessä kunnanvaltuuston maratonkokouksessa äänestettiin aluksi rakennetaanko Verkkojoen ja samaan aikaan rakennettavan Rumon koulurakennukset kunnan omana työnä vai annetaanko urakalla. Äänin 17-5 päätettiin työt antaa urakalla tehtäväksi. Rakennuslautakunnan ja kunnanhallituksen esityksen mukaisesti päätettiin Verkkojoen koulun rakentaminen antaa urakoitsija Martti Hänniselle Miehikkälästä hintaan 19,350 miljoonaa markkaa. Koulun tilavuus 2764 kuutiometriä ja talousrakennuksen 330 kuutiometriä. Urakkatarjouksen oli jättänyt seitsemän rakennusliikettä.\n3 Koulurakennukset valmistuivat vuoden 1955 aikana ja vastaanottokatselmus pidettiin Rakennustilien mukaan hanke tuli maksamaan mk. Summaan sisältyy piirustukset ja lisätyönä rakennettu kaivo. Lisäksi tontti maksoi mk. Mainittakoon, että Rakennusliike Hänninen anoi kunnalta yhden miljoonan markan lisämäärärahaa Verkkojoen ja Rumon koulujen rakentamiseen perustellen anomustaan sillä, että rakennuskustannukset nousivat poikkeuksellisen ankaran talven, rautatielakon ja pitkän huoltomatkan ja tottumattoman työvoiman johdosta niin, että rakennusliikkeelle tuli tappiota miljoonaa markkaa. Kunnanvaltuusto totesi, ettei anomus anna aihetta toimenpiteisiin. Uusi koulu otettiin käyttöön kevätlukukaudella Juhlalliset vihkiäiset järjestettiin syksyllä Tosin tarkempaa vihkiäisten ohjelmaa ei löytynyt sen enempää koulun johtokunnan kuin kansakoululautakunnan tai kunnanhallituksen pöytäkirjoista. Koulun toiminta Verkkojoen koulun toiminnassa on ollut ainoastaan yksi katkos, kun tuhkarokon takia 1-3 luokkien toiminta oli keskeytyksissä ja Normaalin koulutyön ohella kannatta erikseen mainita vilkas nuorisotyö. Toimintakertomuksien mukaan Evert Piispan johdolla kokoonnuttiin kuorolauluharjoituksiin. Lauri Pyykösen aikana nuorisokerho sai kaksi kertaa peräkkäin ykköspalkinnon 5000 mk ja kunniakirjan raittiusjuhlan järjestämisestä. Nuorisokerhotoiminta jatkui myös Martti Toivasen ja Paavo Harakan aikana vilkkaana. Koulu kävi myös retkillä. Retkikohteina ovat olleet Kajaani, Vuokatti, Nurmes, Kuopio, Lieksa ja Hiidenportti. Yhden päivän kestävillä retkillä on tutustuttu alueen nähtävyyksiin ja vierailtu museoissa ja teollisuuslaitoksissa. Koulukirjaston lainaustoiminta alkoi lv , jolloin lainakirjoja hankittiin 39 kpl ja lainauksia tehtiin 20 lainaajan toimesta 141. Kirjojen määrä kasvoi vuosien mittaan. Lukuvuonna lainakirjoja oli jo 167 kpl ja lainausten määrä 540. Vuonna 1964 perustettiin koululle kirjastolautakunnan alaisena toimiva Verkkojoen sivukirjasto, jolloin koulun 237 lainakirjaa siirtyivät sivukirjastolle. Sivukirjaston hoitajana toimi Helena Moilanen aina sivukirjastojen lakkauttamiseen asti 1970-luvun lopulla. Valtimolla toimintansa 1955 aloittanut yhteiskoulu sai oppilaita myös Verkkojoelta. Vuonna 1967 siirtyi Verkkojoen koulusta yhteiskouluun peräti 6 oppilasta, vuotta myöhemmin 3 oppilasta, v siirtyi 5 oppilasta ja kahtena seuraavana vuonna 2 oppilasta. Keväällä 1972 kävi Verkkojoelta yhteiskoulua 18 oppilasta. Kansakoulutarkastajat valvoivat koulun toimintaa käymällä silloin tällöin tutustumassa paikan päällä kouluun. Opettajat odottivat pelolla tarkastajan tuloa. Tarkastaja kirjoitti huomionsa pöytäkirjaan. 18 pnä maaliskuuta 1964 koulussa vieraillut kansakouluntarkastaja Jukka Lehtinen kehotti koulun johtokuntaa ryhtymään toimiin leivän ja voin jakelun liittämiseksi ensi tilassa kouluruokailuun. Ne liitettiinkin kouluruokailuun heti seuraavan lukuvuoden alusta lukien.\n4 Koulun johtokunta Valtimon kunnanhallitus valitsi Verkkojoen koulun johtokunnan Ensimmäiseen johtokuntaan tulivat työnjohtaja Teppo Juutinen kokoonkutsujana, emäntä Maire Lipponen, mv. Tuomas Lauronen, tilallinen Eino Kilpeläinen, tilallisen poika Ilmari Härkin ja kirvesmies Kauko Juutinen. Uusi johtokunta kokoontui jo ja valitsi puheenjohtajaksi Maire Lipposen, sihteeriksi Teppo Juutisen ja taloudenhoitajaksi Kauko Juutisen. Koulun alettua valintoja täydennettiin: varapuheenjohtajaksi valittiin Ilmari Härkin, sihteeriksi opettaja, varasihteeriksi Teppo Juutinen ja varataloudenhoitajaksi Tuomas Lauronen. Johtokunta kokoontuikin Maire Lipposen johdolla vuoden 1954 aikana peräti seitsemän kertaa ja teki monia merkittäviä päätöksiä. Koululle valittiin opettajat ja henkilökunta, tarkistettiin koulutilojen vuokrasopimukset ja laadittiin vahtimestarille ohjesäännöt, jotka olivat perusteelliset. Niissä mainitaan mm., että luokkahuoneet on lakaistava kostutetun sahanpurun kanssa joka päivä ja kuurattava vähintään kerran viikossa ja suursiivous tehtävä kaksi kertaa vuodessa joululoman aikana ja keväällä heti koulun päätyttyä. Ruoka valmistettava maukkaaksi ja mahdollisuuksien mukaan monipuoliseksi ja taloudellisesti. Johtokunta jakoi vuosittain oppilaille koulunkäynnin turvaamiseksi myönnettyjen varojen mukaan jalkine- ja vaatetusavustukset. Esimerkiksi ensimmäisenä toimintavuonna koulun 42:sta oppilaasta peräti 40 sai avustusta: kenkiä 9 paria, puseroita 9 kpl, suojapukuja 5 kpl, housuja 8 kpl, villalankaa 2 kg, flanellikangasta alusvaatteiksi 38 m ja mekkoflanellia 12 metriä. Avustukset säilyivät koko Verkkojoen koulun toiminnan ajan. Johtokunnan tehtäviin kuului myös lomien myöntäminen. Perunannostolomaa annettiin 1954 syksyllä VI - VII luokkalaisille viikko ja pienimmille kaksi päivää. Syksyllä 1957 loman nimi muuttui sadonkorjuulomaksi ja pituus isommilla peräti kymmenen päivää. Johtokunta hyväksyi koululle myös työsuunnitelmat ja talousarviot ja päätti ruokatavarahankinnoista ja monista muista koulun toimintaan liittyvistä asioista, joista tämän esityksen puitteissa ei ole mahdollisuutta mennä esittelemään tarkemmin. Vuodesta 1955 aina vuoteen 1973, jolloin kansakoulu muuttui peruskouluksi, toimi johtokunnan puheenjohtajana Ilmari Härkin. Myös Teppo Juutinen toimi johtokunnan jäsenenä koko Verkkojoen kansakoulun toiminnan ajan Edellä mainittujen lisäksi johtokunnan jäseninä ovat olleet ja osallistuneet johtokunnan kokouksiin seuraavat henkilöt: Aarne Tanskanen, Hannes Pulkkinen, Aili Kilpeläinen, Kauko Lipponen, Vilho Kuutti, Eero Hiltunen, Maija Kuutti, Pekka Kuutti, Nikolai Kokkonen, Osmo Häkkinen, Veikko Hynynen, Alvi Suomakari, Aaro Harakka, Vihtori Härkin ja Kaarlo Mustonen.\n5 Kouluneuvosto Peruskouluun siirtymisen yhteydessä koulun johtokunnat lakkautettiin ja tilalle valittiin kouluneuvostot. Verkkojoen koulun ensimmäiseen kouluneuvostoon valittiin Teppo Juutinen, Aaro Harakka, Taavetti Pyykönen, Tuomo Hynynen ja opettajiston edustajana Paavo Harakka. Puheenjohtajaksi valittiin Teppo Juutinen ja varapuheenjohtajaksi Aaro Harakka. Teppo Juutinen toimi puheenjohtajana vielä vuoden Loppuajan puheenjohtajana toimi Tuomo Hynynen. Kouluneuvoston jäseninä ovat olleet edellisten lisäksi Kaarlo Mustonen, Toivo Koukkari, Tauno Lehikoinen, Aulis Harakka, Aimo Karppinen, Maire Lipponen, Veijo (Viljo) Karppinen ja opettajiston toisena edustajana Helena Moilanen. Kouluneuvostolla ei ollut enää sellaista itsenäistä päätösvaltaa kuin oli johtokunnalla. Tehtävänä oli lähinnä seurata koulun kuntoa ja toimintaa sekä tehdä esityksiä toiminnan kehittämiseksi. Viimeisinä vuosina kokouksia väritti lausunnot koulun toiminnan jatkumisesta ja sivukirjaston säilymisestä. Opettajat ja henkilökunta Tuomo Sairanen, , yhden vuoden Pirkko Koivunen, , yhden vuoden Helena Moilanen, , 26 vuotta Evert Piispa, , 2 vuotta Lauri Pyykönen, , 8 vuotta, josta viimeisen vuoden virkavapaana sij. Irja Korhonen, , yhden vuoden Martti Toivanen, , 2 vuotta Paavo Harakka, , 15 vuotta Ort. uskonnonopettajina Viktor Härkin ja Maija Kakkinen ( ) Poikien käsityön opettajana lv Viktor Härkin Ev.lut. uskonnon opettajana Irma Kukkonen (Koulu toimi 1-opettajaisena) Englannin opettajina Marjatta Kontkanen, Pirjo Planting, Ulla Joutsensaari ja Marja-Liisa Korhonen Lisäksi lyhyempiä viransijaisuuksia, kuten äitiyslomia, sairauksia, kertausharjoituksia jne. ovat hoitaneet useat eri henkilöt. Henkilökunta: Eeva Kilpeläinen keittäjä-vahtimestari, 1954 Aili Kilpeläinen keittäjä-vahtimestari, Viktor Härkin talonmies, Mirja Härkin keittäjä-siivooja, Lauri Moilanen talonmies, Anna-Liisa Harakka keittäjä-siivooja, Anna-Liisa Harakka keittäjä-siivooja-talonmies, Sivutoimisia: Kauko Juutinen taloudenhoitaja, Teppo Juutinen taloudenhoitaja,\n6 Ensimmäinen lukuvuosi alkoi kahdessa talossa: 1-3 lk:t Eino Kilpeläisen Tammikankaan ja 4-7 lk:t Teppo Juutisen Surmakosken talossa. Uusi koulurakennus otettiin käyttöön tammikuussa 1956 ja vihkiäisjuhla pidettiin Verkkojoen koulu toimi kansakouluna ja peruskouluna Lukuvuonna siirryttiin 5-päiväiseen työviikkoon. Englannin opetus alkoi lv Kaikkiaan 159 lasta aloitti koulunkäynnin 1. luokalla Verkkojoen koulussa. Koulua on käynyt yhteensä hieman yli 200 oppilasta. Pojat ovat olleet enemmistönä 16 lukuvuonna ja tytöt yhdeksänä. Yhtä monta tyttöä ja poikaa kolmena vuonna.\nPM- KILPAONKI MIESVETERAANIT 60 V. nimi seura yhteensä sij.\nPM- KILPAONKI 2014. MIESVETERAANIT 60 V. nimi seura 09.08.2014 10.08.2014 yhteensä sij. p. g. p. g. p. g Pentti Sarpola OulO 1 3181 2 8356 3 11537 1. Martti Knuutinen MuViKa 1 886 2 4493 3 5379 2. Seppo


Varhaiskasvatuksen opettaja, Hepopuiston päiväkoti, Vantaan kaupunki\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1418771\nHiirakkokuja 5, 01200 Vantaa\nTyösuhteen kesto: Vakituinen 23.02.2021 tai sopimuksen mukaan -\nHei, sinä innostunut varhaiskasvatuksen opettaja!\nEtsimme Hepopuiston päiväkotiin sensitiivistä ja kehittämismyönteistä varhaiskasvatuksen opettajaa 3-5 vuotiaiden ryhmään. Arvostamme hyviä vuorovaikutustaitoja sekä innostunutta otetta työhön. Varhaiskasvatuksen opettajana vastaat ryhmän pedagogiikasta, toiminnan toteuttamisesta ja kehittämisestä yhdessä tiimin kanssa.\nHepopuiston päiväkoti on pieni kolmen ryhmän talo luonnonläheisellä alueella Hakunilassa hyvien kulkuyhteyksien varrella. Päiväkodin läheisyydessä sijaitsevat kartanon alueen puistot ja metsät mahdollistavat monipuolisen toiminta- ja oppimisympäristön. Yksikön henkilöstö koostuu varhaiskasvatuksen opettajista, lastenhoitajista sekä avustavasta henkilöstöstä. Varhaiskasvatuksen resurssiopettaja ja lapsi ja perheohjaaja ovat mukana ryhmien toiminnassa ja tukemassa opettajan työskentelyä. Teemme myös tiivistä yhteistyötä alueella työskentelevien varhaiskasvatuksen psykologin ja kuraattorin kanssa.\nVarhaiskasvatuksen opettajana pääset vaikuttamaan koko yksikön toiminnan kehittämiseen ja sinulla on mahdollisuus osallistua johtoryhmätyöskentelyyn. Toivomme, että omaat hyvät tiimityötaidot, toimit lapsilähtöisesti ja sinulla on positiivinen asenne. Haluat edistää lapsen osallisuutta ja kehittää työskentelytapoja sekä toimintaa.\nHepopuiston toimintayksikkö on monikulttuurinen päiväkoti, jossa kelpoisuusvaatimukset täyttävä varhaiskasvatuksen opettaja saa rekrytointilisää 150 euroa ajalla 1.6-20-31.5.21.\nOtamme haussamme huomioon myös varhaiskasvatuksen opettaja- tai sosionomiopintoja suorittavat henkilöt sekä jo hieman kokemusta omaavat lastenhoitajat, joilla on kiinnostus varhaiskasvatuksen opettajan tehtävään.\nVantaa maksaa myös muualta kuin lähikunnista muuttaville varhaiskasvatuksen opettajille muuttorahaa 1500 e, kuuden kuukauden koeajan jälkeen. Lähikunniksi luetaan Helsinki, Espoo, Kauniainen, Nurmijärvi, Tuusula, Kerava, Järvenpää, Sipoo, Vihti ja Kirkkonummi. Muuttoraha koskee vakituisia työsuhteita.\nLuemme eduksi: Kokemus monikultturisten perheiden kanssa työskentelystä.\nEspoon kaupunki | Julkaistu 5.3.2021\nVarhaiskasvatuksen opettaja, Niittymaan päiväkoti\nEspoon kaupunki | Julkaistu 2.3.2021\nVarhaiskasvatuksen opettaja, Kirkkojärven päiväkoti


Kon-Tiki Toursin toimitusjohtaja Timo Saranpää on koulutukseltaan ekonomi. Hän on myös Suomen Ekonomien pitkäaikainen puheenjohtaja.\n9.8.2018 | Teksti: Miia Esa\nYrittäjänä joutuu tekemään paljon vaikeita päätöksiä.\nKun matkatoimisto Kon-Tiki Toursin toimitusjohtajalta Timo Saranpäältä kysyy hänen yrittäjän uransa kovinta paikkaa, hän mainitsee ensimmäisenä haastavat henkilöstökysymykset. Sellaisia ovat olleet esimerkiksi epäonnistuneet rekrytoinnit. Onneksi näitä tilanteita ei ole usein.\nHenkilöstökysymykset ovat silti valvottaneet kerran, jos toisenkin.\n– Ei niihin pysty suhtautumaan vain kylmänä asiana, Saranpää sanoo.\nHänelle hankalimpia ja ikävimpiä päätöksiä ovat olleet ihmisten irtisanominen.\n– Oli ne mistä syystä hyvänsä, koen silloin epäonnistuneeni, kun mennään siihen pisteeseen asti. Silloin helposti syyttää itseään.\nNäiden tunteiden ylitse pääsemisessä ovat auttaneet keskustelut omien sparraajien ja mentorien kanssa. Saranpää korostaa, että kokemuksista pitää myös ottaa opiksi, jotta samaa virhettä ei toistaisi.\nSaranpää perusti ensimmäisen yrityksensä henkilöstöravintolaketjun yhtiökumppanin kanssa 1990-luvun puolivälissä. Päätös yrittäjäksi ryhtymisestä oli hänelle itsestään selvä, mutta liikeideaa ja aloittamishetkeä piti silti pohtia pitkään.\n– Lukiossa en ollut tietoinen tilastoista, joiden mukaan ekonomit eivät yleensä ryhdy yrittäjiksi. Itse ajattelin päinvastoin ja pidin KTM-tutkintoa mainiona koulutuksena tulevalle yrittäjälle, Saranpää naurahtaa.\nUudet yrittäjät valmistautuivat sparraamalla ideaansa laajasti eri tahojen kanssa.\n– Yksi parhaista ideoista liikeidean kehittämiseen tuli potentiaaliselta sijoittajalta. Konsepti muuttui perinteisestä franchisingista osaomistajayrittäjyyteen. Uskon, että se oli oikea ratkaisu.\nHenkilöstöravintojaketju myyntiin monikansalliselle ISS-konsernille kymmenisen vuotta sitten.\nMotivaation täytyy säilyä\nRatkaisukeskeisestä asenteesta on yleensä hyötyä yrittäjänä. Saranpää tunnistaa piirteen itsessään, mutta kokee myös pohtivansa ajoittain liikaa.\n– Joskus olen ehkä vähän turhankin kärsivällinen. Odotan ja toivon, että asiat ratkeavat, kun pitäisi jo toimia. Onneksi olen oppinut pääsemään tuosta irti ja ymmärtänyt, että hyvä usein riittää eteenpäin pääsyyn.\nEllei ratkaisuja löydä, haasteet muuttuvat Saranpään mukaan stressaaviksi tilanteiksi, jotka syövät yrittäjän omaa motivaatiota. Siksi huonokin päätös on joskus parempi kuin ei päätöstä lainkaan.\n– Ei ole lainkaan tavatonta, että yrittäjä lopettaa toiminnan, koska ei enää jaksa taistella arkisten ongelmien kanssa.\nIhana kamala asiakaspalaute\nArkisista haasteista Saranpää mainitsee esimerkkinä reklamaatiot. Hän on oppinut palvelubisneksessä, että niitä voi tulla varsin vähäpätöisen tuntuisista asioista. Joukosta pitää tunnistaa ne, jotka vaativat reagointia.\nSaranpää kertoo, että esimerkiksi ravintolaketjun hankintapäätökset saattoivat jättää tarjonnasta pois jonkun asiakkaan mielituotteen.\n– Jos jokaisen palautteen perään lähtee pomppimaan, tekeminen menee tempoiluksi. On osattava seuloa, mitkä palautteista kehittävät toimintaa, ja toisten on uskallettava antaa mennä toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos.\nMatkatoimistobisneksessä taas Saranpää kohtaa usein rakentavaa palautetta ohjelmien sisällöistä, liikkumisesta, etäisyyksistä ja ajopäivien pituuksista. Niitä kannattaa kuunnella.\nMatkatoimistoyrittäjäksi Saranpää päätyi ravintoloista luopumisen jälkeen. Hän oli toiminut pitkään myös kouluttajana ja konsulttina, mutta halusi rinnalle jotain uutta.\nNiinpä hänestä tuli erikoismatkoja järjestävän matkatoimiston vähemmistöosakas vuonna 2006. Sen jälkeen useampi pieni matkatoimisto yhdistyi Kon-Tiki Toursiksi. Vuonna 2016 Saranpään omistama Sadanpäämies-yhtiöt osti koko yhtiön osakekannan.\nKon-Tiki Tours järjestää luonto-, kulttuuri- ja opintomatkoja ympäri maailmaa erilaisille yhdistyksille, yhteisöille, yrityksille ja harrasteporukoille. Lisäksi se tekee lukijamatkoja yhteistyössä eri medioiden kanssa. Kon-Tiki Toursin liikevaihto on noin 4,7 miljoonaa euroa.\nSaranpään mielestä ihmisten kanssa tekeminen on palvelubisneksen suola. Rekrytoinneissa onnistuminen on ollut ratkaisevaa. Ravintolaketjun rakentaminen opetti paljon esimiestyön merkityksestä.\n– Ravintolan esimiehen varassa joko onnistuttiin tai epäonnistuttiin. Rekrytoinnistahan ei voi olla ikinä satavarma.\nSaranpään mukaan rekrytointivaiheessa keskeistä on, kohtaavatko arvot ja tavoitteet. Hän on pyrkinyt selvittämään tätä tarkistamalla huolellisesti henkilöiden taustat ja käymällä näiden kanssa perusteelliset keskustelut.\nSaranpään yksinkertainen mutta tärkeä oppi on: jos ongelmia ilmenee, puutu niihin mahdollisimman aikaisin.\n– Aloittelevalle yrittäjälle toivon viisautta kuunnella mentoreita. Kaikkea ei tarvitse opetella kantapään kautta.\nSaranpäälle sparraajia ovat olleet tilanteesta riippuen esimerkiksi yhtiökumppani, yrityksen hallitus, kirjanpitäjä tai ulkopuolinen konsultti.\nHenkilöstökysymyksissä hän on tukeutunut myös eri järjestöjen työnantajapalveluihin. Saranpää on muun muassa Suomen Ekonomien pitkäaikainen puheenjohtaja.


Kiitos hyvästä keskustelusta :o) - Janina Andersson - Vuodatus.net -\nEilen illalla järjestimme yhdessä Elina Rantasen kanssa keskustelutilaisuuden lasten luokkayhteiskunnasta nuoriso- ja kulttuuritalo Vimmassa.\nMinulle tuli todella lämmin ja hyvä olo tilaisuudessa, vaikka aihe on kaikkea muuta kuin mukava. Kävimme samalla läpi opiskelijoiden ja pelkällä kansaneläkkeellä elävien ahdinkoa, vaikka teemana oli etenkin yksinhuoltaja- ja monilapsiset perheet sekä pienten lasten perheet. Apurahalla olevien väliinputoaminen tuli myös todella selväksi.\nPerustulosta haimme ratkaisua näihin ongelmiin, mutta sitä laajaa muutosta ennen tarvitaan minimiturvan nostamista ja verottomuutta. Eli minimivanhempainraha, opintotuki, elatustuki, kansaneläke...\nIltamme loppui pohdintaan siitä mikä oikeasti tekee meidät onnelliseksi. Oikein pienillä tuloilla rahalla on vaikutusta onnellisuuteen, mutta aika nopeasti raha ei enää vaikuta onnellisuuteemme. Eli meidän hyvätuloisten veroale ei juurikaan lisää onnellisuutta.\nHyvät ihmissuhteet ja aika toisillemme sitä vastoin lisää sitä. Oli hauska lukea Osmo Soininvaaran uudesta Vauraus ja aika -kirjasta tänään, sillä hänen viestinsä on juuri tämä sama...\nLähettänyt: JaninA - 1.2.2007 klo 09.25


Perinteitä tihkuva Motivus-kuntosali panee lapun luukulle Kampissa ja Töölössä, yritys pyristelee veloissa – ”Kilpailijoilla on ollut parempi bisnesnenä” - Päivän lehti 13.4.2018 | HS.fi\nPerinteitä tihkuva Motivus-kuntosali panee lapun luukulle Kampissa ja Töölössä, yritys pyristelee veloissa – ”\nHelsinkiläinen kuntosaliketju Motivus sulkee huhtikuun lopussa kaksi neljästä toimipisteestään. Kuva on Ruoholahdesta, jossa toiminta jatkuu. (KUVA: Antti Johansson / HS)\nJulkaistu: 12.4.2018 8:45\nHelsingin pitkäikäisimpiin kuuluvia Motivus-kuntosaleja pyörittävä Kuntokumppanit oy on vakavissa talousvaikeuksissa. Maaliskuussa kuntosaliyritys päätyi velkasaneeraukseen. Tappiokierteensä katkaisemiseksi yritys on nyt sulkemassa kaksi neljästä Helsingissä toimivasta kuntosalistaan.


Islas Airways lennon myöhästymiskorvaus\nMyöhästynyt lento Islas Airways:lla\nIslas Airways (IF) on lentoyhtiö, jonka kotipaikkana on Espanja. Mikäli EU-alueelle saapuva lentosi Islas Airways:lla myöhässä, peruttu tai koneeseen nousu evättiin, voit täyttää hakemuksen EU261/2004-korvauksen saamiseksi sivuillamme. Voit saada korvausta 250-600€.\nMitä minun tulisi tehdä jos lentoni Islas Airways:lla on ollut myöhässä tai peruttu?\nVoinko saada korvausta myöhästyneestä tai perutusta Islas Airways:n lennosta?


Isompi Itseseisova ristikkomasto 12m | SAARISTOTEKNIIKKA.COM\nHinta 1 499,00 € 1 600,00 €\nItseseisova ristikkomasto 12m 1kW/1,5kW/2kW tuulivoimalalle\nItseseisovat ristikkomastot ovat rakenteeltaan keveitä ja siistejä. Soveltuvat hyvin pihapiiriin, eikä tarvitse kompastella sinne tänne pingottaviin harusvaijereihin. Mastot toimitetaan 6 metrin pituisina elementteinä, jotka ovat helppo kuljettaa ja koota missä vain. Mastot sopivat sisäkkäin kuljetuksen helpottamiseksi. Pintakäsittelynä on kuumasinkitys, joka antaa mastolle 25 vuoden käyttötakuun. Pinta voidaan myös maalata kaikissa RAL-värikartan sävyissä. Mastoihin on saatavilla useita jalustaratkaisuja tarpeen mukaan. Ristikkomastoja on saatavilla 24 metriin asti, (nimelliskoko, elementin pituus 6) ,toimitamme myös pidempiä. Mastot on suunniteltu pientuulivoimaloille, mutta päähän voi laittaa myös antenneja, valaisimia, valvontakameroita yms. Maston päähän saatavilla kaikki mahdolliset adapterit kaikkiin voimaloihin ja laitteisiin.\nHUOM: VAIN NOUTO VALMISTAJALTA TAI ERILLISRAHTI LISÄHINTAAN (Nouto ei ole mahdollinen Porvoosta ja rahti ei onnistu matkahuollolla) Kysy lisää: info@saaristopalvelut.com\nJalkalevy saranalla (+387,00 €) Peruspulttisarja saranajalkaan (+310,00 €) Turbiiniadapteri (+248,00 €) Pinta-asennettava valmisbetoniperustus 2400kg (+870,00 €)\nperuspulttisarja tarvitaan kun asiakas tekee itse perustuksen


Smak - 2003\nSmakin demo on v�hint��nkin mielenkiintoista kuunneltavaa. Suomeksi laulettu, b�ndin itse popmetalliksi kuvailema tyyli on melko omintakeinen. On eritt�in vaikeaa sanoa pid�nk� siit� vai en.\nEnsikuulemalta laulajan kuulas ��ni, joka ei oikein tunnu k�ttelev�n taustojen kanssa, h�iritsee huomattavan paljon. Nuoren laulajakaverin ��ni tuntuisi sopivan paremmin poikakuoron solistille. Ensimm�inen biisi Myrsky toimii hienosti, mutta toinen ralli Muistoja lipsahtaa pahasti raiteilta. Pahimmillaan Smak kuulostaa huonosti tehdylt� suomigospelilta, parhaimmillaan jopa hieman Apulannalta.\nSmak tuo ajoittain mieleen Amerikan rockia soittavat isoveljet. Luulisi ainakin Staindin levylautasella py�rineen. Soitannollisesti b�ndi on riitt�v�n hyv�ss� kuosissa. Ajan mittaan ja paremmilla soundeilla toteutettuna Smakista voi kehitty� ihan varteenotettava yhtye. Sanoituksia tosin kannattaisi mietti� viel� uudelleen.


Tutkimusaineiston käsittely - Tiedelukutaidon perusteet\nAineisto järjestetään, ennen kuin sitä voi alkaa analysoida\nTutkimusaineisto sellaisenaan ei tyypillisesti sovellu analysoitavaksi siinä muodossa kuin tutkija on sen kerännyt. Tutkijalle on saattanut kertyä esimerkiksi pino mittaustuloksia, täytettyjä havainto- tai haastattelulomakkeita tai äänitteitä. Kerätyn aineiston käsittely alkaakin sen järjestämisestä hallittavaan muotoon. Kuvailen tässä luvussa sitä, kuinka tutkijan analyysiprosessi etenee minun alallani kasvatustieteessä.\nTyypillisesti aineisto käydään ensin läpi ja koodataan siten, että tutkija tietää esimerkiksi, mihin tutkimuskohteeseen mikäkin kyselylomake kuuluu. Lomakkeet numeroidaan siten, että kukin numero edustaa yhtä vastaajaa. Vastaaja voi olla esimerkiksi henkilö tai koulu.\nAineiston järjestämisen tapa riippuu siitä, millaisesta aineistosta on kyse. Aineisto voi koostua esimerkiksi nauhoitteista, kyselylomakkeiden vastauksista tai kuvallisesta aineistosta. Nauhoitteet, kuten äänitetyt tutkimushaastattelut tai kokouskeskustelut, kirjoitetaan usein puhtaaksi tekstimuotoon. Tätä nimitetään litteroinniksi. Litteroinnin tarkkuus riippuu toisaalta siitä, millaista tarkkuutta analyysi vaatii, ja toisaalta siitä, millaisia vuorovaikutuksen piirteitä tutkija ottaa mukaan tulkintaansa. Onko hän esimerkiksi kiinnostunut tauoista puheessa, äänenkorkeuden vaihteluista tai sanojen painotuksista vai pelkästään lausutuista sanoista?\nKyselylomakkeiden vastaukset syötetään tilastolliseen analysointiohjelmaan, jollaisia ovat esimerkiksi R ja SPSS. Myös Exceliin on saatavissa lisäosa tilastoanalyysiin. Aineiston valmisteleminen analyysiä varten edellyttää usein uusien luokittelujen tekemistä, muuttujien nimeämistä (esim. koulutustausta, sukupuoli) ja uusien muuttujien luomista. Uusia muuttujia voidaan luoda esimerkiksi niin, että samaa asiaa mittaavat kysymykset yhdistetään yhdeksi muuttujaksi. Lisäksi tutkijan tulee päättää, miten mahdollinen puuttuva tieto merkitään.\nKuvallista aineistoa, kuten videomateriaalia, on usein runsaasti. Tutkija käy läpi koko aineiston ja tekee sille perusluokittelun. Perusluokittelun perusteella hän valitsee analyysinsä pohjaksi tutkimusongelman kannalta olennaiset kuvat tai videoidut tilanteet. Tavallisesti hän litteroi valitun aineiston. Aineiston järjestämiseen voidaan käyttää myös kuvankäsittely- tai editointiohjelmia.\nAineiston analysointi alkaa aineistoon tutustumisella. Laadullisessa tutkimuksessa aineistosta voidaan esimerkiksi tunnistaa erilaisia aiheita tai merkitä muistiin kiinnostavia huomioita. Määrällisessä tutkimuksessa käytetään laskennallisia ja tilastollisia menetelmiä. Se voi tarkoittaa esimerkiksi tilastollisten jakaumien kuvaamista ja yksinkertaisten prosenttitaulukoiden tekemistä. Tutkijan intuitio, teoreettinen ja käsitteellinen lähtökohta sekä osaaminen vaikuttavat paljon siihen, millainen kuva aineistosta hahmottuu.\nAineistoon tutustumisen jälkeen aloitetaan sen analysointi. Siihen on olemassa erilaisia menetelmiä ja tekniikoita. Menetelmien valintaan vaikuttavat aineisto, tutkimuskysymykset tai -ongelma, tutkijan tutkimukselleen asettamat teoreettiset lähtökohdat sekä tutkijan taidot. Myös eri menetelmillä on omat teoreettiset lähtökohtansa, jotka ohjaavat tutkijan valintoja analyysiprosessin aikana.\nTein vuonna 2014 laadullista haastattelututkimusta tavoitteenani analysoida ADHD-diagnosoitujen lasten äitien toimijuuden rakentumista kodin ja koulun välisessä yhteistyössä. Toimijuudelle on useita eri määritelmiä tutkimuskirjallisuudessa. Omassa tutkimuksessani määritin sen tietyissä valtasuhteissa rakentuvaksi mahdollisuudeksi toimia omien päämäärien mukaisesti.\nAnalyysiani ohjaavana tietoteoreettisena lähtökohtana toimi sosiaalinen konstruktionismi. Siinä tiedon ja todellisuuden nähdään muodostuvan sosiaalisessa ja kielellisessä vuorovaikutuksessa, eli tässä tapauksessa tekemissäni haastatteluissa. Analyysimenetelmäksi valitsin kriittisen diskurssianalyysin, joka soveltuu valtasuhteiden tulkitsemiseen kielenkäytössä. Analysoidakseni toimijuuden rakentumisen muotoja, valitsin diskurssianalyysiani ohjaavaksi käsitteeksi subjektiposition. Subjektipositiolla tarkoitetaan erilaisia rooleja tai identiteettejä, jotka vaikuttavat esimerkiksi toimijoiden tekemisen ja sanomisen mahdollisuuksiin.\nAnalyysini kohdistui siihen, millaisia toimijuuksia ilmentäviä subjektipositioita tai rooleja äidit tuottivat kodin ja koulun välisessä yhteistyössä, kun he haastatteluissa kertoivat minulle kokemuksistaan lastensa koulupoluista.\n1. Aineiston jäsentäminen, luokittelu ja pilkkominen\nAineiston analyysiprosessin ensimmäisessä vaiheessa aineisto jäsennetään esimerkiksi sisällöllisiin teemoihin järjestämällä, pilkkomalla ja luokittelemalla. Laadullisessa tutkimuksessa jäsentäminen voi tarkoittaa juuri erilaisten sisällöllisten teemojen muodostamista ja niiden vertailua tai rinnastamista keskenään. Määrällisessä tutkimuksessa taas se voi olla esimerkiksi vastausten luokittelua ja rinnastamista eri muuttujien, kuten vastanneiden sukupuolen mukaisesti. Jäsentämisen tavoitteena on tarkastella valitun analyysitekniikan toimivuutta sekä koetella aineiston rajoja ja mahdollisuuksia.\nOmassa tutkimuksessani keskityin jäsennyksen ensimmäisessä vaiheessa sellaisiin kohtiin haastatteluissa, jossa äidit puhuivat omasta toiminnastaan suhteessa kouluun. Siten pystyin rajaamaan analyysini äitien toimijuuden tuottamisen tapoihin kodin ja koulun välisessä yhteistyössä. Seuraavaksi kiinnitin huomiota äitien tapaan käyttää verbejä. Luokittelin aineistoa sen mukaan, millaisia toiminnan tapoja äidit kuvasivat verbivalinnoillaan. Tarkastelin myös, millaisia oman toiminnan mahdollisuuksia ja rajoituksia he niillä tuottivat. Esimerkiksi verbit taistella, keskustella ja toivoa tuottavat erilaisen kuvan toiminnan mahdollisuuksista.\n2. Aineiston tulkinta tai käsitteellistäminen\nSeuraavaksi tutkija pyrkii jäsentämään analyysin ensimmäisen vaiheen tuottamat havainnot valitun teorian pohjalta. Hän saattaa myös koota ja nimetä havaintojaan yhdistävät rakenteet. Itse tulkitsin tässä vaiheessa aiemmin tekemiäni havaintoja äitien kielenkäytöstä subjektiposition käsitteen ohjaamana. Se mahdollisti äitien toiminnan tapojen ja sen rajojen analysoimisen yhdessä. Pystyin tulkitsemaan ja nimeämään äitien erilaiset toimijuuden muodot ja tarkastelin niitä suhteessa siihen vallankäyttäjän asemaan, jonka he haastatteluissa koululle tuottivat.\n3. Aineiston luenta\nKolmannessa vaiheessa tutkija tarkastelee tekemiään havaintoja ja tulkintoja valitsemastaan teoreettisesta viitekehyksestä käsin. Hän pyrkii ymmärtämään, millaista tietoa aineistolle tehty analyysi tuottaa tutkittavasta ilmiöstä. Tämä pätee niin laadulliseen kuin määrälliseenkin tutkimukseen, jossa numeroiden tulkintaa tavallisesti ohjaa jokin teoreettinen idea.\nAlla oleva kuvio havainnollistaa haastatteluaineistosta tekemäni tulkinnat, eli tutkimukseni tulokset. Nelikentässä äitien erilaiset toimijuudet saavat merkityksensä suhteessa kodin ja koulun valtasuhteisiin, jotka he haastatteluissa tuottivat.\nVoimasuhteiden nelikenttä ja äitien toimijuus koti-koulu valtasuhteissa. Nelikenttään sijoittuvat äitien haastattelujen perusteella rakentuneet subjektipositiot (eli roolit): asianajaja, äitileijona, kasvatuskumppani, voimaton sivustakatsoja, väsynyt äiti ja ymmärtävä äiti. Nelikenttien otsikot, valtakamppailu, yhteistyö, alistuminen ja poisjääminen, kuvaavat äitien haastatteluissa tuottamia kodin ja koulun valtasuhteita. (Kuva on tehty alkuperäisen artikkelin Power Struggle, Submission and Partnership: Agency Constructions of Mothers of Children with ADHD Diagnosis in Their Narrated School Involvement] mallin mukaan tekijän luvalla.)\nÄitien toimijuus rakentui suhteessa koulun toimintaan vahvana olosuhteiden pakosta (roolit: asianajaja, äitileijona), vahvana vapaaehtoisuuden pohjalta (kasvatuskumppanin rooli), tai heikkona (roolit: voimaton sivustaseuraaja, väsynyt äiti ja ymmärtävä äiti). Toimijuuksien rakentumiseen vaikutti se, millaisina äidit kokivat koulun ja opettajien vallankäytön sille asettamat rajat.\nJohan Korhonen on kasvatuspsykologian apulaisprofessori Åbo Akademissa. Hän tutkii koululaisten hyvinvointia ja oppimista. Videolla Johan Korhonen kertoo työstään tutkijana.\nTutkija Leena Leppänen tekee lumeen liittyvää tutkimusta Lapin yliopistolla. Lumipeite on jatkuvassa muodonmuutoksessa, koska erot maanpinnan ja ilman lämpötilojen välillä aiheuttavat muutoksia lumikiteiden muotoon ja kokoon sekä lumen kerrosrakenteeseen. Videolla Leena Leppänen kertoo, kuinka lunta tutkitaan.\n”Tietoa lumen fysikaalisista ominaisuuksista käytetään muun muassa lumen satelliittihavaintojen tulkinnan kehittämisessä. Satelliiteilla voidaan havaita esimerkiksi lumessa olevaa veden määrää, lumen peittämää pinta-alaa ja lumen rakenteen muutoksia. Havaintoja hyödynnetään muun muassa vesien virtaaman arvioinnissa tulvaennusteita ja vesivoimaa varten sekä ilmaston tutkimuksessa. Lumen kerrosrakenteen mittauksia voidaan tehdä myös lumivyöryennusteita varten.\nIlmastonmuutoksen myötä arktisilla alueilla lumen jääkerrokset ovat lisääntyneet ja paksuuntuneet, mikä vaikeuttaa ja jopa estää eläinten ruuan saamista lumen läpi. Havaintoja pyritään kehittämään, jotta niiden avulla voitaisiin vähentää jääkerroksien aiheuttamia vahinkoja.”\nTutkija Leena Leppänen, Lapin yliopisto\nTilastolliset menetelmät aineiston käsittelyssä\nMäärällisessä tutkimuksessa aineiston kuvailuun, tulkitsemiseen ja arviointiin käytetään yleensä tilastollisia menetelmiä. Usein tavoitteena on tutkia muuttujien välisiä riippuvuuksia tai vertailla keskenään erilaisia ryhmiä.\nTilastollisia menetelmiä voidaan käyttää aineiston kuvailemiseen ja esittämiseen. Aineistosta voidaan esimerkiksi taulukoida erilaisia asioita, tai havaintojen jakaumaa voidaan tarkastella sopivien kuvaajien avulla. Lisäksi aineistosta voidaan laskea tilastollisia tunnuslukuja, kuten keskiarvo, keskihajonta ja korrelaatiokerroin.\nLisätietoja ja harjoitustehtäviä tilastollisen aineiston kuvailemisesta\nMonet tilastolliset menetelmät perustuvat hypoteesien testaamiseen. Niiden avulla pyritään selvittämään muun muassa sitä, voiko tutkimusaineiston perusteella tehdyt päätelmät yleistää ja kuinka todennäköisesti tutkimuksessa havaitut vaikutukset johtuvat sattumasta. Jos tavoitteena on arvioida esimerkiksi lukiolaisten yöunien pituutta ottamalla 200 lukiolaisen otos, on mahdollista, että otokseen valikoituu sattumalta lukiolaisia, jotka nukkuvat keskimääräistä vähemmän.\nTilastollisia testejä on monenlaisia. Ennen hypoteesin testaamista tulee selvittää, millaisissa tilanteissa ja millaisen aineiston kanssa kutakin testiä saa käyttää. On myös hyvä tiedostaa, ettei tilastollinen testaaminen ole ongelmaton menetelmä.\nLisätietoa tilastollisesta testaamisesta\nSamasta aineistosta voidaan tehdä erilaisia tulkintoja\nKannattaa huomata, että tutkimuksessa käytetyn raaka-aineiston järjestäminen hallittavaan muotoon muokkaa aineistoa. Se vaikuttaa tiedon muodostamiseen, sillä analysoitava aineisto on jossain määrin eri kuin kerätty aineisto. Toinen tiedon muodostamisen kannalta huomioitava asia on se, etteivät analyysitekniikat itsessään jäsennä aineistoa ja tuota tuloksia. Tutkija tuottaa havaintoja aineistosta käyttämiensä tekniikoiden avulla ja tekee havainnoista sitten omia tulkintojaan. Samasta aineistosta voidaan tehdä erilaisia tulkintoja käyttämällä erilaisia analyysitekniikoita ja analyysiä ohjaavia teoreettisia viitekehyksiä.


Haittalevy: Abloy Classic jyrsin 2\nLähettänyt Jaakko Fagerlund klo 18:30\nMielenkiintoinen blogi. Todella huolellisesti kirjoitettu sekä valokuvattu.\nEn ole mistään (muualtakaan) löytänyt selvitystä siitä, että millainen patentti Abloyn Sentolla oikein on? Itse Abloy ilmoittaa: "ABLOY SENTO -järjestelmän patentti on voimassa 2026". Kysymykseni on siis, että missä tuo patentti on voimassa"? Suomessa, EU:ssa, maailmanlaajuisesti vaiko vain Joensuussa? ;=))\n24.9.2010 klo 8.32.00


Sweco-room tuo alan ammattilaiset ja opiskelijat saman katon alle - SWECO FINLAND\nSweco-room tuo alan ammattilaiset ja opiskelijat saman katon alle\nUutinen • Tammi 18, 2018 08:30 EET\nSweco-roomissa järjestetään myös koulutuksia.\nSweco avasi omat työ- ja ryhmätyötilat Aalto-yliopistolla, Rakentajanaukiolla 1.1.2018. Sweco-roomin tarkoituksena on tuoda Swecon asiantuntijat ja opiskelijat vielä tiiviimmin yhteen keskelle Aalto-yliopiston kampusta.\nSweco ja Aalto-ylipisto solmivat vuonna 2017 yhteistyösopimuksen, joka tukee rakennetekniikan tutkimusta, ylläpitää tutkimuksen ja suunnittelutyön välistä kommunikaatiota sekä parantaa alan ammattilaisten täydennyskoulutusta.Swecon uudet ja monikäyttöiset tilat toimivat kohtaamispaikkana opiskelijoille ja asiantuntijoille, etätyöpisteenä jo työssä oleville opiskelijoille sekä koulutustilana.\nRakennustekniikan laitoksen johtaja, professori Jari Puttosen mielestä yritysten läsnäololla yliopiston tiloissa on suuri merkitys. ”Yritysyhteistyö merkitsee paljon yliopistolle. Jotta lahjakkaita opiskelijoita saadaan suunnittelualalle, on yritysten tärkeää olla näkyvästi esillä myös yliopistolla. Sweco-roomissa yhteistyö on konkretiaa parhaimmillaan.”\nSweco-roomissa järjestetään myös koulutuksia, joista ensimmäiset pidetään jo tammikuussa. Luvassa on ainakin Swecon tietomalliasiantuntijan Kirsi Kemppisen Tekla-kurssi. Helmikuussa keskitytään Last Planner-suunnitteluun.\nTila toimii erinomaisesti myös erilaisten tapahtumien keskuksena. Sweco-roomissa tullaan järjestämään tilaisuuksia ajankohtaisiin teemoihin, kuten digitalisaatioon ja virtuaalityökaluihin sekä uravalintoihin liittyen.\nAalto Campus and Real Estaten (ACRE) kiinteistösijoitusjohtaja Eetu Ristaniemi kertoo Sweco-roomin olevan osa laajempaa rakennetun ympäristön temaattista kokonaisuutta. ”Sweco-room on aivan keskellä Aalto-yliopiston kampusta ja samassa osoitteessa toimii jatkossa muun muassa ACRE:n oma toimisto, Kaupunkiakatemian opetustilat sekä MIT:n, Tongjin ja Aallon yhteisprojekti Cityscopen projektitilat.”\nAalto-yliopiston laadukas opetus takaa sen, että alalle löytyy tulevaisuudessakin lahjakkaita ja osaavia tekijöitä. Sweco haluaa helpottaa koulutuksen ja työn yhteensovittamista ja motivoida opiskelijoita mahdollistamalla heille tarvittavat etätyötilat.\n”Luentoja ja erilaista harrastustoimintaa saattaa olla hyvin hajanaisesti pitkin viikkoa. Niiden välissä ehtii tehdä loistavasti töitä nyt, kun Swecon etätyöpiste on ihan lähellä. Aivan mahtava ratkaisu”, kertoo Aalto-yliopistolla opiskeleva swecolainen Teemu Meriluoto.\n”Asiakaslupaukseemme perustuen haluamme olla helposti lähestyttäviä. Sweco-room oppilaitoksen sisällä antaa alan opiskelijoille mahdollisuuden kasvaa ammattilaisiksi yhdessä meidän kanssa”, summaa Sweco Rakennetekniikan liiketoiminnan kehitysjohtaja Atte Leppänen.\nSweco ja Aalto-yliopisto tiivistävät yhteistyötään solmimalla yhteistyösopimuksen\nUutiset • Kesä 01, 2017 11:00 EEST\nSweco ja Aalto-yliopisto vahvistavat yhteistyötään. Uusi yhteistyösopimus tukee rakennetekniikan tutkimusta, ylläpitää tutkimuksen ja suunnittelutyön välistä kommunikaatiota sekä parantaa alan ammattilaisten täydennyskoulutusta. Sopimuksen yhteydessä Sweco luovutti lahjoituksen yliopistolle, joka on suunnattu edistämään opinnäytetöiden tekoa rakennetekniikan alalla.


Kuinka ymmärtää, että tyttö pitää sinusta - merkkejä\nKuinka ymmärtää, että tyttö pitää sinusta\nKuinka ymmärtää, että tyttö pitää sinusta? Ilmeisen vaihtoehdon lisäksi - kysyä siitä suoraan, samalla kun lyö nuorta naista päättäväisyydellä ja itseluottamuksella - on myös toinen, joka perustuu naisten käyttäytymisen tutkimukseen, ei-sanallisten eleiden ja reaktioiden todentamiseen. On olemassa tarkkoja merkkejä, joiden avulla voit ymmärtää, että tyttö pitää sinusta. Aivan ensimmäinen asia, johon sinun on kiinnitettävä huomiota, on naishenkilön helppo flirttailu, ystävyyspyyntö sosiaalisessa verkostossa ja feminin pyrkimykset viettää enemmän aikaa kaverin kanssa.\nMerkit kuinka ymmärtää, että tyttö pitää sinusta\nUsein tyttöjen ja poikien välillä syntyy kipinä, joka ei odota vastavuoroisuutta, vaan katoaa. Miksi näin tapahtuu? Syynä tähän on miesten epävarmuus, päättämättömyys tai huolimattomuus reilusta sukupuolesta. Usein nuoret tuntevat myötätuntonsa, rakkautensa kavereihin kohtaan, mutta vaatimattomuutensa vuoksi he eivät voi olla ensimmäisiä, jotka sanovat siitä. Se tapahtuu, ja päinvastoin, kun kommunikoidaan nuoren naisen kanssa ja vietetään aikaa hänen kanssaan, nuori mies ei voi ymmärtää kuinka paljon tyttö tykkää hänestä: ystävänä tai voit luottaa johonkin muuhun.\nKyky lukea eleitä, ilmeitä ja ymmärtää joitain psykologisia hetkiä vastaa todennäköisesti kiinnostavaan kysymykseen: "Kuinka ymmärtää, että tyttö rakastaa sinua?"\nNuoren sympatia voidaan määrittää seuraavien merkkien perusteella:\n- silmissä ja katseissa;\n- kallista päätä;\n- kehon kielen mukaan;\nOn erittäin tärkeää seurata keskustelukumppanin silmiä keskustelun aikana hänen kanssaan, koska silmät kykenevät sanomaan paljon ilman sanoja. Silmistä voidaan ymmärtää nuoren mieliala - myötätunto, kiinnostus tai päinvastoin - välinpitämättömyys.\nJos keskustelukumppani keskittyy katseissaan kaveriin ja hänen vartaloonsa, niin hän on selvästi kiinnostunut hänestä. Jos nuorten naisten katseiden risteyksessä se näyttää sivuun, se tarkoittaa, että hän tuntee myötätuntoa, mutta hämmennyksen vuoksi hän ei voi katsella katseensa. Jos nuori mies on välinpitämätön tytön suhteen, niin hän ei siksi aiheuta hänelle jännittäviä tunteita ja tästä näkökulmasta hän ei ole nolo. Tärkein asia tässä merkissä ei ole pyöräily. On tärkeätä muistaa, että jokaiselle henkilölle tunteiden ilmentyminen on yksilöllistä prosessia: jollekin he ovat näkyvästi visuaalisesti, kun taas toisille he eivät ole.\nVoit ymmärtää, että tyttö pitää sinusta sillä, kuinka usein nuori nainen koskettaa hiuksiaan jännittävinä hetkinä. Tämä tapahtuu tahattomasti, kun nuori nainen haluaa vietellä kaverin tai hämmentyy, sillä hetkellä hän ravistaa tai koskettaa hiuksiaan. Kun keskustelukumppani on hermostunut, hän napauttaa jatkuvasti hiuksiaan käsillään. Kiinnittämällä huomiota keskustelukumppanin huulten käyttäytymiseen, voidaan myös määrittää myötätunto. Alitajuisesti naisellinen voi esiintyä kielensä ja huultensa kanssa. Usein tytöt nuolevat huuliaan, tämä merkitsee myötätuntoa ja välinpitämättömyyttä.\nSeuraava merkki myötätunnosta on pään kallistus. Jos nuori nainen tuijotti nuorta miestä kallistaen päätään ja silmät olivat hieman kapenevat ja hymy jäätyi hänen huulilleen, niin nuori mies on ehdottomasti mielenkiintoinen hänelle.\nMerkki myötätunnoista voi olla kehon kieli, johon sisältyy eleily kädellä keskustelun aikana.\nYmmärtääksesi, että tyttö pitää sinusta, hänen poseeransa auttavat: jos keskustelukumppani istuu vieressä kaverin kanssa, se osoittaa halua kommunikoida; Jos hän istuu kääntämällä koko vartalonsa kaveriin, helposti, avoimesti ja mukavasti, niin sellainen merkitsee myötätuntoa ja kiinnostusta. Jos nuori ihminen vapautuu nuoren miehen kanssa ja käyttäytyy liian päättäväisesti, nauraa ääneen, niin tämä tarkoittaa myös välinpitämättömyyttä.\nMerkki välinpitämättömyydestä on käynti samassa urheiluseurassa, jossa vierailee kaveri, joka on kiinnostunut hänestä, muutoksista ulkomuodossaan, vaatekaapissa, erilaisten kampausten ja meikkien ulkonäössä.\nJos nuori nainen yrittää saada huomion, hakee hyväksyntää ja huomiota, niin hän ehdottomasti sympatiaa. Jos tyttö menee temppuja: pyytää opettajaa istumaan yhdessä pöydässä tai pyytää osallistujia tapahtumaan, johon kaveri osallistuu, tämä osoittaa myös myötätuntoa. Jos keskustelun aikana oppilaat dilateroituvat hieman ja hän näyttää sinnikkäästi silmiin, tämä tarkoittaa, että tyttö on intohimoinen kaveriin.\nUsein tyttö välttää tietoisesti kaveria, osoittaa välinpitämättömyyttä, yrittää päästä eroon keskustelusta ja mitätöi kaikki kontaktit. Hän luultavasti tykkää kaverista, mutta jokin ei anna hänen ilmaista tunteitaan.\nVoit ymmärtää, että tyttö tykkää sinusta hänen sykeensä. Tämä määritetään katsomalla rannetta tai kaulaa, jossa laskimo lyö, kun pulssi nopeutuu.\nKuinka muuten ymmärtää, että tyttö pitää sinusta? Koskettamalla. Tyttö ei kosketa henkilöä, joka ei ole kiinnostunut hänestä. Nämä kosketukset voivat olla erilaisia: kevyet lonkan kosketukset, käden tarttuminen tai urospannan leikkisä korjaus.\nJos keskustelun aikana keskustelukumppani väittää, että hänellä on samat edut kuin nuorella miehellä, se voi merkitä hänen kiinnostuksestaan, ja hän etsii siksi syytä viettää enemmän aikaa kaverin kanssa. Tämä koskee esimerkiksi äkillistä innostusta kalastukseen tai Counter-Strike.\nJos tyttö pyytää apua, valittaa, että hän on kylmä tai hauskaa kaveria, hän haluaa kiinnittää miehen huomion omaan henkilöihinsä.\nKuinka vastata kirjeenvaihdolla, että tyttö pitää sinusta? Tähän kysymykseen on vaikea vastata yksiselitteisesti. On joitain merkkejä, joiden avulla on mahdollista tehdä likimääräinen kuva ja yleisesti ottaen ymmärtää, onko keskustelukumppani kiinnostunut nuoresta miehestä. Sinun tulisi kiinnittää huomiota siihen, kuinka usein nuori nainen kirjoittaa, osoittaako hän kiinnostusta kaverista kirjeenvaihdossa, alkaako keskustelu ensin, kun kaveri ilmestyy verkossa. Jos tyttö tuntee myötätuntonsa, niin hän yleensä on pakkomielteinen ja yrittää herättää huomion tykkäämällä valokuvalle ja mukavilla kommentteilla kaverin sivulla.\nToinen asia, joka on otettava huomioon, on se, kirjoittaako hän mielellään, millä tunnelmalla, mitä sanoja hän käyttää. Jos tytön poikaystävä on välinpitämätön ja mielenkiintoinen, niin hän ei jatka keskustelua ja vastaa kunnioituksen vuoksi välinpitämättömillä sanoilla, kuten ”selkeä”, ”selvä” ja niin edelleen. Tai ei vastaa ollenkaan. Keskittymällä sisäisiin tunteisiisi ja tarkastelemalla asioita raittiilla ilmeillä voit ymmärtää itsenäisesti kuinka paljon tyttö pitää sinusta.\nKuinka ymmärtää, että entinen tyttöystävä pitää sinusta? Tämä voidaan ymmärtää, jos entinen alkoi “roikkua” sivulla sosiaalisessa verkostossa, jos hän lähetti pyynnön lisätä ystäviä, jos hän “tykkää” ja jättää kommentteja sivulle. Tyttö, jolla ei ole kiinnostusta, ei vaivaudu katsomaan jonkun toisen profiilia ja pyytämään lisäksi lisäämistä ystäviin.\nYmmärrä sanalliset ja ei-sanalliset merkit ymmärtääksesi, että entinen tyttöystävä rakastaa sinua. Sanallisiin merkkeihin kuuluu tytön viittaaminen kaveriin nimeltä useammin kuin on tarpeen, kohteliaisuus pojalle, osoittaminen todellisesta kiinnostuksesta, loputon kysely. Ei-sanallisia merkkejä ovat koskettaminen, hymyileminen, onnistuneiden ja epäonnistuneiden vitsien nauraminen, levoton ja hellä intonaatio, kampausten suoristaminen ja silmien ampuminen.\n" Kuinka valloittaa ihminen\nKuinka tykkää kaverista »\nKatselua: 50 503\n1 kommentti kohtaan ”Kuinka ymmärtää, että tyttö tykkää sinusta”\n31.7.2015 klo 13.47\nNoin se kohta, jossa sanotaan, että tyttö menee temppuja varten, pyytää osallistumista tapahtumaan, missä tyttö, jolle hän haluaa osallistua, tämä ei ole tarkka. On erilaisia tyttöjä. Siellä on seurallisia, joten he voivat mennä temppuja. Ja jos tämä on ujo tyttö, niin täällä, päinvastoin. Hän ei halua osallistua tapahtumaan. Hän yrittää olla, että tämä kaveri ei huomaa. Mutta joka tapauksessa on vaikea sanoa, mitkä toimet ovat. Tytöt ovat erilaisia. Siksi on parempi olla arvamatta.


Käyttömaksun korotus syö autoveron alennuksen\nAutotuojat eivät vielä lupaa uusien autojen hintoihin alennusta, vaikka autovero laskeekin vuoden alussa.\nToimitusjohtaja Pekka Puputti sanoo, että alennus joka tapauksessa lieventää sitä nousupainetta, joka hintoihin tulee yhtenäishinnoitteluun siirtymisen johdosta.\nValtiovarainministeri Sauli Niinistö (kok) arveli tiistaina, että autoveron alennus heijastuisi täysimääräisenä kaupan hintoihin. Autovero laskee vuoden alussa nykyisestä keskimäärin 29 prosentista 24-26 prosenttiin.\nNiinistö uskoo, että etenkin käytettyjen autojen tuonti tuo painetta hintojen alentamiseen.\n- Maahantuontihinnoissa on kuulemma nousupaineita. Niin on monissa muissakin tuotteissa, Niinistö kuittasi automyyjien puheet. Veroa alennetaan taannehtivasti, sillä eduskunta hyväksynee muutoksen vasta tammikuun puolivälissä. Valtio menettää autoveron alennuksessa verotuloja, mutta ne korvataan ainakin osittain käyttömaksun korotuksilla. Niinistö uskoo, että 5-10 vuoden periodilla autovero voitaisiin kokonaankin korvata käyttömaksuilla.\nNykyisestä poiketen käyttömaksu rankaisisi vanhempia ja saastuttavampia autoja. Tässäkin täytyy Niinistön mukaan kuitenkin ottaa huomioon se, että vanhoilla autoilla on jo entuudestaan ollut ankarampi verorasitus kuin mitä vuoden alusta lähtien uusilla autoilla on.\nNiinistö uskoo autoveron laskun siirtyvän hintoihin Valtiovarainministeri Sauli Niinistö (kok) uskoo, että vuodenvaihteessa tapahtuva autoveron alennus heijastuu täysimääräisenä uusien autojen hintoihin.\nAutotuojat ry:n toimitusjohtaja Pekka Puputti on varovaisempi. Hänkin kuitenkin uskoo, että alennus joka tapauksessa helpottaa ainakin hintojen nousupainetta.\nHallituksen talouspoliittinen ministerivaliokunta päätti tiistaina ryhtyä toteuttamaan kauan odotettua autoverouudistusta. Viimeinen sysäys uudistukselle tuli maanantaina, kun Korkein hallinto-oikeus totesi, että käytettyjen tuontiautojen verotuksen pohjana täytyy olla todellinen ostohinta, ei hintapyynnöistä laskettu arvo. Vero laskee taannehtivasti vuoden alusta. Eduskunta tekee lopullisen päätöksen tammikuussa, mutta ei liene mitään syytä epäillä, etteikö hallituksen esitys menisi pari kuukautta ennen eduskuntavaaleja läpi esitetyssä muodossaan.\nAutovero laskee nykyisestä keskimääräisestä 29 prosentista 24-26 prosenttiin. Lopullinen veron määrä tarkentuu lain valmistelussa. Nykyisessä hyvin monimutkaisessa järjestelmässä vero lasketaan auton ns. cif-hinnasta. Veron määrä on vaihdellut 19 prosentista runsaaseen 30 prosenttiin automallista riippuen.\nVero voi myös laskea käytetyillä\nVeron määrä on liikesalaisuus. Helsingin Sanomien kokoamien tietojen mukaan 20 prosentin veroon tai jopa sen alle ovat päässeet eräät Volvon mallit. Vastaavasti esimerkiksi Opel Astrassa veroprosentti olisi 34. Uuden mallin mukaan veroprosentti on siis kaikilla uusilla autoilla sama 24-26 prosenttia kuluttajahinnasta.\nOngelmallisempi asia on käytettyjen tuontiautojen veron määräytyminen. Pääsääntöisesti niihin sovelletaan samaa prosenttia. Jos autosta aikoinaan peritty (uuden auton) cif-veroprosentti on kuitenkin ollut alhaisempi, ostaja voi saada lasketuksi veron sen mukaiseksi. Tämä edellyttää kuitenkin verovalituksen tekemistä, sillä viranomaiset eivät Niinistön mukaan voi lähteä yleisesti paljastamaan edes jälkikäteen aikoinaan liikesalaisuuksiksi määriteltyjä verotietoja. Liikesalaisuutta siis avataan osittain. Mtta auton ostaja voi vain etukäteen arvailla, olisiko hänellä mahdollisuuksia saada alennusta autoveroonsa.\nVerotietoja ei Niinistön mukaan voida avata taannehtivasti, koska asiasta saadut asiantuntijalausunnot eivät tätä puolla. Niinistö uskoo myös, että eduskunnan perustuslakivaliokunta joutuu joka tapauksessa käsittelemään tätä asiaa.\nKäyttömaksu nousee jatkossa\nValtiovarainministeriö on jo ryhtynyt valmistelemaan seuraavaa hallitusohjelmaa silmällä pitäen autojen käyttömaksujärjestelmään tulevia muutoksia. Perusajatus on, että nykyinen järjestelmä, jossa käyttömaksu on alhaisempi vain vanhemmilla autoilla, käännetään lähes nurinniskoin. Jatkossa käyttömaksu olisi vanhemmilla ja ympäristöä enemmän rasittavilla autoilla korkeampi.\nNiinistön mukaan pelkkä ikä ei kuitenkaan määräisi maksun suuruutta. Huomioon otettaisiin erityisesti monet ympäristötekijät. Autoveron tuotto putoaa ensi vuonna veromuutosten ansiosta enimmillään 150 miljoonaa euroa. Niinistö ei kuitenkaan pitänyt 100 miljoonankaan pudotusta realistisena. Patoutunut ostotarve parantaa tilannetta verottajan näkökulmasta ainakin ensi vuonna.\n- Jonkun ne verotkin on maksettava, Niinistö vastasi kysymykseen liikenneverojen tuotoista.\nKuluttaja tuskin huomaa eroa hinnoissa\nAutoveroista uusi esitys eduskuntaan ensi viikolla\nUusien ja käytettyinä maahan tuotujen autojen verotus pysyy Suomessa korkeana. Hallitus antaa ensi viikolla eduskunnalle esityksen autoverouudistuksesta, joka selkiyttää nykyisiä sääntöjä mutta ei alenna veroja. Esityksen mukaan uusien autojen vero lasketaan auton kuluttajahinnasta eikä maahantuontihinnasta, kuten tähän asti on tehty.\nLaskentaperusteen muuttaminen ei vaikuta uusien autojen hintaan, mutta tekee verosta läpinäkyvän ja auttaa myöhemmin esimerkiksi käytettyjen autojen veron määrittämistä. Samalla autotehtaiden ja autojen maahantuojien mahdollisuudet verokikkailuun loppuvat.\nJos maahantuoja on ollut autonvalmistajan omistama, uudesta autosta perittävää veroa on ollut mahdollista pienentää kirjaamalla maahantuontihinta mahdollisimman alhaiseksi.\nAutotehdas on voinut siten kiertää veroja ottamalla vastaavasti normaalia suuremman osan maahantuojan tuloksesta esimerkiksi konserniavustuksena.\nKäytettyjen vero ennallaan\nKäytettyinä maahan tuotujen autojen verotukseen ei ole luvassa suuria muutoksia.\nYlijohtaja Lasse Arvela valtiovarainministeriöstä kertoo, että tavoitteena on tarkentaa veroperusteita ja tehdä verosta helpommin ennakoitava. Arvelan mukaan tulli soveltaa jo nyt uusia määräyksiä.\nEsimerkiksi maahantuodun käytetyn auton vertailuhinnasta vähennetään autonmyyjän kate. Sen jälkeen määritetään paljonko vastaavassa Suomessa myydyssä autossa on vielä laskennallista autoveroa jäljellä ja siitä muodostuu maahantuodusta autosta perittävä vero.\nMinisteriö pohti myös toisenlaista mallia, jossa maahantuodusta käytetystä autosta perittäisiin veroa tietty prosenttimäärä ostohinnasta.\nEsimerkiksi Saksasta tuodusta Mercedeksestä perittävä vero olisi tietty prosentti auton ostohinnasta Saksassa. Vero olisi läpinäkyvä ja helposti ennakoitava, mutta Arvelan mielestä mahdoton toteuttaa.\n- Se johtaisi kuittitehtailuun. Väärinkäytöksiä olisi vaikea eliminoida, Arvela sanoo.\nAutoverouudistus astuu voimaan 19.9.2002!\nEUROOPAN YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIN ANTAA RATKAISUNSA SUOMEN KÄYTETTYJEN AUTOJEN VEROTUSTA KOSKEVASSA ASIASSA 19. SYYSKUUTA 2002\nEuroopan yhteisöjen tuomioistuin on ilmoittanut antavansa 19. syyskuuta 2002 ratkaisunsa Suomen autoverotusta koskevassa asiassa C-101/00 Tuliasiamies ja Siilin. Suomen korkein hallinto-oikeus pyysi 15.3.2000 yhteisön tuomioistuimelta ennakkoratkaisua, joka koskee käytettyjen ajoneuvojen verotuksen yhdenmukaisuutta yhteisön oikeuden kanssa.\nTullihallitus tiedotti 25.10.2001 noudattavansa ratkaisusta selkeästi ilmeneviä periaatteita käytettyjen ajoneuvojen ensiverotuksessa heti ratkaisun jälkeen. Tullihallitus tiedottaa ratkaisun vaikutuksista mahdollisimman pian sen jälkeen, kun ratkaisu on annettu.\nTulli joutuu keskeyttämään autoveropäätösten tekemisen ennakkoratkaisun antopäivästä alkaen lyhyeksi ajaksi. Autoveroilmoituksia otetaan kuitenkin vastaan. Veropäätösten tekemistä jatketaan heti sen jälkeen, kun Tullihallitus on perehtynyt ennakkoratkaisun sisältöön ja vaikutuksiin."\nSuomen verokäytäntö syrjii käytettyjä tuontiautoja\nSuomalaisten vaihtoautojen hinnat ovat olleet laskussa jo ennen EY-tuomioistuimen kannanottoja. Autoalan edustajien mukaan suomalaiset kuluttajat ovat odottaneet liikoja autoveron muutoksista. Käytettyjen tuontiautojen hinnat ovat alenemassa, mutta uusien autojen verotukseen ei ole tiedossa kevennystä.\nVaikka EY:n tuomioistuimen julkisasiamies totesi torstaina Suomeen tuotujen käyttöautojen verotuksen syrjiväksi, jatkossakin vain kalleimpien mallien hankinta ulkomailta on autokauppiaiden mukaan kannattavaa.\nAutoliitto vaatii EY:n tuomioistuimen asiamiehen kannanoton perusteella Suomen koko autoverojärjestelmää remonttiin, jossa kiinnitettäisiin huomiota autoilun kaikkiin kuluihin.\nTorstaina annetun EY-tuomioistuimen ratkaisuehdotuksen mukaan nykyverotus on ristiriidassa EU:n lainsäädännön kanssa, koska tuotuja autoja voidaan verottaa raskaammin kuin kotimaassa myynnissä olevia autoja.\nRatkaisuehdotus koskee Suomeen tuodun Mercedes Benz -auton verokiistaa. Kyse on siitä, miten jäsenmaa saa verottaa yksityishenkilön toisesta EU-maasta tuomaa autoa. Korkein hallinto-oikeus on hakenut ennakkopäätöstä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta.\nRatkaisuehdotus ei ole varsinainen päätös eikä se sido oikeutta. EY:n tuomioistuin kuitenkin poikkeaa harvoin julkisasiamiehen kannasta.\nSuomessa asian valmistelu kuuluu valtiovarainministeriölle. Se ei kuitenkaan halua ottaa kantaa tuomioistuimen ratkaisuehdotukseen ennen kuin lopullinen päätös on tullut. Tulli sanoo noudattavansa toistaiseksi vanhaa käytäntöä.\nTurun Sanomat 26.10.2001\n< etusivu ^ sivun alkuun ^ Autot Yhteystiedot Ajankohtaista Palaute Linkit


Terveisiä Venäjän aikakauslehdistä: Glamour leimattu valtion vastaiseksi – läntiset tuotemerkit jylläävät yhä - Suomenkuvalehti.fi\nTerveisiä Venäjän aikakauslehdistä: Glamour leimattu valtion vastaiseksi – läntiset tuotemerkit jylläävät yhä\nEnergiajätti Gazprom voi nousta myös johtavaksi aikakauslehtien julkaisijaksi.\nEurooppa 22.10.2014 07:30\nNäyttävyyttä arvostavat venäläiset rakentavat edelleen ulkoista identiteettiään luottamalla läntisiin tuotemerkkeihin ja poimimalla trendit muodikkaista lehdistä.\nMutta onko niissä lietsottava kuluttamiskultti sittenkään vaaratonta?\nNäin kysytään Venäjän hallituksen lehden Rossijskaja gazetan artikkelissa.\nPjotr Orlov kirjoittaa lehdessä ulkomaalaisten omistamien lehtien vaaroista: Vielä äskettäin ajateltiin, että glamour on vain rättejä ja kauneusleikkauksia. Nyt on ilmeistä, että se on osa kielteistä Venäjän vastaista informaatiota. Sitä ei harjoiteta vain suorana toimintana vaan myös niin, että monet omaksuvat ajatuksia muotilehdistä, joiden palstoilla maailmalla menestyneet venäläiset muotivaikuttajat arvostelevat kotimaataan.\nJo aikaisemmin politiikassa toimiva oppositio on leimattu Venäjälle vaaralliseksi viidenneksi kolonnaksi. Orlovin artikkeli viittaa siihen, että sama mustamaalaus voi uhata kaikkia, jotka suhtautuvat myönteisesti muodin ja ylipäänsä länsimaiseksi mielletyn elämäntyylin ideologiaan.\naikakauslehdet, media, muoti, sananvapaus, Venäjä


Keskustelu - Vanhuus ei tuu yksin | Psykologia, aivot ja aistit | Tiede\nklo 10:48 | 1.2.2012\nTäytin viime syyskuussa 31, voi sanoa että en ole enää "tuores".\nVaikka en ole vielä vanha niin en ole enää nuorikaan. Harmaita hiuksia jo näkyy, iho on vanhempaa, maha on kasvanu jne. Sitten vielä ei jaksa valvoa niin pitkään eikä ryypätä kahta päivää putkeen niin kuin ennen. En ole seksuaalisesti enää niin halukas ja muutenkin nyppii mieltä asiat jotka ei ennen nyppinyt.\nToisaalta, nuorena oli omat puolensa jotka vaivasi.\nMinkä ikäistä porukkaa palstalla on, onko keski-iän kriisi jo ylitetty?\nKysymys niille jotka on yli neljäkymppisiä: mitä 30 ettenpäin on odotettavissa mies sukupuolelta?\nklo 11:00 | 1.2.2012\nNyppimistä on luvassa lisää. Minulla ainakin asiat alkoi selvitä vasta 40 paremmalla puolella, tarkoitan tätä nykymenon idioottimaisuutta. Itsekkäiden ja ahneiden (lue sairaiden) yksilöiden masinoimaa maailman tuhoamista, ihmisten polkemista omanedun tavaoittelun takia, voi lukea pörssiksikeinottelun ja rahanpalvonnan tuohon.\nKremppaa tulee iän myötä myös lisää, kolottaa ja vihloo, tietääpä ainakin olevansa elossa.\nklo 11:04 | 1.2.2012\nAiai, ei kai? No joo, on ne monet muutkin onneks vanhenemassa samaan aikaan ettei tartte yksin edetä.\nVoin kyllä lohduttaa, mieluummin olen tässä iässä kuin siellä missä sinä matkaa teet.\nklo 11:14 | 1.2.2012\nJaa, mutsi väittää kans et vanhemmassa iässä "helpottaa".\nVoi olla et sitten myöhemmin ei maailman asiat nupissa enää paina.\nklo 12:09 | 1.2.2012\nNimimerkkini juontaa ajalta jolloin liityin keskustelupalstoille. Nykyään ikää 56 vuotta. Ei isompia kremppoja, verenpaine ja syke ok, kolesterolit ideaaliset kirjavasta ruokavaliosta huolimatta nekin. Liekö nuorena hankittu peruskunto ja yli neljäkymmentä vuotta jatkuneet epäsäännölliset joogaharjoitukset auttaneet, ja hyvä geeniperintö?\n(Edit) Uni ei aina tule kuten ennen. Mutta kuorolaulu tekee hyvää!\nP.S. viime alkukesänä murtui nilkka, joten lootusasento ei onnistu vielä, ei yksin eikä edes nainen sylissä\nJoo, noin se toimii. Ensimmäiset merkit vanhenemisesta alkavat tuntua tuolla vuosikymmenellä. Vaikka sitä on terve eivätkä ne tuntemuset ole varsinaisia vaivoja, niin tosiaan sitä huomaa, että valvominen ja muut rasitukset rasittavat yhä enemmän ja niistä toipuminen kestää kauemmin kuin ennen.\nNoin muuten elämä on yhtä hallitsematonta hulinaa, joka repii hermoja mielenterveyden rajoille asti. Stressiä on enemmän kuin koskaan ennen. Lisääntyminen, työuran luominen, kämpän rakentaminen/ostaminen ja maksaminen painavat päälle kuin yleinen syyttäjä. Omaa aikaa ei juuri ole. Mikäli mikään sairaus tai vastaava yllättävä katastrofi ei muuta tilannetta, luultavasti tämä on elämän kamalin vuosikymmen. Kyllä ainakin minä odotan jo aikaa 5-10 vuoden kuluttua, jolloin olen reilu neljäkymppinen. Todennäköisesti minä ja perheeni olemme silloin vielä terveitä, nuorinkin lapsi on koulussa, minulla ja vaimolla on toivottavasti vakityö, jonka loppumista ei tarvitse joka päivä pelätä, ja perheemme talous on sen verran vakaalla pohjalla, että on rahaa harrastaa ja lasten puolesta on aikaa harrastaa. Sekö on sitten elämän tarkoitus, kahjojen harrastusprojektien kanssa puuhaaminen. Ehkäpä hyvinkin.\nTulipa rohkaiseva juttu.\nklo 15:32 | 1.2.2012\nMiehuuteen liittyviä seikkoja en tietenkään voi miehelle kertoa vaan ne joutuu havaitsemaan itse, mutta noin yleisesti ikääntymisen suhteen toteaisin että ei ole mikään pakkopulla kehittää lisää painoa kilo per vuosi. Pitää vain osata suhteuttaa syömisensä ja liikkumisensa toisiinsa sopivasti niin että kuluttaa sen minkä syö. Jos liikkuminen ei kiinnosta pätkääkään, kannattaisi ehkä selvittää onko masennusta - siinähän ei huvita enää mikään, tai hyvin harva asia.\nOmakohtaisesti havaitsin ensimmäiset rupsahdukset pärstävärkissä siinä 37-vuotiaana, mutta laihduin juuri silloin 10 kg joten osittain tai kokonaan saattoi johtua siitäkin. Parin viime vuoden sisällä 40 v rajapyykin ohitettuani rupsahtaminen on ollut selkeämpää ja johtanut kohdallani ns. bulldog-ilmiöön eli kasvot ovat valuneet niin että alaosa on nyt neliömäisempi ja prominentimpi kuin 3 v sitten. Tyypillistä suomalaista ämmäytymistä siis. Keho on vielä toistaiseksi ollut kondiksessa, mutta rinnoista on selvästi alkanut rintarauhaskudos kadota. Luulin aina että esim. amerikkalaisilla naisilla on melkein kaikilla vanhemmiten riipparit kun he esim. Oscar-gaalaan laittavat edestä syvään uurretun mekon ja näyttää siltä kuin rinnat roikkuisivat, mutta se roikkuminen onkin vain optinen illuusio mikä johtuu siitä että rinnoista on tosiaan kudosta kadonnut ja täten ne eivät enää ole niin pyöreän täyteläiset. Kaippa tässä jonkinlaiset ketunnokat sitten saa pikkuhiljaa itsekin, ellei läski täytä sitä kohtaa missä aiemmin oli rintarauhasta. Ja ajattelin kyllä mieluummin olla ns. pystyyn kuivavaa mallia kuin pyylevöityvää, joten se siitä läskistä. Mutta saa nyt nähdä että miten menopaussissa käy, meneekö se sellaiseksi että pitäisi olla suurinpiirtein syömättä kokonaan ettei liho.\nVarsinaisia vaivoja ei oikeastaan ole sen enempää kuin ennenkään, koska olen ollut mm. selkävaivainen jo nuoresta asti ja ne vaivat olivat pahimmillaan kaksi- ja kolmikymppisenä. Ehkä jonkinlainen luutuminen selässä voi jopa ehkäistä vaivoja. Keuhkot sensijaan menevät aina vain paskemmiksi eli astma pahenee. Onhan tässä kaikenlaista mutta ikään liittyviä ei tosiaan taida pääasiassa olla vasta kuin nämä rupsahdukset.\nJokatapauksessa aina niin ärsyttävällä iäkkäämmän ihmisen ylimielisyydellä totean että ei tosiaan kannata vielä kolmikymppisen iässä narista mistään mitään kun siinä iässähän on vielä nuori... Se ettei juominen enää luonnistu tuosta noin vaan tuskin on maailmanloppu. Kai sitä muutenkin saa aikansa kulumaan kuin räkäkännissä?\nSekö on sitten elämän tarkoitus, kahjojen harrastusprojektien kanssa puuhaaminen. Ehkäpä hyvinkin.\nNiinpä. Omia biologisia jälkeläisiä ei ole eikä tule, kummilapsia kuitenkin riittämiin. Ymmärtääkseni eräs elämän tarkoituksista on a) lisääntyä ja b) nauttia elämästä. Miten nämä yhdistää? Minulle vaihtoehto c) on olla varavaari ja harrastaa kaikkea kahjoa mm. pentujen kanssa, siinä missä tätä nettikirjoitteluakin. Tässä iässä sitä vasta kypsyy...\n(EDIT) Pidä itsestäsi huolta - ja te kaikki: elämässä ei ole tarpeettomia ja merkityksettömiä tekoja. Rinnat ja rintalihakset elämän huolista niitä pienimpiä.\nP.S. djembe -rumpu tekee sydämelle hyvää - kaiken ikäisille\nklo 17:05 | 1.2.2012\n(EDIT) Pidä itsestäsi huolta - ja te kaikki: elämässä ei ole tarpeettomia tekoja\nJaa, itse olen elämässäni pyrkinyt tuntemaan enemmän itseäni ja syitä siihen miksi milloinkin tunnen milläkin lailla ja miksi jonkun tietyn toimintatavan valitsen. Tällöin esiin tulevia tuntemuksia kun lävitse kahlaa, niin oppii aika hyvin itseään tuntemaan ja voi näin ollen myös sitten hioa niitä puolia itsessään, jotka vastenmielisiltä näyttävät esim. toimintatapojen syiden yms. perusteella. Ongelmana tässä on tietenkin se, että ei onnistu sellaisessa tapauksessa, jossa henkilö on lässy ja sokea omille toimilleen ja niiden vaikuttimille, vaan haluaa uskotella itselleen parempaa kuin onkaan.\nNoin yleensä ottaen, kun on omasta elämästä kyse, niin miksi pitää asettaa oman elämänsä arvokkuus ja arvostus sen mukaan, mitä jokin ulkopuolinen tai kasvoton enemmistö ajattelee? Mielestäni persoonankehitykselläänkin normaalitasoisella ihmisellä on kuitenkin jonkintasoisesti aika realistinen kuva itsestään ja kyvyistään, joten niiden perusteella voi sitten esim. tehdä tulevaisuuden suunnitelmia sen suhteen mitä haluaa saavuttaa milläkin ominaisalueellaan. Toisaalta, jos sattuu olemaan sellainen persoonallisuus, joka ei omaa tietyssä mielessä sitä persoonaa, vaan pyrkii kopsaamaan muita ja omii jopa näiden unelmat haluten tietyssä mielessä näiden elämän ja osansa itselleen, niin kannattaako sitä sitten itkeä, kun siitä ei tulekaan mitään mitään niitä palkintoja, jotka ne alkuperäiset saavuttavat työllään? Omassa elämässä kuitenkin kaikki pelaavat niillä nappuloilla, jotka on alunperin annettu, eikä mikään auta silloin, jos niitä nappuloita ei alunperin omaa.\nklo 17:22 | 1.2.2012\nElämässä ei ole tarpeettomia eikä merkityksettömiä päätöksiä eikä tekoja, eikä edes tarpeettomia - mutta usein hyödyttömiä - ajatuksia. Tunteista puhumattakaan. Muinoin hiottiin sekä veitsiä että mieltä. Uskon noihin molempiin, sotaan en. Mitä nyt kukin itsensä kanssa, mutta se on toinen asia.\nP.S. jos mahdollista etärakkautta ajattelijoille tänään niin se lähtee nyt!\nElämässä ei ole tarpeettomia eikä merkityksettömiä päätöksiä eikä tekoja, eikä edes tarpeetonta ajatusta. Tunteista puhumattakaan. Muinoin hiottiin sekä veitsiä että mieltä. Uskon noihin molempiin, sotaan en. Mitä nyt kukin itsensä kanssa, mutta se on toinen asia.\nNäin ainakin yksilötasolla, joten kannattaisi sitten pelata jo alunperinkin sillä, mitä on itselleen annettu ja jättää se kuuhun kurkottaminen toiselle sijalle. Jos kehittää jotain, niin sitä aitoa itseään, joka oli olemassa jo alusta asti ja hioo itseään niin omien heikkouksiensa kuin kykyjensäkin suhteen sen enempää kopioimatta ketään tai pyrkimättä olemaan joku muu. Aivan turhaa käyttää se ainoa elämänsä joutavan päiväiseen muiden kopiointiin tai kadehtimaan muiden saavutuksia, kun voi olla ainutkertainen keskittymällä hiomaan niitä omia vahvuuksiaan ja typistämällä niitä huonoja puoliaan. Vaatii tietenkin rehellisyyttä itseään kohtaan, mutta on aika hedelmällistä tulosten puolesta homman onnistuessa.\nEnsinnä tervehdin ilolla Stingerin paluuta palstalle, järkiporukkaa tarvitaan!\nMutta sitten opponointiin: Kaikilla ei ole lapsuuden ja nuoruuden kasvuolosuhteista johtuen samoja mahdollisuuksia itsensä ja taipumustensa kehittämiseen. Joskus jo oman itsen löytämiseen, vahvuuksien ja heikkouksien tunnistamiseen saati kehittämiseen ei ole ollut tilaa eikä mahdollisuutta (been there..), mutta eteenpäin on yritettävä. Olen oppinut, että perusteeton alemmuudentunne on lopulta parempi eväs kuin perusteeton paremmudentunne.\nEikä elämää ohjaa pelkkä tahto ja yritys. Sattumallakin on suuri osuus. Voi ponnistella tavoitteisiinsa vaikka kuinka, mutta elämä ei aina mene niin kuin on suunnitellut. Silloin pitää surra ja murehtia, kunnes voi katsoa taas etiäpäin.\nTasavuosien täyttäminen on ainakin minulle ollut jonkinlaisen välitilinpäätöksen aikaa. Olen toisaalta surrut saavuttamattomaksi jääneitä nuoruuden haaveita, mutta toisaalta miettinyt elämältä saamiani hyvyyksiä. Yleensä näihin aaikoihin olen tarvinnut runsaasti yksinoloa, hyviä keskustelukumppaneita ja melkoisen määrän itkemistä, sekä murheesta että ilosta.\nOlen iän mukana tullut yhä tyytyväisemmäksi elämääni, vaikka se ei totisesti ole sujunut kuten nuorena kuvittelin. Elämänolosuhteeni eivät lapsena tai nuorena olleet hääppöiset enkä ikinä enkä milloinkaan tule kaihoilemaan minkään kultaisen nuoruuden perään! Muutenkin maailma kehittyy pääosin parempaan suuntaan (paitsi Itämeren tila ) ja nautin kehtiyksen seuraamisesta.\nNe alkavat nuo huonot ajoasennot ja vastaavat tottumukset näkyä ja tuntua. Henkistä puolta on tuossa edellä hyvin kuvattu.\nJos olet nähnyt sen Nousukausi-elokuvan liikennemerkin, niin olet vielä ylämäen alussa.\nklo 18:08 | 1.2.2012\nKiitos Sophia. Ymmärrän kyllä, etteivät kaikki ole samoilla eväilä liikkeellä ja senkin, että toisinaan ne hankalemmista oloista lähtöisin olevat joutuvat tekemään rankimmin töitä. Olen myös huomannut, että nämä ihmiset pyrkivät tekemään erilaisia myönnytyksiä yms. siinä ihmisenä kehittymisessä ja nielevät muita useammin katkeraa kalkkia ennenkuin tulevat tutuiksi esim. muille ihmisille avautumaan pystymisen autuudessa. Toisaalta ovat sitten nämä tyypit, jotka haluavat varsin vähällä vaivalla päästä tiettyyn asemaan tai omia toisen ihmissuhdeympyrät ja vähät välittävät miltä näiden kohteiksi joutuneista tuntuu. Kummasti kyllä toisinaan sitten empatiaa hakevina esiintyvät, vaikkei sitä heiltä liikene koskaan kellekkään, vaan odottavat itse olevansa sitä saavassa asemassa automaattisesti.\nklo 18:14 | 1.2.2012\nTelkkari, iltapäivälehdet ja mainokset tuputtavat alati kuvaa siitä, kuinka ikääntymistä vastaan pitää taistella. Siksi riemastuin niin kovasti intialaisen perheeni kohteliaista ihmettelyistä: heidän kulttuurinsa mukaan ihminen on sitä arvostetumpi, mitä enemmän elämänkokemusta tällä on. Siksi siellä kukaan ei pyri näyttämään nuoremmalta kuin on, pikemmin päin vastoin..Jopa alempikastisia vanhoja kunnioitetaan enemmän kuin korkeakastisia nuorempia. (Siellä on toki oman ulkonäköhullutuksensa, mutta niistä toisaalla).\nEn ole koskaan ollut yhtä ulkonäkökeskeinen kuin Rousseau, joten oman kehon ikääntyminen ei ole minulle mikään ongelma. Saahan sitä ikäiseltään näyttää. Erilaisista kolotuksitsa, vammoista ja kulumista olisin erittäin valmis luopumaan,vaan koneisto kuluu käytössä, mikäs teet.\nKuten Neutroni, minustakin kolme-nelikymppisenä elämä oli repivimmillään ja muistelemme Ukkokullan kanssa niitä vuosia lähinnä ällistellen: miten helkkarissa me selvisimme\nParhaimmat vuodet elämässäni alkoivat nelikymppisenä ja aina paranee.\nElämän tarkoitus ei ole elämän jatkaminen, vaikka itselleni lasten saaminen on ja oli aina ehdoton edellytys onnelliseen elämään.\nHyvää on elää niin että tekee yhteiskuntaa ja ympäristöä vähän paremmaksi muille elää ja että muistaa nauttia ja iloita tästä ainoasta, mikä meille kullekin ovat vanhempamme antaneet.\nklo 18:19 | 1.2.2012\nNiimpä, itse kunkin on olemassa täällä pääasiassa itsenään, joten itse päättää omasta elämästään. Ei ole mieltä hakea hyväksyntää sen enempää kuin ihailuakaan muilta sen suhteen, mitä päättää oman elämänsä olevan. Jokainen meistä on oman elämänsä sekä kohtalonsa luoja sekä mestari niitten omien valintojensa perusteella.\nTavat ja tottumukset vaikuttaa aikalailla kaikkeen, toki geenitki. Jim Parsons (Sheldon Cooper) on melkee 40v Liikkua pitää, ruokavalio on syytä pitää kondikses ja jos on tavotetta edessä se ikä ei niin vaivaa.\nEi sillä et meikä alkas jeesustelee. Alkoholisoiduin jo vuosia sit, keissi aivan vittu valtava, römpsää herunu vuosii ja tavoitteit ei oo.\nEhkä Jesse pelastaa.\nklo 18:54 | 1.2.2012\nEi sillä et meikä alkas jeesustelee. Alkoholisoiduin jo vuosia sit, keissi aivan ***** valtava, römpsää herunu vuosii ja tavoitteit ei oo.\nMjaa, itte oot tuossa iässä elämästäs vastuussa, mutta senhänsä jo tiedät. Mutta jos ajattelelet, miten mielenkiintoista on tutkailla, tarkkailla ja elää, justiinsa nyt ja tässä ajassa. Kaikenmoista olet nähny ja kaikenlaista tulee mieleen.. ja jos sitten yrität voisit siilata kaikkea näkemääs ja kokemaas ja kirjoittaa siittä vaikka vaan tälle palstalle? Sulla on kumminkin kyky kiteyttää ajatuksia ja se ei ole huono homma ensikään, que?\nMe muut voitais kumminkin oppia ja ymmärtää sun kirjoituksista vähän enemmän elämästä. Ja sitten sä voisit ymmärtää, että sunkin kokemuksilla on merkitystä meidän elämänkokemuksille.\nklo 19:10 | 1.2.2012\nNäin kun on jokunen vuosi matkaa kolmikymppiseen, on alkanut hiipiä mieleen ajatus siitä, että voisi alkaa jopa elämään... siis edes vaatimattomasti.\nNo, kai se parempi on niin, että alkaa tökkimään parikymppisenä, niin on aikaa fiksailla vielä asioita.\nMinut on leimattu usein ikäistäni nuoremman näköiseksi (arvio esim. n. 20 vuotias). Kaipa olen sitten niin hyvin säilönyt itseni.\nMitähän meitsi on muutaman kymmenen vuoden päästä?\nZombi kiittää ja kuittaa.\nklo 19:13 | 1.2.2012


Selviytymistarina tytöstä mieheksi: Ennen leikkausta\njos et sä pysty\nniin älä siihen ryhdy\ntai joudut oottaa ikuisuuksiin\nettä saat sen uuden mahdollisuuden\ntai voi olla että tämä on se ainoa hetkesi\nTänä aamuna laitettiin Peninan kanssa hevoset ulos ja lähdettiin Tampereelle. Matka meni ihan liian nopeasti ja hieman yli kymmenen oltiin jo TAYSilla. Pienen suunnistuksen jälkeen löydettiin oikea mesta ja jäätiin odottamaan hoitajaa.\nYhdentoista maissa juteltiin hoitajan kanssa. Käytiin läpi toimenpiteet tänään ja huomenaamulla, sekä nainen kävi läpi tietoni. Juttelu meni nopeasti kun mitään moitittavaa ei terveydentilassani ole. Sain kasan lappuja, joissa on ohjeet leikkaukseen tulemisesta ja valmistautumisesta, mm. hengitysharjoituksia, ohjeita yskimiseen ja tietoa kipumittarista. Sain myös tukisukat ja kaksi pilleriä Cytotecia jotka pitää ottaa leikkausta edeltävänä iltana.\n(Cytotec vahvistaa mahalaukun limakalvon omia puolustusmekanismeja; se lisää limakalvon pinnalla olevan suojaavan liman muodostumista. Se lisää myös bikarbonaatin eritystä pohjukaissuoleen sekä vähentää mahanesteen ja mahahapon erittymistä.)\nSain ohjeet potilashotellista, tukisukkien käytöstä ja minne tulen huomenna aamulla. Olen huomenna ensimmäisenä leikkauksessa, kello 7:00. En saa syödä tai juoda enää kello 00:00 jälkeen. Tukisukat pitää aamulla pistää jalkaan ja osaan ehkä suunnistaa leikkausosastolle..\nSeuraavaksi mentiin labraan, otettiin 3 pulloa verta, nielu- ja sierainnäyte. Hyh, sierainnäyte on tähän astisista kyllä pahin näyte ikinä! :D\nKävin vielä juttelemassa nukutuslääkärin kanssa. Hän katsoi hoitajan kirjoittamat laput ja siinä se olikin, konsultaatiossa kun oltiin jo käyty kaikki leikkauksesta, niin nyt ei ollut mitään keskusteltavaa.\nLähdettiin katsomaan potilashotellia, joka oli kyllä paljon upeempi kuin oletin! Yhdellä sängyllä varustettu ruskeavihreästi sisustettu yksiö, jossa oli iso kylpyhuone, tv, internet. Potilaille myös lounas, päivällinen ja aamupala on ilmaista, mutta aamupala jää multa pois. Kävin hetki sitten syömässä päivällisen ja ruokakin on kyllä ihan laatua.\nNyt ilta tulee olemaan varmaan suht tylsää, odotan vain että pääsen nukahtamaan leikkauspöydälle ja parantelemaan itseäni ja kotiin! Jännittää vähäsen, mutta ei kauheasti kuitenkaan. Olen lukenut vähän kauhutarinoita ja eniten varsinaisesti pelottaa katetrin laitto ja erilaiset mahavaivat.. Minulla on nyt jo ikävä Peninaa ja hevosiani, mutta on tämä sen arvoista! (:\nKirjottanut Alex kello 18:45\nAnonyymi 21.8.2013 19.03\nAnonyymi 21.8.2013 19.25\nTsemppiä sulle Alex!! Sulla on tapahtunut valtava muutos elämässä ja on ollut hieno seurata sun elämää blogin kautta! T: Entinen naapurisi :)\nannujjau 21.8.2013 19.41\nAnonyymi 21.8.2013 19.48\nTsemppiä, hyvin se menee :)\nIina 21.8.2013 20.14\nTsemppiä! Oon seuraillut sun prosessia jo pitkään, hienolla asenteella vedät! :)\nAnonyymi 21.8.2013 20.15\nMitä tällä kertaa siis leikataan ? :)\nAlex 21.8.2013 20.48\nPoistetaan munasarjat ja kohtu, sekä emätinputken limakalvo ja se ommellaan umpeen.\nAlex 21.8.2013 20.47\nSnowcatcher 21.8.2013 21.00\nSormet ja varpaat ristiin! olet rohkea!\nAnonyymi 22.8.2013 1.46\nAnonyymi 22.8.2013 11.46\nKovasti tsemppiä operaatioon ja kiitos rohkeudestasi kirjoittaa näistä asioista! Olet varmasti suuri tuki tätä kautta myös samaa kokeneille. Tulee kyllä hyvä fiilis kun näkee rohkeutta olla oma itsensä senkin uhalla, mitä tämä hemmetin takapajuinen konservatiivinen yhteiskunta koittaa tuputtaa :)\nNiina 22.8.2013 16.57\nTsemppiä sulle ihan hirveästi!! :-)\nAnonyymi 22.8.2013 19.13\nMiten se sierain näyte sitten otetaan? :D ja miks piti ottaa?\nMillon saat sit miehen sukuelimet?\nAlex 23.8.2013 11.32\nPitkällä tikulla mennään syvälle sieraimeen ja vähän pyöritellään. Mahdollisesti jotain tauteja tai pöpöjä siitä tutkitaan, en sen enempää kysellyt. :D\nPikku hiljaa pikku hiljaa. ;) Ensin pitää kattoo että tässä ei tuu mitää komlikaatioita ja sitten päästään leikkausjonoon.\nAnonyymi 22.8.2013 20.13\nOnnea leikkaukseen, sait uuden lukijan blogillesi!\nMinulle menit kyllä ihan täydellisesti miehestä, en ensin meinannut uskoa että olet syntyjäsi tyttö.\nKirjoitat tosi kiinnostavasti ja monipuolisesti, tseppiä jatkoon!


C-Vitosen kevätsiivous by Juke - Page 92 - FinnShark\nC-Vitosen kevätsiivous by Juke\nMikäs toi Torque softa on?\nSaako mihin laitteisiin?\nPlay-kaupasta ainakin Androidille, varmaankin saa omppuihinkin. Taisi maksaa 2e.\nTuo siis lukee OBD-porttiin tuupatusta lukijasta tietoja joko bluetoothin tai wifin kautta.\nSaa toki nollattua vikakoodejakin ja mitattua kiihtyvyyksiä, väliaikoja ja loppunopeuksia.\nLaitetaanpa pitkästä aikaa päivitystä tännekin\nVervoilupäivityksen yhteydessä vaihtamani Xtrons Android soitin toimii asiallisesti Torque softan näyttönä.\nMillaiset kokemukset tuosta Xtrons:sta ovat olleet?\nVastaavia löytyy muitakin, mutta mielenkiintoista on etteivät perinteiset merkit ole lähteneet mukaan.\nOn perinteisillä merkeillä myös puhelimen Android/IPhone peilaustoiminnot\nEi oikein vakuuttava ole tuo Xtrons, ensimmäinen laite vaihdettiin takuuseen kun ei saanut päivitettyä softaa. En muista mikä bugi siinä oli. Mutta vähän kökkö on toiminnoiltaan verrattuna miten hienosti toimii kännykät ja tabletit nykyään.\nPuute tuossa on sim-paikan puuttuminen. Eli kännykästä pitää jakaa wifi tai ostaa tuohon erillinen usb-dongle. Mulla nyt käytössä ZTE reititin autossa, mutta sen ongelma on, ettei akku riitä yön yli, vaan pitäisi olla jatkuvassa virrassa.\nSeuraavaksi tekisi mieli laittaa Huawein tabletti tuohon soittimen paikalle...\nSiinä taas ei välttämättä saisi ääniä hyvälaatuisena ulos ja piuhat jäisi näkyville...


Hiphopin kuninkaat tekivät sen taas! | YLEX | Viikon tehot | yle.fi\nED SHEERAN-THINKING OUT LOUD › Viimeksi soitetut\nHiphopin kuninkaat tekivät sen taas!\n6.2.2012 klo 10:00, päivitetty 20.3.2012 klo 09:48 | Juhani Kenttämaa | Kommentit (9)\nHiphopin kruunamattomat kuninkaat palaavat vanhankoulun hitlllä, joka palauttaa uskon rap-musiikin ja hauskanpidon symbioosiin. Kuuntele näyte: DE LA SOUL'S PLUG1 & PLUG2 - Must B the music\nDe La Soul -yhtyeen MC:illä Posdnuousilla (Plug1) sekä Davella (Plug2) näyttää olevan paljon ylimääräistä energiaa. He kun lähtivät rönsyilemään kesken pääbändinsä tulevan You're Welcome -levyn työstämistä De La Soul's plug1 & Plug2 -nimisen projektin alle aikomuksenaan julkaista tämän tiimoilta First Serve -niminen albumin.\nHuhtikuussa julkaistava levy keskittyy kuvitteelliseen animaatioelokuvaan räp-kaksikosta, joka yrittää, ja lopulta lyökin musiikillaan läpi maineen ja mammonan. Deen Whitter ja Jacob 'Pop Life' Barrow -nimiset hahmot eivät vain oikein osaa hallita uutta elämäntilannettaan, ja koko tarina alkaa saamaan komediallisia piirteitä. Mitään elokuvaa ei ole toistaiseksi tehty, mutta tarinaan liittyviä videoklippejä on jo tarjolla.\nHauskan ja värikkään käsikirjoituksen taakse piiloutuu aivan loistavaa vanhankoulun rappia, josta ensimmäinen maistiainen on Must B the Music -kappale, joka soi perjantaihin saakka Uuden musiikin aamuvuoron Viikon tehona. Biisi sekoittaa niin Grandmaster Flashin, Sugarhill Gangin, Run DMC:n sekä tietysti De La Soulin perinnetietoista hoppia, johon on lisätty ripaus reggaekitarointia sekä kertosäe, joka lopulta tuo biisiin tarvitsemansa hittipotentiaalin.\nOnko tämä epämiellyttävä hönkäys menneisyydestä, vai perin piristävä tuulahdus itsensä vähän liian vakavasti ottavaan modernin rapin maailmaan?\nKuuntele biisi arkipäivisin n. klo 10.40 ja kommentoi alle, shoutboxiin tai tekstiviestillä 17176 (0,40€).\nAsiasanat: Juhani Kenttämaan viikon teho, Uuden musiikin aamuvuoro, Viikon Teho Henkilöt: Dave, Deen Whitter, Jacob 'Pop Life' Barrow, Posdnuous Linkit: First Serve -kotisivut Kommentoi\nKommentoi Kommentit (9)\nAivan mahtava! Oikea hyvän tuulen biisi! Vaikka olis kuin huono päivä, niin väkisinkin alkaa jalka vipattaa ja pää nyökyttämään kun tämä soi!\n22.03.2012, 00:01 › kommentoi\nKyllä työkaverit varmaa ihmettelee kun heilun ku heinämies. Toimii!!!! -Rusakko\nAivan mahtavat fiilikset, Nyt tulee monta eargasmia minuutin sisällä! Tää vois mennä jopa oman listan kärkeen -Kilkkis\nvoi vidu ku luistaa vanhan talon siivois tän tahtiin!!!\nVoin hyvin kuvitella miten huomenna peba sheikkaa jos tätä sattuu tuutista tulemaan :) -nti79\nDingelidong. Rullailee edelleen kivasti kevätauringon rinnalla. Jaaauuuu!\nJes, vasta eilen löysin tän biisin (käyn hiukan hitaalla ;) ). Aluksi kuulosti vaan jotenkin myötähäpeää aiheuttavan ysäriltä, mutta nope. Mahtavat funk-vibat! -Happomarja\nAivam mahtava biisi, surullista vaan kun todennäköisesti jää todennäköisesti kuitenkin kaiken uuden autotunepa***n jalkoihin... Pistää kyllä niskat koville, sedät jaksaa vielä!\n10.02.2012, 11:24 › kommentoi\nTällä pääsee hyvin viikonloppu fiilikseen!ja fiilikseen ihan muuten vaan :D\n10.02.2012, 10:47 › kommentoi\nAivan MAHTAVAA! Panee hyppimään pitkin sikalan käytäviä niinku joku esisimpanssi,YES!!\nDe La Soul taitaa edelleen tämän hyväntyylisen räpin! Räppäreillä on joskus sama ongelma kuin hevareilla: täytyy ottaa itsensä kuolemanvakavasti.\njohan on menny räpäytykset popimpaan suuntaan! siinä missä hra west näyttää hyvää ja freesiä mallia hiphopin saralla, tää nyt vei hommaa vähän liikaa ojan puolelle. eiei! -eräkettu\nAivan MAHTAVAA! Tuo mieleen poni ämmän=) -Loudski\naah. pakko hehkuttaa uudestaankin! mahtavaa saada teho joka ei ala ärsyttämään parissa päivässä! vaikkei muuten räppi uppoakkaan niin korva orgasmi on taattu! -raudoittaja\nherrajestas ku meinaa beba sheikkaa ihan väkisin tehoa kuunnellessa. hieno! -Annika\nTässä biisissä ei ole mitään uutta tai yllättävää. Ihan kuin jostain tuhanteen kertaan nähdystä ysärielokuvasta, josta ketään ei enää osaa rakentaa mielipidettä. -Dinosaurus\nAivan turhan popahtava tää koko biisi ja alussa tausta muistuttavaa aivan liikaa Eminemin vanhaa taustaa.. Ei nyt oikein lähde.\nMenevää humputusta ja coolia chillausta. Biisin positiivinen lataus saa hyvälle fiilikselle ja kropan hyrräämään.. -Hellu\nEdelleen ihan jees, lantion laittaa heikunkeikun -nti79\n09.02.2012, 11:37 › kommentoi\nKyllä kaikesta kuule, että kavereilla on ollut hauskaa tätä tehdessä, kyllähän sitä vakavamielistä paasaamista ja uhoamista onkin kuultu jo ihan tarpeeksi. Naisen laulamasta kertsistä tulee jotenkin mieleen 70-luvun discomusa, mikä ei ole ollenkaan huono asia.\n>Jokke Lahesta –\n08.02.2012, 18:21 › kommentoi\nAivan upea kappale. Jokainen soittokerta saa työauton vakio kaiuttimet huutamaan hoosiannaa! Biisi tarttuu heti alussa nivusista kiinni eikä ote hellitä vasta kun on taas hiljaista. Kun mä kuolen tää soi mun hautajaisissa, tai sitten ei. -Joni Koo\nWill Smith ja Bel Airin prinssi tulee kovasti mieleen tästä veisusta. Joten ei voi olla huono!\nTodella mahtavaa, tää pistää kyl heiluu ja keikkuu pakko vähän jammata täs toimisto tuolil. Lisää tälläistä De La Soulilta. Papat jaksaa todellakin heilua -Kuuge\nEihän tästä voi kun tulla iloiseksi :) -Martta\nVielä koira haukunnat (wuf wuf) mukaan niin melko lähellä DMX:ää ollaan.\nLoistava viikon teho, laitoin biisin soidessa volat kaakkoon uimahallin salilla, papat katto vähän kieroon. -Sampo\nKertsi on niin *jalkavatkaa ja heti* kamaa...hyvän mielen bilemusaa..jejejejejejeje.... -Jontti\ntää vaan on nioin saamerin kova et huhhuh, äsiää\n08.02.2012, 11:40 › kommentoi\nTodella hieno teho Juhani! Ihastuin tähän välittömästi kun soitit tämän silloin viime perjantaina, ja piti jälkeenpäin netistä kuunnella vielä useampaan otteeseen uudelleen. Kertsi on ihan mielettömän menevä, eikä tämä muutenkaan ole sitä bitches and moneys -kamaa mitä nykyään kuulee jenkeistä vähän liikaakin.\n08.02.2012, 10:45 › kommentoi\nAika tasanen biisi, mutta jotenkin tuntuu että se on vaan plussaa tälle kipaleelle :) -nti79\nTÄMÄ ON HYVÄ! Tällaista enemmän. -Allu\nainii.. täällä joku tehokin soi.. hmm.. taustamuzaa.. ei huonoa sellaista\nSulosta! Kuulin vasta tänään ekan kerran ja nappaa todellakin. Kevät tulee sittenkin!\nhetken kuuntelin että DMX.kö se siinä sylkee mutta ei sentään. siltikin loistavaa settiä! ja mikä parasta pesee jokikisen suomi räbän 1000-0!! -raudottaja\n07.02.2012, 11:29 › kommentoi\nKivan pirtsakka biisi, sopii jotenkin tähän vuodenaikaan. Kevättä ootelless -nti79\nYlex Tää muistuttaa jotenkin Outkastin Idlewildia, mutta siis hyvällä tavalla. Menevää menoa vanhoilta parroilta! -RiseAgain\nTehobiisi laahasi viidakossa biittien,kohti iltaa mennään syvästi miettien.Onko retro toimivaa myös musiikissa,vai kuollut kuin alle jäänyt kissa.- Punapete\nminen oo de la souliin ennen tutustunu joten en osaa verrata mihinkään, mut toi ainaki oli ihan huikee ralli! oioi. ja mikä tääki on!? huikeita biisejä tänään! -simppe\nHuh ,kyllä teki tiukkaa kuunnella biisi loppuun asti ,en just äkkiseltään löydä tästä mitään positiivista sanottavaa !\nTällä biisillä on hyvä keulia, oldschool-ammattitaito hehkuu biisin läpi. Ei oo mikään Sean Paul tämä! Ruumiinlämpö nousi vähintään kolmella asteella, on tämä vaan niin nerokas! Tykkään tästä kuin nokialainen maksamakkarasta! -Minamii\nsemosta räppiä mitä vois kuunnella enemmän ainakin musiikkinsa puolesta, jammaa hyvin eteenpäin. Sanat menevät ohi tuon nopeutensa takia. Jep jep -Monni\nKyllä on The Grind Daten ajoista tultu ikävän kauas. Tykkään enemmän letkeämmistä biiteistä. Ei tämäkään huono ollut, mutta en olis kyllä ilman alkuspiikkiä välttämättä De La Souliksi tunnistanut.\njos tämä on liian oldskoolia, se johtuu vain siitä että esittäjä on de le soul...muuten voisi veikata vaikka outkastin biisiksi, hyvä ralli. -Kepa\nEdelleen kuulostaa hyvältä tämä biisi. Ei enää niin häiritse pop-kertsitkään. Toivottavasti saa paljon soittoa radiossa!\ntoimii toimii. elämäni rakkaus De La Soul voi toisaalta tehdä millaisen biisin vaan ni kyllä toimii minuun. Kertsi ehkä kaipais vielä jotain lisämaustetta mutta muuten jees! -tt\nLoistava Viikon teho, täällä työmaalla heiluu kaivurin kauha biisin tahtiin! -Antero\nTää on niin kovaa kamaa! aijaijai! -Tom\n06.02.2012, 11:31 › kommentoi\nSuper8 & Tab - UnifiedKeskiviikon musakattaukseen kuuluvat mintissä kunnossa postaileva Tuomas Kauhanen, Alex Clare ja Blonde + Melissa Steele!


Joidenkin on edullisempaa käydä ulkona syömässä\n15.11.2017\t15:54\t0\t1\tAnne\nFacebook muistutti minua 8 vuoden takaisesta päivityksestä. Vaikka ostamisen tapa on muuttunut totaaliseen ”En osta mitään” -vuosikymmeneen ja ruokakaupasta tilaan nykyisin ruokakassin kotiin:\nEdelleen validi. Nälkäisenä ei pidä mennä kauppaan.\nEilen olin koulutuksessa koko päivän ja koska lounastarjoilua ei ollut, otin eväät mukaan ja koska jääkaappiakaan ei ollut, valinnanmahdollisuudet olivat… rajalliset. Vesirinkeleitä, mandariineja, keksejä. Pullaa ja kahvia tarjottiin, siitä kiitos TE-keskukselle.\nNeljältä, päästyäni äärimmäisen kiehtovalta yrityksen perustamisen luennolta (7 h) menin kauppaan. Kuten tavallista, katselin alevaatteita ja sovitin saappaita. Jos nämä ostan, en tarvitse ostaa kenkiä koko talvena (joojoo). Joululahjojakin löytyi. Ruokaosastolla minut valtasi epätoivo. Ostin brie-juustoa lohduttaakseni itseäni. Tiedän, lohtusyöminen on huono tapa, joka on venyttänyt minut 20-kertaiseksi verrattuna syntymäpainooni. Äh, ei kun. Minä en ollutkaan pienenä mikään normivauva, joten noin… 31-kertaiseksi. Päässälaskutaito on kääntäen verrannollinen iän ja läskin määrään, joten laskin tämän Googlella.\nLeikkeleosastolla ostin kylmäsavustettua ohuen ohutta sairaan kallista härkää, koska Lauantai-makkaraahan minä en syö. En ole nyt ostanut tavallisia saunapalvattuja kinkkujakaan, tuppaavat homehtumaan jääkaapissa. Se kallis n-merkkinen suussa sulava menee. Kun ostaa kallista, mutta maukasta, sitä ei tarvitse laittaa niin paksusti leivälle ja se tuo nautintoa ja iloa ihmiselle, joka rakastaa makuelämyksiä.\nRuoka. Hmm. Mitä sitä tekisi nopeasti ja helposti, ennen kuin kädet alkavat tärisemään? Wokkia? Jotain jauhelihasta? En pysty päättämään. Haen pari Crowmoor-siideriä (litrahinta on moninkertainen verrattuna Pirkka-päärynäsiideriin) ja palaan valmisruokaosastolle. Kaikki houkutteleva maksaa yli 4 euroa ja periaatteesta en maksa valmisruoasta niin paljoa. Pakastealtaalle. Huh huh, pizzaperjantai on nostanut Grandiosan hintoja ja ei, se Pirkka-lätty ei näytä hyvältä kuin kuvassa. Tuossa on joku uusi juttu, tuorepizza pakasteena… hinta? Oho!\nSäntäillessäni ympäri kauppaa huomaan yhtä sun toista, mitä tarvitsen, tai muka tarvitsen. Toisesta kaupasta loppuneet Juhla Mokan peltirasiat (hinta 6-7e) houkutteleva hyllyssä. Niitähän on vain rajoitettu erä myynnissä ja niistä tulee klassikkoja (vuosikymmenien päästä). Minulla on jo yksi, mihin tarvitsen toista? Vaikka lahjaksi? (Kukaan ystäväni ei jaa kanssani innokkuutta retrohenkisiin peltipurkkeihin. Ainakaan punasävyisiin.)\nOstoskorin kahva alkaa jo venyä.\nKädet alkavat täristä. Menen makarooniosastolle ja otan valmispussin pastaa juustokastikkeessa. Matkalla kassalle löydän vielä tarjousmeikkejä ja uuden kalenterin. Jätän kalenterin vielä, koska hylly näyttää siltä, että se täyttyy vielä houkuttelevammilla ajanvarausvihkoilla, jotka maksavat poskettomasti mutta luovat uskottavan vaikutelman tulevalle graafisen suunnittelun yrittäjälle.\nOstosten loppusumma näyttää samalta kuin illallinen alkupaloineen ja jälkiruokineen ja keskihintaisine viineineen vähän paremmassa ketjuravintolassa. Kahdelle. Miksen mennyt Mäkkärin kautta, voi miksi?\nTavallisesti en koskaan alennu kauppareissulle nälkäisenä ja väsyneenä, mutta nykyisin se on vaikeaa, kun olen aina väsynyt ja useimmiten nälkäinen, sillä välttelen kauppareissua viime tinkaan asti.\nEdellinen Mitä uusia taitoja olen oppinut vuodessa?\nSeuraava Harjoittelupaikka on varattu menestyjälle – entäs jos et ole?


PalloTV - HJK:lle rutiinivoitto Ilveksestä\nHJK:lle rutiinivoitto Ilveksestä\nHJK-Ilves 2-1 (1-1)\nHJK voitti perjantai-iltana Ilveksen 2-1. Voitolla sarjajohtajan voitettujen otteluiden putki venyi jo seitsemän ottelun mittaiseksi. Häviö oli Ilvekselle kolmas perättäinen vierastappio putkeen.\nKlubi tuli Ilves-otteluun sarjajohtajana, liigan ainoana tappiottomana joukkueena. Stadilaiset olivat keränneet 8 ottelusta 22 pistettä, 7-1-0, maalisuhteella 17-4. HJK:n ainoa pistemenetys tuli 0-0 tasapelistä KuPS:ia vastaan toukokuun alussa.\nEnnen perjantain HJK-ottelua Ilves oli pelannut 7 ottelua, joista se oli kerännyt 10 pinnaa, 3-1-3, maalisuhteella 9-10, mikä oikeutti sarjataulukon 7. sijaan. Viime kierroksella Ilves kärsi 1-0 vierastappion SJK:n vieraana. Sitä edeltävällä kierroksella joukkue hävisi FC Lahdelle vieraissa 3-1.\nHJK ja Ilves kohtasivat ensimmäisen kerran Tampereella jo toukokuun alussa. Silloin HJK vei voiton 0-3. Stadilaiset olivat kolmen maalin johdossa jo puolen tunnin pelin jälkeen. HJK:n ylivoima oli ilmeinen, eikä voimasuhteissa ole sen jälkeen tapahtunut merkittäviä muutoksia. Se tiedostetaan selvästi myös Ilves-leirissä.\nTamperelaiset olivat tulleet Helsinkiin nöyrällä asenteella. Päävalmentaja Jarkko Wiss oli laatinut pelisuunnitelman, joka perustui 8 miehen matalaan blokkiin ja vastaiskuihin. Palloakin Ilves-lauma olisi halunnut hetkittäin pitää, mutta kovin pitkiin pallonhallintajaksoihin joukkue ei ottelun alussa yltänyt. HJK sai rauhassa kierrättää palloa Ilveksen kenttäpuoliskolla ja Ilves makasi matalassa blokissa.\nIlveksen oli kuitenkin aktivoiduttava sen jälkeen, kun Filip Valencic siirsi kotijoukkueen 1-0 johtoon pelin 8. minuutilla. Wingback David Browne pääsi keskittämään vasemmalta, pallo leijaili rangaistusalueen toiseen kulmaan, jossa Filip Valencic otti pallon haltuun, siirsi sivulle ja latasi pallon vasurilla takaylänurkkaan.\nMaalin jälkeen Ilves pyrki ja pääsi paremmin mukaan otteluun. Joukkue ylsi pitempiin pallonhallintajaksoihin ja pelitapahtumat tasoittuivat puoliajan edetessä. Sitten nähtiin erikoinen episodi, kun HJK:n australialainen keskikenttäpelaaja Dylan Murnane onnistui haparoimaan Ilveksen keskityksen omaan maaliin pelin 36. minuutilla. Ilves sai maalista lisää uskoa ja pystyi puoliajan loppua kohti painamaan pelin HJK-päätyyn. Puoliajalle mentiin tasalukemissa 1-1.\nToinen puoliaika alkoi tasaisissa merkeissä, mutta puoliajan edetessä hallinta siirtyi yhä selvemmin HJK:lle. Hallinta tuotti myös tulosta. Pelin 67. minuutilla HJK:n pohjapelaaja Jair pääsi pitkän pallonhallintajakson päätteeksi siirtämään lähietäisyydeltä HJK:n 2-1 johtoon. Johtomaali vei Ilvekseltä uskon, eikä joukkue enää kyennyt vastaamaan helsinkiläisten maaliin. Johtoasemaan päästyään Klubi tyytyi pitämään palloa ja pelaamaan pitkiä hyökkäyksiä. Huolellisemmalla viimeistelyllä HJK olisi voinut tehdä vähintään 2-3 lisämaalia.\nHJK otti rutiinivoiton. Joukkueen hyökkäyspää on valtakunnan ehdotonta eliittiä, joten stadilaiset voivat laskea sen varaan, että he tekevät aina vähintään yhden maalin. Tilastot tukevat väitettä. HJK on tehnyt keskimäärin 2,75 maalia ottelua kohti ja vastaavasti päästänyt vain keskimäärin 0,5 maalia ottelua kohti. Ja kun puolustuspää pitää niin sarjan keskikastin joukkueiden voittamiseen riittää rutiinisuoristus. Ei HJK esittänyt mitään ihmeitä Ilvestäkään vastaan.\nIlveksen peli on ailahdellut. Joukkue haluaa kontrolloida palloa. Se on kunnioitettava pyrkimys, mutta samalla myös kova vaatimus nuorelle joukkueelle. Ilvestä on ilo seurata silloin kun pallollinen peli svengaa. Silloin kun pallollinen peli ei ole kulkenut, vastustajat ovat päässeet liian usein helppoihin riistoihin pelin avaus- ja rakennusvaiheessa, mistä on seurannut nopeita vasta- ja takaiskuja.\nViime aikoina Ilves on myös tuskaillut maalinteon kanssa. HJK:ta vastaan Ilvekselle tilastoitiin yksi laukaus maalia kohti koko pelin aikana. Tamperelaiset ovat onnistuneet tekemään ainoastaan yhden maalin kolmessa viimeisessä ottelussaan. Tilastot todistavat Ilveksen ongelmat. Tähän mennessä Ilves on tehnyt keskimäärin 1,28 maalia per ottelu ja vastaavasti päästänyt 1,42 maalia per peli.\n8ʹ 1-0 Filip Valencic\n35ʹ 1-1 Oma maali (HJK)\n67ʹ 2-1 Jair