Asiaton lehdistökatsaus: Korkeaa kaupunkikulttuuria\nHelsingin Sanomien kulttuurisivujen jutussa haukuttiin kilpaa pilvenpiirtäjiä. Esimerkiksi Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston päällikkö lupaa, että Helsingin keskustan "horisontaalisuus" tullaan säilyttämään. Syy on se, että päällikkö tykkää siitä ja että näin on ollut sata vuotta. Emme tiedä, pitäisikö kaupungin korkealla virkamiehellä olla parempia argumentteja vai ei.\nPaljon parempaan eivät pysty jutussa haastatellut arkkitehditkään. Tornit ovat kuulemma jo tavanomaisia, eikä niistä oikein enää saa imagohyötyä. Vaikka kulttuurisivujen äärellä ollaankin, Asiattoman kirjoittajien mielestä keskustelusta puuttuu jokin ilmeinen näkökohta.\nOnneksi jutun toimittaja sentään on hereillä ja mainitsee asuntojen määrän, mutta valitettavasti tämäkin osuus on hämmentävää luettavaa. Jutussa kerrotaan, että\n"Nykyään pilvenpiirtäjiä puolustetaan pitkälti kaupungin tiivistämisen argumentilla. Jotkut väittävät tornien olevan ekologisesti järkeviä ja ratkaisevan asuntopulan jopa Helsingissä, mutta tämä väite ei pidä paikkaansa. Mitä korkeammalle mennään, sitä kalliimmaksi neliöt tulevat."\nOn vaikea ymmärtää, mitä toimittaja hakee. Korkeat rakennukset mahdollistavat sen, että asuntoja voidaan rakentaa paljon sinne, missä ihmiset haluavat asua. Jos tämä ei ratkaise asuntopulaa (mitä se ikinä tarkoittaakaan) tai korkeiden asumiskustannusten ongelmaa, niin mikä sitten? Asiattoman uskolliset lukijat ehkä muistavat, mitä ongelmia rakennuskorkeuden rajoittamisella on.\nKorkea rakentaminen on myös ekologista. Se estää kaupunkialueen leviämistä ja vähentää liikennettä. Mitä enemmän korkeita rakennuksia on, sitä enemmän on koskematonta luontoa.\nArvoitukseksi jää myös se, miksi neliöhintojen nousu on ongelmallista. Asunnon neliöhinta kertoo asunnon laadusta tai asunnonostajien maksuhalukkuudesta. Jos 16. kerroksessa sijaitsevan asunnon myyntihinta on korkeampi kuin täsmälleen samanlaisen asunnon 15. kerroksessa, 16. kerroksen asunnon täytyy olla asunnonostajien mielestä parempi.\nTämä tekstintulkinta voi kuitenkin olla väärä. Myöhemmin jutussa nimittäin todetaan, että\n"Mitä korkeammalle mennään, sitä suuremmaksi nousee neliöhinta muun muassa paloturvamääräysten takia."\nTämän perusteella neliöhinta ei ehkä tarkoitakaan myyntihintaa vaan rakennuskustannusta. Tämä (toivottavasti suopeusperiaatteen toteuttava) tulkinta ei kuitenkaan muuta väitettä yhtään vähemmän kummalliseksi. Tuskinpa voittoa tavoittelevia rakennusliikkeitä tarvitsee suojella. On vaikea uskoa, että ne rakentaisivat asuntoja, joiden rakennuskustannukset ylittävät myyntihinnan.\nTai kenties taustalla on ajatus, että rakennuskustannusten nousu automaattisesti nostaa myös myyntihintoja ja tämä on jotenkin paha asia. Näin ei tietenkään ole. Rakennuskustannukset nostavat hintoja ainoastaan, jos kustannusten nousun myötä asunnosta tulee parempi.\nTämän voi helposti todeta pohtimalla esimerkkiä, jossa rakennusvirasto määrää, että tästä lähtien kaikki rakennukset on rakennettava varmuuden vuoksi kahteen kertaan. Määräyksen mukaan ensimäisen rakennuskerran jälkeen rakennuksen täytyy pysyä pystyssä viikko. Jos näin käy, rakennus voidaan purkaa ja rakentaa uudelleen täsmälleen samanlaisena, minkä jälkeen asunnot voi myydä.\nJokainen voi tykönään pohtia, saisiko rakennusliike myytyä kahdesti rakennetun talon asunnot kalliimmalla hinnalla kuin viereisellä tontilla sijaitsevan täsmälleen samanlaisen, mutta uhkarohkeasti vain yhteen kertaan rakennetun rakennuksen.\nJutussa ollaan myös huolissaan siitä, että korkeiden rakennusten myötä asuinalueista saattaa tulla epäviihtyisiä. Viihtyisyys on tietysti pitkälti makuasia, mutta nopean katsauksen tiheästi rakennettuihin alueisiin, kuten New Yorkiin tai Hong Kongiin, luulisi paljastavan jotain. Ovatko nämä paikkoja, joissa ihmiset eivät halua asua tai vierailla?\nToisaalta voidaan kysyä, että mitä sitten, jos uudesta asuinalueesta tulee jonkun mielestä epäviihtyisä? Kuka tästä kärsii? Ei ainakaan asunnonostajat, koska jos alue on ikävä, ovat myös hinnat alhaisemmat. Toisaalta kenenkään ei ole pakko mennä asumaan korkeisiin rakennuksiin tai niiden lähistölle. Korkeiden rakennusten lähistölle varmaankin valikoituu ihmisiä, joita ne eivät häiritse.\nJuttu on myös ikävällä tavalla asenteellinen. Puhutaan torni-intoilijoista, horisontaalisen taivaslinjan rikkoutumisesta ja Kalasataman tornien jyräämisestä pikavauhtia poliittisen lupaprosessin läpi. (Tämä taitaa muuten olla ensimäinen juttu ikinä, jossa Helsingin kaavoitusprosessia on moitittu liian rivakaksi.) Jutun sankareita ovat horisontaalisuuden kannattajat. Asiattoman asuntopoliittinen siipi on esittänyt arvionsa myös tästä kapeasta näkemyksestä.\nPosted by Katsastaja T at 17:18\nLabels: Helsingin Sanomat, kaupunkisuunnittelu, pilvenpiirtäjä\nNimetön 21. helmikuuta 2015 klo 20.23\nTimanttinen postaus, katsastustoimintaa parhaimmillaan.\nNimetön 21. helmikuuta 2015 klo 20.25\n13-vuotias poikani ihmetteli taannoin korkeiden rakennusten puuttumista Suomesta. Pilvenpiirtäjät ovat hänestä siistejä. Selitin että hän oli väärässä. Suomessa virkamies tietää nämä asiat paremmin kuin yksilö. Poikani ei vielä ymmärtänyt, mutta eiköhän sekin aika tule, jolloin lapseni kiittää virkamiestä Helsingin horisontaalisuudesta ja nauraa makeasti omilla lapsellisille mielipiteilleen.\nNimetön 21. helmikuuta 2015 klo 22.32\nKorkeat rakennukset heittävät pitkät varjot varsinkin Suomessa, missä aurinko paistaa suhteessa matalasta kulmasta. Selvästi kielteinen ulkois vaikutus! Muita huonoja puolia en keksi.\nNimetön 23. helmikuuta 2015 klo 16.13\nEn oikein ymmärrä tätä varjo-ongelmaa. Varjostaako 100-metrinen talo enemmän kuin kymmenen 10-metristä taloa?\nNimetön 24. helmikuuta 2015 klo 19.48\n100-metrinen varjostaa enemmän muita taloja (ja niiden asuntojen ikkunoita) kuin 10kpl 10-metristä ellei sitten sen 100-metrisen talon ympärille tehdä myös 10x leveämpiä jalkakäytäviä + katuja (eli skaalataan koko kaupunkia 10-kertaiseksi).\nNimetön 22. helmikuuta 2015 klo 17.35\nKatsastajan apulainen voisi selvittää, omistavatko korkeiden rakennusten vastustajat asuntoja Helsingissä ja kuinka paljon. Mitä vähemmän asuntoja Helsinkiin rakennetaan, sitä arvokkaamiksi nykyiset tulevat ainakin lyhyellä tähtäimellä.\nNimetön 22. helmikuuta 2015 klo 20.51\nKyllähän korkeat rakennuksetkin pitää osata suunnitella, muuten niillä saadaan aikaan katujen tuulitunneleita ja varjostusta.\nKatsastaja T 23. helmikuuta 2015 klo 7.51\nValitettavasti katsastajien apulaisten joukko on sangen pieni, joten tällaisen selvityksen tekeminen jäänee muiden tehtäväksi.\nSR 23. helmikuuta 2015 klo 11.00\nHyvä yritys, hyvä blogi. Hesarin jutussa on virhe, sillä tietysti korkeat asuntotornit auttavat asuntopulan ratkaisussa.\nHesarin juttu oli muuten onnistunut. Luin sitä seuraavasti:\n- Ydinkeskustaan tornit eivät sovi kaupunkikuvan takia.\n- Muualla torneille on paljon tilaa.\n- Tornitalot eivät ole kustannustehokas ja fiksu tapa lisätä asuntotarjontaa.\n- Matalampi tiivis rakentaminen on kustannustehokasta ja fiksumpaa.\n- Helsingissä on yllin kyllin maata rakentaa.\n- Jutun fokus ei ollut asuntotarjonnassa. Vaikka asiattoman on sitä vaikea ymmärtää, kaupunkisuunnittelussa on muitakin asioita.\nKatsastaja T 24. helmikuuta 2015 klo 8.23\nKiitos kommentista, josta herääkin oikeastaan täsmälleen samat kysymykset kuin Hesarin jutusta.\n- Miksi tornit eivät sovi kaupunkikuvaan? Tuskinpa on olemassa kaikkien hyväksymää kaupunkikuvaa. Jotkut tykkää torneista jotkut ei. Vaikka kukaan ei tykkäisi torneista, voi niiden rakentaminen silti olla järkevää blogissa esitetyistä syistä. Kyseessä on trade-off: pitkät työmatkat vai hieman ikävämpi kaupunkikuva. Kaupunkialueen leviäminen vai kaupunkuva. Korkeat rakennukset vai korkeat asumiskustannukset.\n- Muualle kuin keskustaan rakennettavat asunnot ovat huonompia. Tämä tiedetään katsomalla hintaeroja alueiden välillä. Tästä syystä "yllin kyllin maata" ei ole järkevä argumentti. Ks. myös alempana käyty keskustelu.\n- Mitä tarkoittaa tässä tapauksessa kustannustehokas ja "fiksu"?\n- Jutun fokus ei ollut asuntotarjonnassa, mutta ainoa syy miksi asuinrakennuksia rakennetaan on asunnot. Rakennuksia ei rakenneta tyhjilleen imagosyistä.\nSR 24. helmikuuta 2015 klo 9.19\nKeskustan ulkopuolellakin voidaan tuottaa hyviä asuntoja, minkä myös hintataso kertoo. Kieltämättä keskusta on kallein, mutta hintaerosta keskustan ja reunan välillä saa väärän käsityksen, koska keskustassa asunnon hinnassa on mukana taloyhtiön vuokratuloja, ja asunnot ovat valtaosin pienasuntoja, joissa on asumisen suorien tukien ja verotukien ja ostajien budjettirajoituksen myötä ylisuurta preemiota, joka on tuskin pysyvää. - Ymmärrän, että sinun esteettinen preferenssisi ovat tornit. Minuakin tornit miellyttävät, ja Helsinki on löytänytkin niille hyviä paikkoja.\nKatsastaja T 25. helmikuuta 2015 klo 7.46\nEn täysin ymmärtänyt kaikkia kommenttejasi. Hintaero keskustan ja syrjempien seutujen välillä säilyy, vaikka vakioidaan kaikki nuo mainitsemasi asiat. Kirjoituksen viesti ei suinkaan ollut se, että Asiattoman (tai sinun) preferenssien pitäisi näkyä rakennuskorkeudessa, vaan pikemminkin se, että niiden ei pitäisi näkyä.\nSR 25. helmikuuta 2015 klo 9.22\nMielestäni aloitit toisen viestisi kysymällä preferenssejäni. Korostat ehkä liikaa maksavan asiakkaan preferenssejä ja vähättelet suunnittelijoita ammattikuntana.\nKun korostat kauppahinnoissa näkyviä preferenssejä, tulisi sinun analysoida hinnat tarkemmin. Esim. tornitaloista on vaikea sanoa mitään, kun tornitalojen hinnoista ei ole paljon tietoa. Se tiedetään, että Merihaassa (ylivoimaisesti) kalleimpia ovat kaksi matalaa taloa, eivät ole korkeat talot.\nTornien rakentaminen on melko kallista, mutta riittääkö niille rakentajia, kun rakentajat eivät tiedä, riit-tääkö asunnoille maksukykyistä kysyntää? Lisäksi tornitalot keskittävät markkinoita entisestään muu-tamalle isolle rakennusliikkeelle.\nKukaan ei kiistä hintaeroa keskustan ja reunan välillä, mutta hintaero ei ole niin dramaattinen, ettei parhaiten sijaitsevilla yliväljillä esikaupungeilla olisi suurta potentiaalia. Väität, että kun asuntokoko ym. vakioidaan, niin hintaero säilyy… samana? Kerro tarkemmin… Hintaero muuttuu koko ajan. Kun 1990-luvulla Punavuori kallistui reippaasti, 2000-luvulla Kallio ja Sörnäinen pääsivät vauhtiin, ja 2010-luvulla ehkä Käpylä ja Herttoniemi, jotka nimenomaan ovat yliväljiä, Käpylä tosin suojeltu.\nKantakaupungissa asuntotarjonta lisääntyy nyt enemmän kuin koskaan sodan jälkeen. Kaupungilla on siellä vapaita tontteja seuraavien 5 vuoden tarpeisiin, ja lisää tulee 20 vuoden tarpeisiin. Mihin vielä kaivataan torneja? Esikaupunkien lähimpänä keskustaa olevalla vyöhykkeellä, alle puolen tunnin matkan päässä keskustasta, on tilaa rakentaa toisen kantakaupungin verran.\nNimetön 22. helmikuuta 2015 klo 20.50\nKatsastajat ovat ymmärtäneet täysinv äärin. Korkeat rakennukset pitää Suomessa hajasijoittaa jonnekin hornan tuuttiin, semmoiseen paikkaan jossa rakennuksen ympärystön voi täyttää pienellä viheralueella ja jättimäisellä parlkkipaikalla.\n(disclaimer: hornan tuuttia ei tarvitse ottaa ihan kirjaimellisesti. Se kuitenkin tarkoittaa ei ainakaan ydinkeskustaan, vaan jonnekin missä on kaupungin keskustaan verrattuna kovasti väljyyttä, esimerkiksi jonkun sopivan pientaloalueen kyljessä...)\nKatsastaja T 23. helmikuuta 2015 klo 7.48\nJotkut poliitikot (olikohan Matti Vanhanen) ovat ihan tosissaan ehdottaneet, että asuntoja pitäisi rakentaa kauas keskustasta, koska silloin asunnoista tulee halpoja.\nNimetön 23. helmikuuta 2015 klo 9.32\nMinä olen tuon ehdotuksen hengessä ehdottanut, että rakennetaan kaupunkien ydinkeskustoihin pieniä asuntoja, joissa ei ole suihkua eikä vessaa, vaan talossa on yhdet yhteiskäytössä olevat suhikutilat ja yleiset vessat. Näin saadaan sekä asuntojen myyntihinta että rakennuskustannnukset alaspäin, koska märkä- ja WC-tilat ovat kalliita rakentaa!\nAjatella, halpaa asumista ydinkeskustassa! Jokaisen demarin toiveuni!\nNimetön 23. helmikuuta 2015 klo 18.18\nJotkut väittävät, että pilvenpiirtäjät joutuu varjostamisen vuoksi rakentamaan liian harvaan, viisikerroksiset umpikorttelit olisivat yhtä tiheää ja halvempia. Pitääkö paikkansa? Se on selvä, että nykyistä paljon tiheämpää pitäisi kaavoittaa.\nNimetön 24. helmikuuta 2015 klo 8.49\nTuo varmaan riippuu ihan niistä reunaehdoista, mitkä vallitsevat. Ei ole kyllä mitään järkeä rakentaa pilvenpiirtäjiä harvaan.\nJos mietitään viisikerroksista umpikorttelia, niin kuusikerroksinen umpikortteli on tiheämpi. Korttelin korkeus tietenkin varmaa riippuu osaltaan kadun leveydestä, mitä kapeampi, sitä matalampi pitäisi olla, koska olisihan se hyvä jos kadullekin joskus aurinko paistaisi. Kumminkin viisikerroksisenkin umpikorttelin päälle voi lisätä vielä kuudennen kerroksen, kunhan sen rakentaa pienemmäksi siten, ettei se varjosta katua.\nSe on selvää että umpikorttelit ovat aivan varmasti halvempia ja myös kätevämpiä asua. Pilvenpiirtäjässä matka ylimpään kerrokseen kestää.\nNimetön 25. helmikuuta 2015 klo 1.43\n>Toisaalta kenenkään ei ole pakko mennä asumaan korkeisiin rakennuksiin tai niiden lähistölle. Korkeiden rakennusten lähistölle varmaankin valikoituu ihmisiä, joita ne eivät häiritse.\nJokainen voi huvikseen tarkistaa kuinka korkealle aurinko Helsingissä nousee eri vuoronkaudenaikoina, ja trigonometrialla tarkistaa pilvenpiirtäjien varjojen pituudet. Näillä leveysasteilla kyse ei ole pelkästään naapurikorttelista.\nUsein useimmat kaupunkia asumiseen ja elämiseen käyttävät ihmiset arvostavat myös kaupunkikuvan ulkonäköä ja kulttuurihistoriaa ja muuta sellaista, vaikka tällaiset intressit tyypillisesti eivät maanomistajaa kiinnosta. Tonttihinnan perusteella nk. historiallinen Helsinki empire-keskustoineen olisi kai järkevintä vetää matalaksi. Sitten toisaalta voi kysyä miksi tänne tulisi sitäkään määrää turisteja kuin nyt. Jokainen voi käydä ihmettelemässä miltä näyttää Suomen vanhin kaupunki, jonka keskusta on ruminta 60-lukua ja helvetin masentava.\nKysyttiin onko New York epäviihtyisä, kun kerran ihmiset haluavat asua siellä. Minun on vaikea uskoa että tämän kysymyksen esittäjä on älylliseesti rehellinen. Oliko 1800-luvun lopun tai 1900-luvun alkupuolen suurkaupungit viihtyisiä, vaikka niihin muutti asumaan ennennäkemättömiä määriä ihmisiä? No eivät totta helvetissä. Ihminen on valmis asumaan hyvinkin surkeassa ja pitkällä aikavälillä epäterveellisessä ympäristössä, jos välitön leipä on kiinni siitä.\nEurooppalaisissa suurkaupungeissa moderni keskusta pilvenpiirtäjineen on usein* rakennettu erilleen historiallisesta keskustasta. Toisaalta torneja ei kannata ripotella yksitellen keskustaan, vaan kokonaisiksi alueiksi jotta sitten todella korkean rakentamisen tiiviydestä (paljon ihmisiä samalla alueella = mahdollistaa paljon palveluja jne) saadaan sitten mahdollisimman paljon hyötyä haittaa kohtaa, ts alue ei jää aavekaupungiksi vaan mielenkiintoiseksi myös tavalliselle ihmiselle.\n(*tai sitten se on vedetty sileäksi päättäjien mahtikäskyllä, ilman että paikallisilla asukkailla olisi ollut asiaan jotain sanomista; jotkut toiset puolestaan arvostavat demokraattista päätöksentekoa ja kansalaisyhteiskuntaa arvona sinänsä)\nRH 25. helmikuuta 2015 klo 1.57\nRH 25. helmikuuta 2015 klo 2.15\nNew York, jonka perään Asiaton kuolaa, on etelämpänä kuin Rooma. Vancouver, jota erityisesti teknovihreät pilvenpiirtäjähalaajat pitävät ihanteenaan, sijaitsee samalla leveyspiirillä Pariisin kanssa. Ilmasto em. pohjoisamerikkalaisissa kaupungeissa ei varmaankaan elokuvia katsomalla vaikuta niin erilaiselta kuin Helsingissä (koska Golf-virta), mutta valon suhteen ero on valtava.\nHelsingin kanssa samalla leveyspiirillä on sellaisia kaupunkeja kuin Quaqortoq Grönlannissa ja Whitehorse Ykonissa. Hieman etelämpänä sijaitsevat Oslo, Tukholma ja Pietari eivät ole erityisen tunnettuja pilvenpiirtäjistään.\nMitä pohjoisempana ollaan, sitä alempana aurinko on syyspäiväntasauksen ja kevätpäiväntasauksen välillä. Mitä alempana aurinko on, sitä suuremman varjon mikä tahansa rakennus heittää. Mitä korkeampi rakennus, sitä suurempi varjo. Tämä on alkeisgeometriaa. Sata vuotta vanha viisaus, johon KSV:n päällikkö HS:n jutussa viittaa, on se, että pohjoisen kaupungit rakennetaan mataliksi, jotta talvella näkyisi aurinko edes joskus.\nKun Asiaton kirjoittaa “Syy on se, että päällikkö tykkää siitä ja että näin on ollut sata vuotta. Emme tiedä, pitäisikö kaupungin korkealla virkamiehellä olla parempia argumentteja vai ei.” on kyse vain ja ainoastaan Asiattoman omasta tietämättömyydestä. Lehtijuttu ei ole tietosanakirja, jotain pitää tietää itsekin, jos ei ole aivokuollut.\nPilvenpiirtäjät luovat tuulitunneleita, jotka olennaisesti vähentävät asumisviihtyisyyttä meidän muutenkin surkeissa sääolosuhteissamme. Äärimmäisenä esimerkkinä googlatkaa vaikka “Killer Tower of Yorkshire”. Toronto (joka on samalla leveyspiirillä Nizzan kanssa) kärsii enenevässä määrin korkeiden rakennusten voimistamista tuulista.\nMatalan profiilin pohjoisista kaupungeista esim. Bergen (Helsingin leveysasteilla) on taloustieteilijän mielestä varmaankin helvetti maan päällä, siellä kun rakennuskorkeus on pääosin maksimissaan tuollaista neljää kerrosta. Esteetikon silmään kaupunki on poikkeuksellisen viihtyisä. Näyttää tuo elämä siellä ihan kohtuullisesti sujuvan ilman tornitaloja.\nMiettikääpä Helsingissä niitä kaupunginosia, joissa on korkeita pistemäisiä rakennuksia: Itä-Pasila ja Merihaka. Verratkaa niitä 4-6 kerroksisten tiiviiden kaupunkikorttelien Katajanokkaan ja Töölööseen. Rakennustehokkuus ei ole jälkimmäisissä yhtään huonompi.\nAsiaton edustaa sellaista näkökantaa, jonka mukaan vapailla markkinoilla määräytyvä hinta on aina perimmäinen totuus asiasta kuin asiasta. Kysyn siis: kummassa on arvokkaammat asunnot, Merihaassa vai Katajanokalla? Itä-Pasilassa vai Töölössä? Toisin sanoen, kumpi rakennustapa tuottaa enemmän hyvinvointia?\nLopuksi linkki omaan blogiini, jossa asiasta vielä vähän toisenlaista näkökulmaa:\nTuomas Lahtinen 25. helmikuuta 2015 klo 17.47\nMielestäni olennainen pointti tässä postauksessa oli, että Hesarin jutusta oli jäänyt keskeinen näkökulma huomiotta: Korkeilla taloilla saataisiin lisää asuntoja Helsingin keskustaan. Tästä koituisi hyötyä ainakin niille, jotka näissä taloissa saisivat asua. Lisäksi tiivis asuminen voi tuottaa muita hyötyjä, kuten pienemmät ympäristöhaitat. Se, että tämä näkökulma tulee huomioida, ei tarkoita sitä, että korkeita rakennuksia tulisi rakennuttaa. Mielestäni olennaista on se, että päätöksessä huomioidaan kaikki näkökulmat. Muita ovat mm. esteettisyys, varjoisuus, "tuulitunnelin" vaarat. Tyhmää kuitenkaan tehdä sääntöä "ei korkeita taloja". Kannattaisi mielestäni punnita kaikkia hyötyjä ja haittoja.\nSR 25. helmikuuta 2015 klo 19.28\nOn triviaalia, että korkeilla taloilla saadaan lisää asuntoja. Kaikki Hesarin jutussa haastatellut asiantuntijat ja suuri osa lukijoista tietää sen. Tämän blogin lukijoille aihe on läpeensä tuttu.\nLuen tätä Asiattoman blogia seuraavasti:\nA. Siellä missä asunnot ovat kalleimpia markkinoille pitää antaa mahdollisuus rakentaa tornitaloja.\nB. Keskustassa asunnot ovat kalleimpia.\nC. Niinpä keskustassa markkinoille pitää antaa mahdollisuus rakentaa tornitaloja\nVaikka päättely on sinänsä looginen, vaatii tuollainen suurta uskoa markkinoiden kaikkivoipaisuuteen. Päättelyssä on sivuutettu vaikka mitä, ja mistä tässä ketjussa on erinomaisia kommentteja, eikä niistä sen enempää.\nMutta minua häiritsee eräs erityinen seikka Asiattoman päättelyssä: empiiriseen tietoon perustuva markkinanäkemys puuttuu lähes kokonaan. Relevanttia olisi tietää, kuinka paljon kalliimpaa lähellä keskustaa pitää olla, että siellä kannattaa rakentaa 5-10 kertaa tehokkaammin kuin 20 minuuttia kauempana keskustasta olevalla alueella? (alue- ja tonttitehokkuuden ero kantakaupungin ja esikaupunkien välillä on nyt noin 5-kertainen)\nHintaero on vain yksi välttämätön edellytys sille, että parhaille paikoille kannattaa rakentaa tornitaloja. Koska Asiaton itse perustelee tornitaloja juuri hintaerolla, tulisi hänen vastata tähän kysymykseen paljon analyyttisemmin ja mieluummin myös empiirisesti.\nHesarin asiantuntijat olivat kartalla kaupunkikulttuurissa, Asiaton puolestaan ei aivan skarpannut kau-punkitaloudessa. Asiattoman mottona tuntuu olevan ”Kaupunkisuunnittelusta en mitään ymmärrä, mutta vastustan sitä varmuuden vuoksi, jos se rajoittaa markkinoiden vapaata toimintaa.”\nOttaen huomioon, että tämä ei ole ensimmäinen korkeaa rakentamista koskeva postaus tällä foorumilla, kehittymistä olisi voinut odottaa, ei vain samaa vanhaa litaniaa. - Pisteet Asiattomalle kuitenkin kulttuurisivujen seuraamisesta.\nKatsastaja T 26. helmikuuta 2015 klo 18.21\nOlet käsittänyt asian nyt väärin. Todistustaakka on nimittäin täysin sinulla.\nJos rakennusliike vapaaehtoisesti rakentaa asuntoja ja jotkut vapaaehtoisesti ostavat ne, maailma paranee. Kohtasi A-C myötäilee juuri tätä ajatusta. Jos tämä kaikki on vapaaehtoista, ei mitään empiiristä tietoa tarvita. Rakennuttajat ja ostajat tietävät oman etunsa.\nSen sijaan nyt niiden ihmisten (eli sinun ja esimerkiksi nimimerkki RH:n), jotka haluavat kieltää rakentamisen, on osoitettava (mielellään empiirisesti ja euromääräisesti), että ei, itse asiassa maailma huononisi vapaaehtoisen, vaihdannan molempia osapuolia hyödyttävän kaupan myötä.\nSinun on siis osoitettava että varjot, tuulisuus tai horisontaalisuuden rikkoutuminen ovat niin merkittäviä haittoja, että asuntojen vapaaehtoinen rakentaminen ja vaihdanta täytyy tietyiltä osin (esimerkiksi 8. kerroksen jälkeen) kieltää. Vastaukseksi ei riitä, että korkeat rakennukset harmittavat sinua tai että et pidä tuulesta. Sinun pitää kvantifioida nämä asiat.\nMuista myös, että korkea rakentaminen ja sitä myötä mahdollistuva korkea asukastiheys tuottavat hyötyjä, joita rakentaja ja asunnon ostaja eivät ota huomioon. Näitä ovat juuri kirjoituksessa mainittu luonnon säästyminen ja hyvin todennäköisesti myös kaupungin palvelu- ja kulttuuritarjonnan kirjon lisääntyminen. Sinun on siis osoitettava myös, että negatiiviset vaikutukset ovat suurempia kuin vapaaehtoisen vaihdannan hyödyt ja nämä positiiviset ulkoisvaikutukset.\nSR 27. helmikuuta 2015 klo 9.45\nEn ole väittänyt mitään, paitsi asuntojen hinnoista ja tonttitarjonnasta jotakin mitä kukaan ei ole kiistä-nyt. Sanoin kylläkin, että sinä et ymmärrä kaupunkisuunnittelusta mitään, mutta se ei ollut korkeaa rakentamista koskeva väite, vaan ad hominum -hyökkäys, suo anteeksi parahin Katsastaja. En varsinkaan väittänyt noita asioita joita vaadit minua todistamaan, eli olkiukkoja näet.\nArgumentointini on ollut luonteeltaan sellaista, että olen pyrkinyt selventämään ja tulkitsemaan muiden väitteitä, jotta niiden vahvuudet ja heikkoudet tulevat esiin. Esim. sinun keskusteluasi tulkitsen siten, että korkeiden tornien rakentaminen pitää sallia, jos asuntojen hintaeroja esiintyy. Karkea tulkinta, mutta en saanut kysymälläkään sinulta tarkennuksia politiikkasuositukseesi ja hypoteesiisi.\nTodistustaakka on sillä, joka haluaa tunnustusta ajatuksilleen, taikka radikaalisti uudenlaista kaupun-kikuvaa. Historiaton markkinafundamentalisti ei ole lähtökohtaisesti aina oikeassa.\nLuulisin ekonomisteilla olevan paljonkin annettavaa kaupunkien kehittämiseen. Markkinafundamenta-listi, joka säikähtää heti kun pyydetään evidenssiä hintaeroista ja niiden merkityksestä, ei kuitenkaan herätä luottamusta.\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 12.33\nYmmärsin kirjoituksesi niin, että vaadit minulta jotain empiirista evidenssiä. Ehkä ymmärsin väärin. Vastasin, että päinvastoin niiden, jotka haluavat kieltää vapaaehtoisen vaihdannan muilta, tulee esittää empiiristä evidenssiä kieltonsa tueksi.\nRH 25. helmikuuta 2015 klo 22.03\nUusien asukkaiden potentiaalinen hyöty on minusta hieman outo ajatus. Olisin minäkin rikas ja menestyvä, jos olisi annettu tarpeeksi mahdollisuuksia elämässä. Että tällaisen potentian realisoituminen on minulta törkeästi otettu pois. Samalla tavalla on otettu pois nämä olemattomat asunnot näiltä olemattomilta asukkailta. Tottakai voitaisiin tarkastella mitä tahansa olemassaolevaa asiaa ja kuvitella sen tilalle jotain toista asiaa ja koska molempia ei voi olla yhtäaikaa, voitaisiin perustellusti alkaa laskea kuinka paljon haittaa tämä olemassaoleva asia tuottaa olemassaolollaan, koska se sulkee pois mahdollisuuden sille toiselle, potentiaaliselle asialle. Jotenkin tärähtänyt ajattelutapa. Minkä hirvittävän hyvinvointitappion tuottavatkaan vaikka sellaiset asiat kuin Hietaniemen hautausmaa tai kauppatori. Eihän nyt kurkkujen ja tomaattien myyntiin mitenkään voida tarvita Suomen kalleinta tonttimaata ja vieläpä merenrantatonttia. Kauppatoria ylläpitämällä tuhottu varallisuus on miljardiluokkaa.\nKatsastaja T 26. helmikuuta 2015 klo 18.30\nKehottaisin sinua tutustumaan vaihtoehtoiskustannuksen käsitteeseen. Sitä yritetään avata mm. täällä http://asiatonlehdistokatsaus.blogspot.fi/2014/10/keskustakirjaston-kustannus.html\nRH 26. helmikuuta 2015 klo 23.56\nRH 26. helmikuuta 2015 klo 23.58\nOn kyllä hyvin tuttu käsite. Se on mielekkäimmillään silloin kun on jo valmiina selkeä tavoite, atominen päätöksentekotilanne sekä rajattu määrä vaihtoehtoja, joista valinta voidaan suorittaa. Kaupunkisuunnittelu on kompleksisempi päätöksentekotilanne, eikä ole itsestään selvää, että jokainen kysymys ratkeaisi vain vaihtoehtoiskustannuksen käsitettä soveltamalla. Konkreettisesti: kun pohditaan kannattaako pitää vanha silta hieman väärässä paikassa vai rakentaa uusi ja isompi parempaan paikkaan, vaihtoehtoiskustannus on oiva työkalu. Tai kun tilaa vievän konepajan tontti jää keskelle kehittyvää kaupunkia ja pitäisi päättää kannattaako myydä tontti rakennusliikkeelle ja rakentaa uusi tehdas kauemmas keskustasta. Mutta miten sovellat vaihtoehtoiskustannusta Hakaniemen hallin katseluun? Selittääkö vaihtoehtoiskustannus miksi Hakaniemen halli on olemassa tai miksi sen pitäisi olla olemassa? Ei todellakaan. Ensin pitää olla aito päätöksentekotilanne ("nyt tuolle Hakaniemen hallille täytyy tehdä jotain, tämä meno ei voi enää jatkua"), sitten pitäisi päättää mistä päätetään ("nyt päätetään remontoidaanko halli vai puretaanko ja rakennetaanko uusi") ja ennenkaikkea mitkä ovat reunaehdot ("hallitoiminnan täytyy jatkua, nyt haetaan vain sitä, miten se tehokkaimmin järjestetään" tai mahdollisesti "hallitoiminnan ei tarvitse jatkua, tärkeintä on, että tontille saadaan paras tuotto"). Erityisesti tämä viimeksimainittu on sellainen päätöksentekotilanne, jossa vaihtoehtoiskustannuksen käsitteellä ei ole mitään virkaa, koska kyse on arvovalinnasta. Kaupunkisuunnittelu on täynnä tällaisia kysymyksenasetteluja ja sen väittäminen, että vaihtoehtoiskustannuksen avulla voitaisiin yksioikoisesti päättää tornitaloista on typeryyttä tai valehtelua. Kaupunkisuunnittelussa täytyy aina katsoa kokonaisuutta, jossa vaikuttavat myös monet ei-taloudelliset seikat. Voisi ehkä sanoa, että kaupunkisuunnittelu on pohjimmiltaan esteettinen päätöksentekoprosessi. Tottakai jokaista hautausmaata, jugend-korttelia ja olympiastadionia voi tarkastella vaihtoehtoiskustannusta hyödyntäen ja todistaa, että kyseiset rakennelmat on välittömästi tuhottava, koska tonttimaa ei ole tehokkaassa käytössä ja olemattomat asukkaat itkevät olemattomien asuntojensa perään. Henkilö joka kävelee sukupolvien ajan orgaanisesti kehittyneessä, täynnä historiaa olevassa kaupungissa kohteelta kohteelle tällaista todistellen on kuitenkin yksinkertaisesti vain tollo.\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 1.26\nVielä spesifimpi vastaus. Kaikkihan lähti siitä, että Asiaton väitti, että rakentamattomista kerroksista syntyy hyvinvointitappiota. Että on olemassa kärsimys niiden osalta, jotka eivät päässeet asumaan niihin kerroksiin joita ei rakennettu. Sanotaan nyt vaikka että Jätkäsaareen olisi tällä perusteella pitänyt rakentaa 20-kerroksisia taloja. Mutta miksi pysähtyä 20. kerrokseen? Eikö sama argumentti ole validi myös 20. ja 21. kerroksen välillä? Tai 100. ja 101. kerroksen välillä? Tai 1000. ja 1001. kerroksen välillä? Kyllähän ne 1001. kerrokseen halunneet itkevät ihan yhtä sydäntäsärkevästi kuin 20. kerrokseen halunneet, vai kuinka? Pilvenpiirtäjästä voi nykyään rakentaa kilometrinkin korkuisen.\nAsiattoman argumentti ei päde sen vuoksi, että a) ei ole olemassa sellaista ihmistä (ainakaan kovin montaa), joka välttämättä haluaa asua juuri Jätkäsaaressa riippumatta siitä, millainen Jätkäsaari on ja b) jos kaupunki ei kasva ylöspäin, se kasvaa sivulle. Toisin sanoen, ne ihmiset jotka eivät päässeet asumaan Jätkäsaaren tornitaloon, muuttavat asumaan jonnekin muualle Helsinkiin. Jokin muu tontti rakennetaan, jota ei olisi rakennettu, jos Jätkäsaaressa olisi ollut tuhat kerrosta. Suomessa ei nimittäin ole ääretöntä määrää asukkaita, eikä tonttimaan määrä ole vakio, vaan nimenomaan päinvastoin. Tonttimaan määrä lisääntyy Suomen oloissa, jopa Helsingissä, käytännössä aina kun sen kysyntä lisääntyy. Ihmiset taas eivät lisäänny samassa suhteessa kuin kerroksia rakennetaan.\nPaitsi toki ne harvat poikkeusyksilöt, jotka kiihottuvat tornitalojen näkemisestä.\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 8.20\nVastauksesi pääasiallinen ongelma on, että et nyt täysin ymmärrä rakennusyritysten tai asunnon ostajien käyttäytymistä. Voi hyvin olla, että 20. kerros on vielä kannattava, mikä tarkoittaa sitä, että asuntojen rakennuskustannukset ovat alhaisemmat kuin asuntojen myyntihinta eli siis se, kuinka paljon asuntojen ostajat ovat valmiita asunnoista maksamaan. Jollakin korkeudella rakennuskustannukset kuitenkin kasvavat niin korkeaksi, että rakennusyritys ei saa enää asunnosta voittoa. Rakennuskustannus siis ylittää ostajien maksuhalukkuuden. Tätä kerrosta ei tietenkään enää rakenneta, eikä kenenkään tarvitse itkeä rakentumattomien asuntojen perään, koska niiden rakentaminen olisi vähentänyt kokonaishyvinvointia. Yhteiskunnan hyvinvointi kasvaa uusien asuntojen myötä vain, jos niiden rakennuskustannukset ovat alemmat kuin ostajien maksuhaukkuus.\nAsiaton ei missään vaiheessa oleva vaatinut sitä, että rakennusliikkeitä pitäisi pakottaa rakentamaan korkeita rakennuksia. Asiattoman vaatimaton tavoite on ollut tuoda esille kerrosrajoitusten huonot puolet.\nJotta ei tule turhaa toistoa, kehotan sinua lukemaan myös yllä olevan vastaukseni jäsenelle SR (18.21).\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 14.35\nTarkentava kysymys: oletko sitä mieltä, että jos on olemassa yksityinen halu, resurssit ja mahdollisuus rakentaa Jätkäsaareen 1000 kerroksinen kerrostalo, joka on kilometrin korkuinen, tämä tulee sallia sillä perusteella, että on olemassa halu, resurssit ja mahdollisuus? Toisin sanoen, onko "olemattomien asukkaiden itku olemattomista kerroksista" -argumenttisi sovellettavissa kaikkiin mahdollisiin tilanteisiin, vai ainoastaan joidenkin tiettyjen reunaehtojen puitteissa? Jos reunaehtoja on, voitko eksplikoida ne?\nRH 25. helmikuuta 2015 klo 22.05\nNiitä jotka kärsivät suuresti siitä, että eivät saa asua olemattomissa taloissa, kehoittaisin hankkimaan asunnot taloista, jotka ovat olemassa.\nRH 25. helmikuuta 2015 klo 22.15\nKaikkien hyötyjen ja haittojen pohtimisella on rajansa, sillä jo pohdittujen asioiden pohtiminen alusta uudelleen tuottaa hyvinvointitappioita tuhotessaan pohtimisresursseja sellaisten asioiden pohtimiselta, joita ei ole vielä pohdittu. Asiattoman kaupunkisuunnittelukommenteista paistaa tietämättömyys, ymmärtämättömyys ja historiattomuus. Mitkään niistä olosuhteista tai ehdoista, joiden perusteella sata vuotta sitten päädyttiin sääntöön "ei korkeita taloja" eivät ole muuttuneet. On yksinkertaisesti tyhmää alkaa repiä auki vanhoja sääntöjä pelkästään repimisen vuoksi, jos ei ole esittää mitään uutta informaatiota, visiota tai näkökulmaa, jos ei ole esittää mitään muuta kuin oma tietämättömyytensä.\nNimetön 26. helmikuuta 2015 klo 12.05\nKatsastaja T 26. helmikuuta 2015 klo 19.11\nTässä kohtaa kuulunee kysyä, että oletko tosissasi? Mielestäsi maailma ei ole lainkaan muuttunut sadassa vuodessa? Esimerkiksi rakennusteknologia ei ole kehittynyt, Suomen tuotantorakenne ei ole muuttunut niin, että maaseudulla asuminen ei enää ole niin houkuttelevaa kuin ennen tai että kaupungeista ei ole tullut lainkaan viihtyisämpiä paikkoja?\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 0.02\nNo, maan ja auringon suhde ei ole muuttunut, maapallo pyörii yhä, aurinko nousee ja laskee, Helsinki sijaitsee yhä 60. leveyspiirillä, talvi on edelleen pimeä, kylmä ja tuulinen. Ihmisen fysiologia on sama, jäätävä tuuli naamalla tuntuu ikävältä, samoin pimeässä istuminen.\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 0.32\nSekään ei ole sadassa vuodessa muuttunut mihinkään, että Helsinki kasvaa kiihkeästi ja pyrähdyksittäin. Pilvenpiirtäjien osalta rakennustekniikka ei ole olennaisesti muuttunut, hissit ja metallirakenteet oli jo keksitty. Woolworth Building (60 kerrosta) valmistui 1913 ja Empire State Building (109 kerrosta) 1931. Aivan niinkuin sata vuotta sitten, Helsingissä on alueita, jotka ovat erittäin viihtyisiä sekä alueita, joilla on epäviihtyisän, suorastaan vaarallisen maine. Itse asiassa nyt kun kysyt, niin eipä todellakaan MIKÄÄN tornitalojen rakentamiseen Helsingissä vaikuttava seikka ole olennaisesti muuttunut.\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 7.30\nMeillä on siis selvästi erilainen käsitys siitä, millainen maailma on ja millainen se oli sata vuotta sitten. Kehotan sinua silti yhä miettimään asiaa esimerkiksi juuri rakennustekniikan, kaupunkiasumisen kysynnän ja kaupunkien viihtyisyyden näkökulmasta.\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 8.19\nTästähän ei voi vetää muuta johtopäätöstä kuin että olet sitä mieltä, että Helsinki ei enää sijaitse 60. leveyspiirillä.\nOletan että käymme keskustelua empiirisesti todennettavista asioista. Toistaiseksi olen esittänyt useita, sinä et yhtään.\nToki moni asia on muuttunut sadassa vuodessa, mutta onko niillä merkitystä sen suhteen, kannattaako Helsinkiin rakentaa tornitaloja? Lukijat odottelenevat ehdotuksianne yhtä innokkaina kuin Patomäen vastauksia toiseen postaukseenne.\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 8.58\nKehotan yhä lukemaan jäsenelle SR osoitetun vastauksen (18.21). Jonkin politiikan, tässä tapauksessa rakennusten kerrosten lukumäärän sääntely, kannattajilla on velvollisuus osoittaa politiikan toimivuus, ei toisin päin.\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 14.25\nVastauksesi on absurdi. Ensinnäkin olen esittänyt paljon empiiristä evidenssiä sille, miksi tornitalot ovat huono idea. En oikein tiedä miten ne pitäisi eri tavalla kirjoittaa, KAPITAALEINKO? Ja mitä tarkoitat jossain tuolla ylempänä mainitsemallasi "kvantitatiivisella" evidenssillä? Tarkoitatko, että minun pitää piirtää sinulle projektio, joka osoittaa, että matalan auringon oloissa rakennuksen varjo on suurempi kuin korkean auringon oloissa, tai että korkean rakennuksen varjo on suurempi kuin matalan rakennuksen varjo, tai kenties että näiden kahden yhteisvaikutus on suurempi kuin yhden vaikutuksen yksin? Toki voin sellaisen tehdä, mutta eikö tuo ole asia, jonka jokainen peruskoulun käynyt pystyy hahmottamaan sisäisesti mielessään kohtuullisen välittömästi ilman ulkoista havainnollistamista? Toisekseen, mistä syntyy epäsymmetrinen velvollisuus osoittaa empiirisesti jonkin tietyn politiikan (minun suosittelemani) toimivuus, mutta ei toisen politiikan (sinun suosittelemasi)?\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 14.47\nMinä en suosita mitään politiikkaa. Jos jotain suositan, niin politiikasta pitäytymistä. Sinä haluat puuttua muiden ihmisten elämään, en minä.\nRakennusliikkeet ja uusien asuntojen ostajat eivät ryhdy itselleen vahingolliseen toimintaan, joten uusista asunnoista on selvästi näille osapuolille hyötyä. Sinun pitää nyt osoittaa, että varjoisuuden yms. haitat ovat suuremmat, kuin uusien asuntojen hyödyt. Ei siis riitä, että on jokin haitta. Kielto on järkevä vain, jos haitta on hyötyä suurempi. Tätä tarkoitan kvantifioinnilla, jota siis et ole tehnyt.\nSR 27. helmikuuta 2015 klo 16.02\nPolitiikasta pidättäytymien on radikaalia politiikkaa. Asemakaavasta luopuminen olisi hyvin radikaalia. Asemakaavan idea on siinä, että ihmiset puuttuvat toistensa elämään.\nAsiattomalla ovat puurot ja vellit sekaisin. Välillä ”Asiattoman vaatimaton tavoite on ollut tuoda esille kerros-rajoitusten huonot puolet”. Välillä tavoitteena pilvenpiirtäjien vapaa rakentaminen, eufemismina ”vapaa vaihdanta”.\nOllakseen mitään käytännön hyötyä Asiaton voisi muotoilla selkeät hypoteesit ja keskustella niistä artikkelin muodossa. Tässä ketjussa on paljon ilmaisia neuvoja. RH:n maantieteellinen katsaus oli mainio, paras lohkaisu oli ” Matalan profiilin pohjoisista kaupungeista esim. Bergen (Helsingin leveysasteilla) on taloustieteilijän mielestä varmaankin helvetti maan päällä, siellä kun rakennuskorkeus on pääosin maksimissaan tuollaista neljää kerrosta”\nMyös vaihtoehtoiskustannuksen käsitteeseen (kaavoituksen kontekstissa) sain tolkkua. Asiaton on käyttänyt epämääräisesti tuota käsitettä. RH on oikeassa: korkealle rakentamiselle on hyvissä sijainneissa paljon vaihtoehtoja, joissa hyvällä suunnittelulla saadaan maksukykyisiä ostajia kiinnostavia asuntoja torneja pienemmin haitoin.\nKorkeassa rakentamisessa on suuri joukko ihan oikeita taloudellisia ja talousoikeudellisia ongelmia, joiden analysointi virkistäisi tämän blogin kaikkitietävyyden rinnalla, jossa blogisti kehottaa jatkuvasti itseään tyhmempiä tekemään kotitehtäviä.\nTiedoksi vielä Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston julkaisusarjassa ilmestynyt Korkean rakentamisen selvitys, jota Katsastajien asuntopoliittinen jaosto ei ehkä tunne, kun ei ole siihen viitannut.\nRH 27. helmikuuta 2015 klo 16.39\nAsiaton, olet tärisyttävän väärässä, niin väärässä että tietämättömyytesi ulottuvuudet suorastaan huimaavat, kun nyt ne eksplikoit. Laisser-faire on poliittinen näkemys. Tässä blogissa viljeltyä retoriiikka mukaellen jokaiselle, joka on avannut poliittisen historian alkeisoppikirjan ensimmäisen luvun, on päivänselvää, ilman pienintäkään epäilystä, että Asiaton edustaa Lockesta ja Ranskan vallankumouksesta nousevaa liberalismin aatesuuntausta ja sen negatiivista vapautta korostavaa libertarismin haaraa.\nKatsastaja T 27. helmikuuta 2015 klo 19.57\nKiitos lukuvinkistä SR. En ole tuohon aiemmin tutustunut. Näyttää lupaavalta.\nOnko keskustelun päätös todella se, että ette pysty esittämään minulle arviota, esimerkiksi johonkin tutkimukseen vedoten, varjojen ja tuulten haittojen suuruudesta? Tämä olisi ollut todella mielenkiintoinen tieto, koska minulla ei näistä asioista tietoa ole.\nRH 28. helmikuuta 2015 klo 8.47\nEi tämä keskustelu toivottavasti vielä päätöksessä ole. Pahoittelen muuten tuon eilisen, nopeasti kirjoitetun viestin ehkä tarpeettoman kärjekästä ilmaisua, ei tässä ole tarkoitus henkilökohtaisuuksiin käydä, vaikka en voinutkaan vastustaa pastissia Patomäki-kirjoittelustanne.\nYhtä kaikki, neoliberalistiset näkemykset yhteiskunnasta, joita olet vastauksissasi kuin suoraan oppikirjasta esittänyt, ovat tietenkin perusluonteeltaan poliittisia näkemyksiä. On hämmästyttävää, että et tätä tunnista tai tunnusta.\nSe, että näkemyksesi monessa kohtaa muistuttavat modernin taloustieteen argumentteja, ei tee niistä ei-poliittisia - tai tieteellisiä for that matter. Mielestäni teet päättelyssäsi useita kategoriavirheitä, jotka johtavat juurensa siihen, että et hahmota taloustieteen soveltamisalaa, tai tarkemmin sanottuna, et hahmota sitä, missä vaiheessa taloustieteen soveltamisalueen määrittely liukuu “tieteellisesti todistetusta” poliittiseksi, vakaumukselliseksi ja uskonvaraiseksi.\nModerni taloustiede on monella tapaa liberalismin äpärälapsi. Monet perusteesit muistuttavat toisiaan, joka luonnollisesti on seurausta siitä, että taloustiede on ne suoraan poiminut liberalismin aatehistoriasta.\nOnko kyse poliittisesta kannanotosta vai taloustieteellisestä argumentoinnista, ero voi usein olla vain siinä, miten aksioomien soveltamisalue määritellään. Kärjistäen ja yksinkertaistaen havainnollistettuna: argumentti “vapaa valinta tuottaa automaattisesti hyvinvointia” on taloustieteellinen aksiooma niin kauan kuin sitä sovelletaan spesifien talouselämän transaktioiden tarkasteluun tiettyjen reunaehtojen vallitessa. Jos sitä sovelletaan universaalisti kaikkeen inhimilliseen toimintaan ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon, kyse on jo poliittisesta kannanotosta.\nNimetön 27. helmikuuta 2015 klo 19.44\nAikamoista urpoilua leveyspiireistä, sekä tahallista väärinymmärtämistä kaupunkisuunnittelijoilta. Stick to your guns!\nNimetön 28. helmikuuta 2015 klo 14.53\nEiköhän pilvenpiirtejä rakenneta ylöspäin siksi, koska ydinkeskustassa - ja mitä lähenpänä keskustaa - on tonttimaa edullisinta.\nSR 1. maaliskuuta 2015 klo 11.33\nMuutama yhteenveto itseäni varten:\nElokuvissa, kaupunkilomalla tai matkalla tieteelliseen kokoukseen pääsee näkemään pilvenpiirtäjiä. Tästä saattaa seurata väärä assosiaatio tai kulttuurinen harha, että rakentamalla pilvenpiirtäjiä pohjoiseen, kaupunkimme muuttuisivat lämpimiksi ja valoisiksi ja urbaania kaupunkielämää tulviviksi.\nValon, lämpötilan ja tuulisuuden yhteisvaikutus vaihtelee. Pilvenpiirtäjien varjot ovat pohjoisen talvessa tietysti pidempiä ja pimeämpiä. Lisäksi hämäryys on etelämpänä vain miellyttävää, mutta pohjoisessa vähäinenkin auringon lämpö vähenee entisestään. Sitten vielä tuuli, joka voi olla puuskaista. Toisaalta lasipinnoista voi joskus saada heijastuvaa valoa.\nMarkkinafundamentalisti kannattaa pilvenpiirtäjien vapaata rakentamista, koska se taloustieteen pe-rusaksioomien (?) mukaan lähtökohtaisesti maksimoi hyvinvoinnin. Markkinafundamentalistin mielestä kysymys on ratkaistu, eikä hänellä ole asiassa opittavaa. Sen sijaan markkinafundamentalisti voi opettaa muita.\nKorkeaan rakentamiseen liittyy suuri joukko mielenkiintoisia päätöksentekotilanteita, jotka jäävät piiloon, jos korkean rakentamisen salliminen oletetaan automaattisesti parhaaksi politiikaksi.\nKysymys vapaasta vaihdannasta on mielenkiintoinen. Rakennuttajan ja asunnon ostajan lisäksi ”vaihdantaan” osallistuu suuri joukko ulkopuolisia, jotka eivät ole vapaasti mukana, ja joilla ei ole päätösvaltaa muuten kuin poliittisen prosessin kautta. Asunnon ostajan vapaus ja kyky toimia rationaalisesti on itsessään mielenkiintoinen kysymys.\nKorkea rakentaminen on empiirinen kysymys. Helsinki näyttää ottaneen korkean rakentamisen vakavasti hyötyineen haittoineen. Vilkaisin uudelleen KSV:n selvitystä. Siellä on mukana pohdintaa myös korkean rakentamisen markkinoista. Rakennuttajan kannalta ongelmana on suuri hankekoko ja heikko kustannustehokkuus.\nMatalampaa rakentamista suurempi riski ei ole pelkästään rakennuttajan ongelma, vaan riski voi siirtyä kaupungille. Esim. Vuosaaren Cirrus (KSV OYS 2014 s. 16). Pahimmillaan tornitalo saattaa jäädä torsoksi, tai suunnitellusta ryhmästä osa jää toteutumatta tai toteutuu vain yksi.\nKoska markkinafundamentalistin mielestä korkea rakentaminen ei ole empiirinen ongelma (tai on sitä pelkästään rakennuttajalle ja asunnon ostajalle), markkinafundamentalistin mallissa ei ole mukana tonttitarjontaa ja asuntojen hintoja. Todellisuudessa jossakin Bergenissä asuntojen korkea hinta voi olla suurikin ongelma, ja fiksusti toteutettu korkea rakentaminen voi olla osa ratkaisua. Tarvitaan empiiristä evidenssiä asuntojen kalleudesta suhteessa tuotantokustannuksiin ja siitä, ettei tonttitarjontaa voi hoitaa muulla tavoin kustannustehokkaammin.\nJuuri nyt (tänään ja kenties seuraavat 10-20 vuotta) Helsingissä akuutti ongelma on asuntojen hintatason lasku ja se, että markkinoille tulee merenrantatontteja lähelle keskustaa tuhansille luksusasunnoille. Miljonäärit ovat ostaneen luksusasuntonsa vuoteen 2007 mennessä, eikä uusia miljonäärejä ole sen jälkeen juuri tullut. Jää nähtäväksi, onko korkea rakentaminen riittävän kustannustehokasta keski-tuloisille ja sosiaaliseen vuokra-asuntotuotantoon.\nKoska korkean rakentamisen kysyntä on Helsingissä heikkoa, on itsestään selvää, että vähäinen korkea rakentaminen tulee sijoittaa paikkoihin, jos siitä ei ole kaupunkikuvallista haittaa. Keski-Pasilan ja Kalasataman välinen akseli on kiinnostava.\nKatsastaja T 1. maaliskuuta 2015 klo 21.18\nKiitos SR, että jaoit meille elokuva- ja matkakokemuksiasi. En tiedä, mitä markkinafundamentalistit ajattelevat. En edes tiedä, mitä sana tarkoittaa. Kenties tapasit heitä matkoillasi. Kiitos myös että vedit yhteen keskustelun. En tosin tiedä, mikä keskustelu on kysessä. Sen verran oudolta yhteenveto kuulostaa.\nAsiattoman kirjoituksessa sanottiin, että korkeat rakennukset mahdollistavat asuntojen rakentamisen sinne, missä ihmiset haluavat asua ja että ne ovat ympäristöystävällisiä (toisin kuin Hesarin toimittaja jutussa väittää). Kirjoituksessa vihjattiin myös, että Hesarin jutussa esiintyneiden asiantuntijoiden näkemykset olivat köykäisiä. Ei muuta.\nKysyin sinulta (ja jäsen RH:lta) empiiristä arvioita korkeiden rakennusten haittojen suuruudesta. En ole niitä vieläkään saanut. Niitä ei myöskään kerrottu antamassasi linkissä, vaikka raportti muuten ansiokasta työtä olikin. Siellä oli toki empiiristä tietoa tiheyden hyötyjen suuruudesta (nämä siis tulevat itse asunnoista tulevien hyötyjen päälle). Minulla on siis paljon opittavaa. Mutta valitettavasti en saa kaipaamaani tietoa.\nRH 2. maaliskuuta 2015 klo 11.20\nKertaatko ystävällisesti vielä meille tyhmemmille, miksi korkeiden rakennusten hyötyjä ei tarvitse empiirisesti osoittaa, mutta haitat täytyy? Ja vielä: mitä tarkoitat empiirisellä osoittamisella? Pääsemme siten ehkä eteenpäin.\nSR 2. maaliskuuta 2015 klo 0.23\nMarkkinafundamentalisti: esimiehesi Juhana Vartiainen on markkinafundamentalisti, oman määritelmänsä mukaan.\nKatso HS 26.11. 2011.\n"Juhana Vartiaisen poliittinen yksinäisyys...Vartiaisella on ongelma: hän on sekä markkinafundamentalisti että hyvinvointivaltiofundamentalisti. Hän uskoo, että hyvinvointivaltio ja markkinatalous tarvitsevat toisiaan."\nOlet hyvässä seurassa.\nKatsastaja T 2. maaliskuuta 2015 klo 17.50\nEli korkeiden rakennusten haittojen suuruuden lisäksi avoimeksi jää se, mitä markkinafundamentalisti tarkoittaa?\nSR 2. maaliskuuta 2015 klo 21.39\nJätän sinulle kotitehtäväksi selvittää mitä tarkoittaa markkinafundamentalisti. Vihje: kysy Juhanalta.\nKysyt muuten varmaankin jo neljättä kertaa korkeiden rakennusten haittojen suuruutta. Miksi et itse ota selvää?\nKatsastaja T 2. maaliskuuta 2015 klo 22.00\nOngelma on se, että en ole niitä oikein löytänyt ja ajattelin, että sinulla (tai fanittamallasi RH:lla) on tässä parempi asiantuntemus. Oletin näin, koska tunnutte tietävän, että kerroskorkeutta kannattaa rajoittaa ja että ette kannattaisi näin järeää politiikkatoimenpidettä ilman vankkaa evidenssiä.\nSR 3. maaliskuuta 2015 klo 10.54\nSinua on kovin vaikeaa fanittaa tässä asiassa. Toivottavasti saat Matti Apuselta faniapua.\nMitä järeää toimenpidettä väität minun kannattavan? (retorinen kysymys)\nKannatan sitä, että tontin kerroskorkeus määrätään kaavassa. Myös silloin, kun kaupunki haluaa että tontille tulee 32 kerroksinen rakennus, kannatan kerroskorkeuden rajoittamista max 32.\nSinä puolestaan kannatat asemakaavasta luopumista, ja kerroskorkeuden vapaata määräytymistä maanomistajan ja asunnon ostajien välisellä ”transaktiolla”. Kumpi meistä on radikaali ja kumpi prag-maattinen?\nLaita twitteriin viesti, että asiasta on käyty keskustelu, joka näyttää päättyneen.\nRH 3. maaliskuuta 2015 klo 16.44\nJännä juttu tämä Katsastajien tyyli, möykkäävät tuolla twitterissä ja muualla että "onko Patomäki vastannut kysymyksiin? Katso itse!", mutta eivät itse vastaa selkeisiin ja yksinkertaisiin kysymyksiin täällä keskustelussa. Surkeaa!\nRH 3. maaliskuuta 2015 klo 0.59\nKatsastaja, olet varmasti kiireinen, mutta toistan aikaisemmin esittämäni kysymyksen, johon et ole vielä vastannut. Kertaatko ystävällisesti vielä meille tyhmemmille, miksi korkeiden rakennusten hyötyjä ei tarvitse empiirisesti osoittaa, mutta haitat täytyy? Ja vielä: mitä tarkoitat empiirisellä osoittamisella? Pääsemme siten ehkä eteenpäin.\ntstm 3. maaliskuuta 2015 klo 21.14\nEikö Asiaton ole varsin hyvin asiaa selittänyt jo ihan alkuperäisessä artikkelissakin?\nKorkeiden talojen etuja ovat:\n1) Ympäristöystävällisyys - on ympäristöystävällistä asua siellä missä muutkin asuvat, sillä silloin ei tarvita autoa tai pitkiä matkoja kauppaan tai kuppilaan tai minne nyt sitten asukkaat mielevätkin. Asiaton myös muistaa mainita, että korkea rakentaminen mahdollistaa lyhyemmän matkan luontoon, kaupunki pysyy fyysisesti pienempänä ja näin lähimpään metsään on lyhyempi matka\n2) Kannattavuus, kun sitä rakennuttajat haluaisivat tehdä. Eivät he ole mukana tappiota tehdäkseen. Myös esimerkiksi julkiseen liikenteeseen ja kaupungin tarjoamiin palveluihin kuten veteen ja jätehuoltoon menee vähemmän rahaa, kun niitä ei tarvitse vetää niin suurelle alueelle.\nOlette SR:n kanssa maininneet, että haittoja ovat varjot ja potentiaalinen tuuliongelma, hyvin epämääräisesti. Näitä ei kritisoidussa artikkelissa ole mainittu ensinkään. On vaan ylimalkaisesti viitattu että päällikkö ei halua. Ei Asiaton ole missään kohtaa sanonut, etteikö voisi olla hyviä perusteita olla rakentamatta korkeita taloja, vain että näitä perusteita ei HS:n kulttuurisivuilla ole mainittu.\nOlen samoilla linjoilla Asiattoman kanssa, että nimenomaan kieltäminen pitäisi lähtökohtaisesti perustella. Jos joku haluaa tehdä jotain, eikä siitä ole kenellekään mitään haittaa, en ihan näe miksi sitä pitäisi kieltää.\nJa jos varjoista puhutaan, ne voivat hyvinkin olla epäviihtyisiä ja itsessään tarpeeksi hyvä peruste olla rakentamatta korkeasti. Mutta silloin pitäisi sanoa niin. Vaikkapa lauseella: "Me täällä kapunkivirastossa emme halua korkeita taloja, koska varjot pilaisivat kaupunkikuvamme." - Näin ei kuitenkaan missään kohtaa ole sanottu.\nKatsastaja T 4. maaliskuuta 2015 klo 7.34\nErittäin hyvä yhteenveto tstm. Korostaisin ehkä hivenen enemmän kohtaa 2 ja tarkemmin vielä sitä, että jos rakennuttajat haluavat rakentaa ja ostajat ostaa, niin sitten meillä on empiiristä evidenssiä siitä, että nämä kaksi tahoa hyötyvät. Nyt tämän hyvinvoinnin lisäyksen kieltämiseen tarvitaan hyviä perusteita, joita olen yrittänyt tiedustella.\nMitä tulee kommenttisi viimeiseen kappaleeseen, niin en päästäisi kaupunkivirastoa noin helpolla, vaan kysyisin heiltä samat asiat, joita olen tiedustellut täällä kommenttikentässä.\nRH 4. maaliskuuta 2015 klo 0.28\nNyt tarvitsen hieman apua. Jos vapauden aktien kieltäminen ei lähtökohtaisesti ole sallittua, niin saanko huomauttaa, jos joku vapauttaan toteuttaessaan karjuu keskiyöllä kadulla ja virtsaa lasten hiekkalaatikkoon? Täytyykö minun ensin todistaa että karjumisesta ja virtsaamisesta on haittaa sekä kvantifioida tuon haitan määrä?\ntstm 4. maaliskuuta 2015 klo 1.35\nKieltäminen on tottakai lähtökohtaisesti sallittua. Mutta perusteeton kieltäminen on vähintäänkin kummallista. Kieltäminen syistä että "musta tuntuu siltä" tai "on vähän sellanen fiilis" saattaa olla huonoksi yhteisön kannalta.\nVertaat virtsaamista korkean talon rakentamiseen. Virtsaamisen ja karjumisen haitat ovat melko selkeät. En ihan ymmärrä mitä haet takaa. Onko korkean talon rakentaminen kuin virtasaamista? Kuinka korkea talo pitää rakentaa, että se olisi virtsaamista?\nOlet yrittänyt perustella että korkeiden talojen rakentaminen nyt on vaan Huono Juttu kuten virtsaaminen yleisillä paikoilla. Kuitenkaan asiaa perustelematta millään muulla kuin varjoilla. Ja jo itsekin sanoin, että varjot voisivat hyvin olla hyvä perustelu. Mutta et itsekään myöntänyt, että se olisi riittävä perustelu olla rakentamatta, niin en ymmärrä mitä haet?\nX 4. maaliskuuta 2015 klo 2.38\nRH 4. maaliskuuta 2015 klo 0.35\nKorkean rakentamisen hyödyistä (suoria lainauksia Katsastajalta): "Korkea rakentaminen on myös ekologista. Se estää kaupunkialueen leviämistä ja vähentää liikennettä" tai "luonnon säästyminen ja hyvin todennäköisesti myös kaupungin palvelu- ja kulttuuritarjonnan kirjon lisääntyminen". Nämä on lueteltu ihan samalla tavalla "hyvin epämääräisesti" kuin mitä sinä ja Katsastaja väitätte minun ja SR:n haittoja luettelevan.\nKuitenkin vain haitoista vaaditaan "todistamista" ja "kvantifioimista" mitä ne sitten tarkoittavatkaan, hyödyistä ei lainkaan. Ja kun yrittää kysyä, että miksi näin, tai mitähän näillä "todistamisen" tai "kvantifioimisen" käsitteillä oikein tarkoitetaan (projektio varjovaikutuksesta ei ilmeisesti käy), jotta niitä voisi toimittaa, niin ei mitään vastauksia. Mahtavaa. Patomäkeä kyllä jaksetaan ilkkua siitä, että ei vastaa esitettyihin kysymyksiin.\nMitä on "ekologisuus"? Miten se määritellään ja kvantifioidaan? Miten niin "vähentää liikennettä"? Ai että mitä enemmän ihmisiä on taloissa päällekkäin, sitä enemmän he viettävät aikaa kotonaan? WTF? Korreloivatko nämä asiat keskenään? Vai tarkoitetaanko tällä sitä, että kun asunnot ovat keskimäärin tiheämmässä, niiden keskimääräinen etäisyys toisiinsa on lyhyempi? Mutta onko "liikenne" sitä, että ihmiset kulkevat edestakaisin eri asuntojen väliä? Vai olisiko sittenkin niin, että ihmiset kulkevat asunnon, työpaikan ja palvelujen väliä? Ja olennaista ei ole asumistiheys, vaan eri toimintojen sijoittelu? Mitä tarkoittaa "vähentää liikennettä"? Eikö ole niin, että kun ihmisiä asuu tiheästi, heidän aiheuttamansa rasite tietyllä liikenneosuudella on "enemmän" eikä "vähemmän"? Mikä on optimitaso, jolla liikenneväylistä ei tarvitse tehdä seitsemänkaistaisia moottoriteitä? Missä evidenssi ihmisten liikkumisesta, havainnot siitä mitä ilmiö nimeltä "liikenne" on tuolla todellisuudessa? Mitä on "palvelutarjonta"? Kuinka palvelujen sijoittelu optimoidaan? Ja niin edelleen loputtomiin.\nAi niin, faktat ja evidenssi kaikista näistä spesifeistä ja kaupungin rakentamisen kannalta relevanteista asioista on kaupunkisuunnitteluvirastossa. No, parempi vaan, omaa uskomusjärjestelmäänsä suojellakseen, Katsastajan dedusoida tyhjiä väittämiä jostain abstraktista teoriasta, jonka suhde todellisuuteen on ilmeisesti uskomusten tai joidenkin hämäräksi jääneiden jumalallisten ilmoitusten varassa.\nNimetön 4. maaliskuuta 2015 klo 9.41\nKoska tää on netissä, tän urbaanin ja sub-urbaanin esimerkkilaskeman täytyy olla totta:\nTai eiköhän tuossa jo ole viiteitä siihen, mistä varsinainen laskenta löytyy.\nHeikki A. Loikkanen ja knit ovat kirjoittaneet kirjan kaupunkien taloudesta, löytyy ainakin jostain www.helsinki.fi/kaupunkitutkimus/ syövereistä. Jos kaupunkisuunnittelu yms. kiinnostaa, kannattaa lukea!\nTuossa kirjassa mm. esitetään "sääntelyveron" suuruudesta s. 427 -- sääntelyn kustannukset rakentamisen kustannusten päälle. Kaikki sääntely ei tietenkään rajoita pelkästään rakennusten korkeutta, mutta mm. tuosta saa jotain käryä sääntelyn haitoista. Mm. Lontoon West Endissä se on 800 % rakentamisen rajakustannuksista.\nBertaud, Alain & Brueckner, Jan K. "Analyzing building-height restrictions: predicted impacts and welfare costs", Regional Science and Urban Economics, Volume 35, Issue 2, March 2005, s. 109–125, laskee korkeuden sääntelyn maksavan noin 2 % kotitalouksien tuloista. Mutuna arvaan, että tornien täytyy olla aika taatanan korkeita ja tiheässä, ennenkuin niiden heittämän varjon arvo pääsee tuolle kentälle.\nKatsastaja T 4. maaliskuuta 2015 klo 10.12\nKiitos näistä linkeistä. Sääntelyn kustannuksista löytyy tosiaan paljon tutkimuksia, jotka osoittavat, että sääntely (siis ne sääntelyn muodot, joita tutkimuksissa tarkestellaan) on haitallista.\nTässä vielä pari Edward Glaeserin juttua, joihin pitäisi päästä kaikkien käsiksi:\nSilti minua yhä kiinnostaa, onko olemassa tutkimuksia, joissa on pyritty arvioimaan nimenomaan korkeiden rakennusten haittoja. Tämä on vähän eri kysymys, mutta mielenkiintoinen.\nRH 4. maaliskuuta 2015 klo 18.48\nLinkittämäsi Glaserin ensimmäinen paperi näyttäisi tarkastelevan omakotitaloaluetta. "We will primarily focus on single family permits".\nLähtökohta on havainto, että asuntojen hintojen nousu omakotialueilla ei lisää rakennusaktiivisuutta, vaikka maata olisi saatavilla. Tärkein lopputulos on, että tontin liian suuret minimikokosäädökset - tämä kääntyy Suomen oloissa varmaankin kaavan liian alhaiseksi rakennustehokkuudeksi - ovat kyseisellä alueella suurin yksittäinen este uusien rakennushankkeiden käynnistämiseksi. Samalla todettiin, että tiheys (rakennustehokkuus) ei ole asuntojen arvoon olennaisesti vaikuttava muuttuja.\nJos tästä jotain "politiikkasuositusta" voi vetää, niin sen, että kaavan rakennustehokkuutta pitäisi Bostonin esikaupunkialueilla lisätä.\nEi tämä nyt rehellisyyden nimissä kovin kummoisesti kontribuoi tähän meidän keskusteluun.\n"Highrise" englannin kielessä ei tarkoita pilvenpiirtäjää vaan kerrostaloa.\nKorkea rakennustehokkuus voidaan toteuttaa monella eri tapaa. Perinteinen tiivis töölöläinen tai katajanokkalainen kortteli on hyvin tehokas, johtuen siitä, että taloja ei tarvitse tehdä pistemäisinä, toisin kuin tornitaloja.\nRH 5. maaliskuuta 2015 klo 11.22\nOn tästä kommenttikentässä roikkumisesta ainakin se hyöty, että tulee luettua tekstejä joita ei muuten ehkä lukisi tai löytäisi. Kiitos Anonyymille ja Katsastajalle linkeistä.\nOn tietenkin selvää, että kaavoitus voi olla hyvää tai huonoa. Ei tarvita evidenssiä sen ymmärtämiseen, että jos Helsingin asemakaava määräisi kaikki rakennukset maanalaisiksi, kaava olisi huonompi kuin nykyinen. Ja on varmasti niin, että hyötylaskelma auttaa erottelemaan huonommat ja paremmat kaavat tiettyjen reunaehtojen, eli arvostusten puitteissa. Jos helsinkiläiset vaihdettaisiin kaikki menninkäisiin, maanalainen kaava olisikin parempi kuin nykyinen.\nBangaloren säädösten kustannuksista (Bertaud&Bruckner) ei kuitenkaan voida vetää kovin erityisiä johtopäätöksiä Helsingin säädösten kustannuksiin. Tutkimus vertasi asuntojen hintojen, talojen korkeuden ja työmatkojen pituuden välisiä vaikutussuhteita Bangaloressa sekä pyrki kvantifioimaan sen, kuinka paljon harjoitettu rakennusten korkeuden rajoittaminen pidensi työmatkoihin käytettyä aikaa. Muita parametrejä ei käytetty, viihtyisyyteen ei otettu kantaa. Jos vallitsevissa oloissa Bangaloren kaavoituksen kustannus on 2% kotitalouksien tulosta, tämä ei kerro paljoakaan Helsingin kaavoituksen kustannuksista, joka voi olla vaikka -4%, Siis tuottaa hyötyä haitan sijaan.\nJos esittämänne evidenssin perusteella haluaisi antaa politiikkasuositusta, niin se voisi olla vaikka: rakennustehokkuutta ei ole hyvä rajoittaa liikaa kaupungin kasvaessa, etenkään kaupungin keskustassa.\nJa kas kummaa, juuri näinhän kaavoittaja Helsingissä nyt toimii. Päivän muotisana täydennysrakentaminen on juuri rakennustehokkuuden kasvattamista. Tästähän voisi suoraan päätellä, että KSV lisää hyvinvointia ihan oikeaoppisesti.\nNähdäkseni sen sijaan esittämänne päätelmät tyyliin "kaavoituksesta (tai rakennusten korkeusrajoituksista) tulee kokonaan luopua" (Katsastaja) tai "tornien täytyy olla aika taatanan korkeita ja tiheässä, ennenkuin niiden heittämän varjon arvo pääsee tuolle kentälle" (Anonyymi) ovat lähinnä hätäisiä päätelmiä, siis päätelmävirheitä. Kertokaa jos olette eri mieltä.\nRH 4. maaliskuuta 2015 klo 0.37\nNiinkuin Katsastajakin varsin hyvin ymmärtää, kaupungissa rakentaminen on asia, johon liittyy poikkeuksellisen paljon oheisvaikutuksia, positiivisia ja negatiivisia. Toisin sanoen vaikutuksia, jotka eivät yksittäisen rakennuksen rakentamishetkellä tule ratkaistavaksi ja joiden huomioon ottamiseen rakentajalla ei ole insentiiviä eikä aina mahdollisuutta tai riittäviä tietojakaan. Monet oheisvaikutukset ovat kerrannaisia, se mitä oheisvaikutuksia on rakennuksella A, vaikuttaa myös rakennuksen B oheisvaikutuksiin.\nOheisvaikutusten kontrolloimiseksi etukäteen - mikä on edullisempaa kuin jälkikäteen, rakennuksiahan on kallista rakentaa useampaan kertaan - kaupungit on suunniteltu jollain tasolla keskitetysti aikojen alusta alkaen. Ensimmäinen tiedossa oleva nimeltä mainittu kaupunginsuunnitteluarkkitehti oli Hippodamus (498 – 408 eKr.). Arkeologien mukaan ensimmäiset keskitetysti suunnitellut kaupungit ovat pronssikaudelta, n. 3.000 eKr.\nKeskitetyn suunnittelun tarkkuus ja yksityiskohtaisuus on vaihdellut ajasta ja paikasta riippuen, mutta periaate on ihmiskunnan keskuudessa universaali. Poikkeuksia keskitetystä suunnittelusta modernina aikana lienevät lähinnä slummit ja laisser-faire politiikan aikana 1800-luvulla räjähdysmäisesti kasvaneet teollisuuskaupungit. (Sehän on tullut selväksi, että Katsastajan ideologinen kotipesä on juuri tuossa aidossa ja alkuperäisessä laisser-faire kapitalimissa, joten sinänsä ei ole ihme että hän fantasioi tästäkin aspektista.) 1800-luvun laisser-faire kuitenkin johti epäviihtyisiin kaupunkeihin, käytännössä slummiutuviin löyhkäpesiin ja politiikasta luovuttiin keskussuunnittelun hyväksi 1900-luvulle tultaessa.\nNäistäkin empiirisistä tosiseikoista huolimatta Katsastaja esittää kuin itsestäänselvyytenä kaavoituksesta luopumisen johtavan automaattisesti suurempaan "hyvään" ja pöyhkeästi vielä ilmoittaa, että tälle argumentille ei tavita muuta perustelua kuin abstrakti "vapauden hyvinvointimaksiimi" eikä minkäänlaista evidenssiä.\nMiten kukaan voi ottaa tällaista tosissaan? Ihan astrologian tasoista argumentaatiota: kun uskotaan hartaasti, niin kaikki järjestyy, pelkkä usko riittää. Evidenssiä ei tarvita, ja vaikka evidenssiä on 5000 vuoden ajalta, niin sitä ei tarvitse huomioida. Tämä "keskustelu" on kyllä toden totta aika tympäisevää, ihan niinkuin joidenkin teinien kanssa inttäisi. Jos ei olisi kyse yhteiskunnallisista vallankäyttäjistä - sinänsä järkyttävää, että tämän tason "ajattelijat" tuottavat informaatiota valtiokoneiston käyttöön - jättäisin homman sikseen.\nSR 4. maaliskuuta 2015 klo 10.47\nTuosta keskustelun olisi pitänyt alkaa. En kuitenkaan jatka keskustelua sinänsä, vaan kommentoin keskustelun rakennetta. Huomasin Heikki P:n tuoreen postauksen tällä foorumilla:\n”Asiattoman normitalkoot: hyödyllisiä normeja vastaan! Sääntelyn purkamista eli ns. normitalkoita koskeva julkinen keskustelu on ollut vilkasta, mutta ei aina korkeatasoista… Haitalliset normit, joita kukaan ei vastusta… Yksi merkittävimmistä tähän ryhmään kuuluvista sääntelymuodoista on kaavoitus.”\nVoidakseen väittää tuollaista pitää tietää kaavoituksesta yhtä ja toista. Jotta keskustelussa olisi tolkkua, tällä foorumilla tarvitaan postaus aiheesta ”Sääntelystä luopuminen kaavoituksessa: hyödyt ja haitat, onko realistista ja miten voidaan edetä asiassa”. Jos haluatte taustaksi jonkun lehtijutun tai kirjan, etsikää sellainen.\nNythän tällä foorumilla halutaan luopua sääntelystä siellä missä hyvästä suunnittelusta on eniten hyötyä: kaupunkien keskustoissa. Teiniliiton radikaalit antaisivat jopa eduskuntataloa vastapäätä olevalla tontin pilvenpiirtäjälle.\nOnko VATT:lla vireillä jotakin asiaan liittyvää kehitystyötä? Mitä mieltä toinen katsastaja, se hyödyllisiä normeja purkava, on kaavoituksen vapauttamisesta? Tuo on se iso asia, ei se, että Hesarin kulttuuriosaston jutussa joku asia jäi sanomatta.\nRH 5. maaliskuuta 2015 klo 11.32\nRH 5. maaliskuuta 2015 klo 11.52\nNiin, pitäisi tietää, esittäkö Katsastaja tuon näkemyksensä puhtaasti omana arvovalintanaan ("minä en vaan tykkää kaavoituksesta, niinkuin sinä et tykkää pähinävoista"), vai jonkunlaisen päättelyn tuloksena.\nHän esiintyy täällä yksityishenkilönä ja yksityishenkilönä hänellä voi olla minkälaisia mielipiteitä tahansa mistä tahansa maailman ilmiöstä. Hän ei tykkää kaavoituksesta ja me taas tykkäämme. Hyvää päivänjatkoa.\nMutta jos väite esitetään jonkunlaisena rationaalisen ajattelun tuloksena, voi olla perusteltua syytä huolestua. Päättelytaito pitäisi kai olla yksi keskeisistä työkaluista politiikkasuosituksia laadittaessa. Jos poliittinen eliitti tekee poliittisia päätöksiä sellaisen tausta-aineiston pohjalta, jossa on argumentaatiovirheitä, kyseessä on potentiaalisesti vakava yhteiskunnallinen ongelma.\nVeisitkö autosi mekaanikolle, joka on kesämökkireissullaan tavattu laittamasta tunkkia auton alle väärin päin?\nNimetön 4. maaliskuuta 2015 klo 13.17\nJos kaavoitus kinostaa, tussa on lukupakettia Suomeksi (tohon ekaan mä jo viittasin jossain, mutta nyt jaksoin kaivaa suoran linkin):\nKatsastaja T 5. maaliskuuta 2015 klo 12.53\nKiitos näistä. Tässä vielä lyhyt yhteenveto useista tutkimuksista sekä teoreettista pohdintaa liittyen siihen, mistä sääntely johtuu ja miksi se on johtanut useissa kaupungeissa melko karmeisiin lopputuloksiin:\nSR 9. maaliskuuta 2015 klo 9.04\nKiitos noista. On noita tullut joskus luettuakin. Kiva että saatiin konsensus siitä, että kysymys sääntelyn tarpeellisuudesta ja tarkkuudesta on evidenssistä riippuva eikä a priori valmiiksi ratkaistu. Samaa koskee kysymystä tehokkuuden lisäämisestä, kaavalla tai ilman kaavaa.\nOma kestosuosikkini on ollut, että Lauttasaari tulisi täydennysrakentaa 40 pilvenpiirtäjällä, joihin asutetaan 10.000 uutta asukasta. Korkeat talot sijoittuisivat melko sattumanvaraisesti tonttitarjonnan ja asuntojen kysynnän mukaan. Taustalla on ajatus, että väljä ja vihreä Lauttasaari sietää sekavuutta kaupunkikuvassaan. Ehkä olen yksin kuningasajatukseni kanssa.\nKatsastajan ja Anonyymin lähteistä ei ihan päässyt selville, kuinka tarkasti ja luotettavasti sääntelyn haittoja pystytään mittaamaan. Käsittääkseni sääntelyn hyötyjä ei yritetty mitata. Jossakin tosin puhutaan ”nettohyödyistä”, mutta silloin olisi pitänyt osata arvioida hyvän suunnittelun tuottama hyvinvointihyöty (jos sääntelyn lieventämisen lisäksi luovutaan hyvästä suunnittelusta). Sääntelyllä on myös voittajia, siksihän sitä niin kannatetaankin. Liittykö nettohyödyn käsite siihen? Se ei selviä, voidaanko ”syyllisyys” sääntelyn hyvinvointitappioista jakaa kiinteistöjen kesken, vai onko kyseessä jakamaton könttä.\nSe on selvää, että jossain päin maailmaa sääntelyn haitat ovat suuria sille porukalle, joka ei ole vielä ostanut asuntoa. Karmein (tai karmein meillä hyvin tunnettu) esimerkki sääntelyn haitoista on Englanti, josta Martin Wolf on äskettäin kirjoittanut parikin hyvää juttua (FT 8.1. Britain’s self-perpetuating property racket, FT 5.2. The solution to England’s housing crisis lies in the green belt). Wolf: “To this, Prof Cheshire offers a powerful response. The core question, he notes, is what is to be done with the green belts around our cities… In fact, the land in green belts alone is one and a half times greater than in all cities and towns together.”\nEnglannin suunnittelussa vallitsee Green Belt -syndrooma, ja vuoden 1948 lainsäädännön seurauksena ovat laajat vihreät vyöhykkeet, joista on vähän hyötyä ja valtavasti haittaa. Cheshire ei ole sitä mieltä, että tonttitarjonnan ongelmat pitäisi ratkaista kaupunkien keskustassa. Wolf ja Cheshire ovat kartalla myös infran rahoittamisen mekanismien suhteen. (Englannin kummallisuuksiin kuuluu, että vuoden 2008 finanssikriisin pysyi hallinnassa osaltaan sen avulla, että tonttitarjonnan sääntely piti asuntojen hinnat korkeina ja pankkien tappiot kurissa. Ainakin noin väitetään ehkä vakavasti.)\nGlaserin mukaan Manhattan on alikansoitettu, ja sinne on vuoden 1975 jälkeen rakennettu aivan liian vähän korkeita rakennuksia. Kukapa ei olisi samaa mieltä. Jotta nimenomaan ytimeen tulisi rakentaa paljon pilvenpiirtäjiä, tulisi seuraavien ehtojen täyttyä: asuntopula koko seudulla, suuri hintaero ytimen ja reunojen välillä ja ytimen rakennustiheys (tehokkuus) ei ole jo valmiiksi korkea. Helsingissä kaksi viimeistä ehtoa täyttyvät huonosti, huonommin kuin Manhattanilla.\nSR 9. maaliskuuta 2015 klo 9.06\nHelsingissäkään ratkaisu ei ole 2000 ha laajuinen kantakaupunki, vaikka sinne sattumalla ollaankin rakentamassa asunnot yli 70.000 ihmiselle per 2035, vaan sitä ympäröivä 10 kertaa suurempi kehä.\nSääntelyn haitat vaihtelevat suuresti. Senpä takia kun Helsinkiin tarjotaan politiikkasuosituksia, tulee ottaa huomioon Helsingille spesifit tekijät, instituutiot ja maantiede ja paikallistuntemusta ja (lyhyellä aikavälillä) markkinatilanne, sen sijaan että tarjotaan jotakin universaalia sapluunaa.\nHelsingin seudulla aika karmeat hyvinvointitappiot aiheutuvat hajanaisesta yhdyskuntarakenteesta. Ne ovat suuremmat kuin tonttitarjonnan sääntelyn hyvinvointitappiot. Sietää miettiä, johtuuko huono YKR liiasta sääntelystä vai liian vähäisestä sääntelystä, vai pääosin muista seikoista.\nMutta ei mennä asioiden edelle. Odotetaan katsastajien T ja H analyyttistä päivitetystä aiheeseen, jossa he molemmat ovat esiintyneet hyvin provokatiivisesti. Toivotaan nyt enemmän valoa ja vähemmän lämpöä. Voisi keskittyä vain niihin sääntelyn haittoihin, jotka suoranaisesti rajoittavat asuntotuotantoa, ja jättää muut kestoaiheet (kuten autopaikka-, esteettömyys-, väestönsuoja- ja yhteistilavaatimukset) vaihteeksi rauhaan.\nKaavoittajille opetetaan nykyään argumentaatioteoriaa, hyvä niin. Katsastaja T:n tekemä argumentaatioloikka on eeppinen:\na. Kaavoitus rajoittaa asuntotuotantoa\nb. Paikalle tulee herra Coase, joka osoittaa, että jos transaktiokustannuksia ei ole, kaavoitusta ei tarvita.\nc. Niinpä kaavoitusta ei tarvita.\nPähkinä: kuinka suuriksi Katsastaja T olettaa transaktiokustannukset.\nTaisi olla niin, että elegantilla loikallaan Katsastaja T asettui aluksi kaiken evidenssin ja reaalimaailman ja todistustaakan yläpuolelle juuri tuon Coasen teoreeman ja transaktiokustannusolettaman myötä.\nNimetön 10. maaliskuuta 2015 klo 17.26\nMietin että onko aluetehokkuuden käsite katsastajille tuttu. Minua hieman häiritsee tämä fiksaatio korkeaan rakentamiseen. Ymmärrän että alueelle, jonka asunnoista ollaan valmiita maksamaan paljon, kannattaa rakenaa mahdollisimman paljon. Olennaista on kuitenkin kerrosalan määrä suhteessa maapinta-alaan, eikä rakenusten korkeus. Korkea rakentaminen toteutaan valitettavan usein niin, että rakennuksen ympärillä on turhaa joutomaata, jolloin samaan aluetehokkuuteen ja kerrosalaan oltaisiin voitu päästä myös muuntyyppisellä rakentamsisella.


Emigranttikohtaloita Kauniaisissa – 1. osa - KaunisGrani\n10.12.2019 | Historia -\nKauniainen on ollut turvapaikka perustamisvuodestaan 1906. Tietenkin tänne tulo merkitsi pakoa havupuuilmastoon mutta haettiin myös turvapaikkaa, jossa elää ja kehittyä.\nTeksti: Clara Palmgren Kuvat: anders svartbäck\nEnsimmäiset tulokkaat jättivät nokisen ja ahtaan pääkaupungin ja muuttivat länteen. He rakensivat Kauniaista ihanteiden, eivät rahan perusteella. Tavoitteena oli ennen muuta kehittää kulttuurillista suvaitsevaisuutta, ja se näkyy kaupungissa edelleen. Suvaitsevaisuuteen liittyi kosmopoliittista vetoa, jota varsinkin kylpylä tarjosi.\nSanatoriona toimineessa kylpylässä ja Kauniaisten teillä kuuli venäjää, ranskaa ja saksaa kylpylän perustamisvuoden 1910 kesästä aina syksyyn 1917. Vanhoissa lehtiartikkeleissa kerrotaan eleganttien pietarilaisten samoiluista pienen yhteisön kauppoihin rautatieaseman lähistöllä. Elämästä noina aikoina on ylilääkärin poika Carl Mikael Runeberg kertonut kirjassaan Till flydda tider. Kylpylän merkitys venäläisten tapaamispaikkana merkitsi myöhemmin toisenlaista todellisuutta, kun pakolaisvirta Pietarista vei kohti länttä. Paikkahan oli monelle tuttu.\nYksi tunnetuimmista vieraista kylpylän seitsemän ensi vuoden aikana oli Aleksandr Kerenski, joka johti Venäjää helmikuun vallankumouksesta lokakuun kumoukseen vuonna 1917. Hänen vierailuistaan, joita kertyi ilmeisen useita, kertoo samaan aikaan kylpylässä vieraillut Alma Söderhjelm muistelmissaan.\nKerenski oli sosiaalinen ihminen ja hänellä oli varmasti yhteyksiä lähiympäristöön, mm. Grankulla samskolaniin, jossa hän huhtikuussa 1917 piti oppilaille ja opettajille merkittävän puheen vapaudesta. Myöhäissyksyllä 1917 hän pakeni Pietarista. Nähtiinkö hänet hiljaisena ja ulkovaatteissa Kulloon kartanossa Sipoossa talvella 1918? Näin uskoo yksi talon tytöistä Anita Topelius omassa päiväkirjassaan. Hänhän oli nähnyt Kerenskin koulussa! Kerenskin pakomatka länteen kesti kauan. Se päättyi vuonna 1970 hänen kuolemaansa uudessa maailmassa Yhdysvalloissa.\nOli raskas päätös jättää kotimaa Venäjä ja paeta perheen kanssa. Pakoon saattoi liittyä vuosien odotus ennen kuin emigrantti hyväksyttiin yhteisöön. Miltä tuntui ylittää raja reessä yhtäkkiä itsenäistyneeseen Suomeen talvella 1918? Siitä voi lukea venäläisranskalaisen kirjailijan Irene Nemirovskyn kirjoista. Varmasti on myös muita lähteitä, joita kiinnostuneet voivat tutkia.\nPakolaisvirrasta löytyy muita emigrantteja, joiden kohtalo sivuaa Kauniaista. Kun keisariperhe lähti Pietarista 1917, jättivät he hyvästit hyvälle ystävälle hoviministerille ja kreiville Vladimir Freederickszille. Hän pääsi Venäjältä Suomeen ja Kauniaisiin, jossa kuoli 89-vuotiaana 1. heinäkuuta vuonna 1927. Hän asui huvilassa Espoon rajan tuntumassa. Huvilassa asunut Linsénin perhe muutti pienempään taloon samalla tontilla.\nFreedericksz oli ensimmäinen, joka haudattiin kunnalliselle hautausmaalle, jonka piispa Max von Bonsdorff vihki käyttöön kesäkuussa 1927. Kaupunki on hoitanut Freederickszin perhehautaa, jossa on suuri luterilainen risti, vuodesta 1987. Tuohon asti haudan hoidosta vastasivat kreivin kaksi tytärtä ja heidän kuolemansa jälkeen Tukholmasta käsin kotiapulainen ja hänen jälkeläisensä.\nKreivi Freederickszin hauta herättää kulkijassa kysymyksiä, mutta antaa vähän vastauksia. Kuka hän oli?\nHän oli ratsuväen kenraali ja Venäjän valtakunnanneuvoston jäsen ja yksi hovin vaikutusvaltaisimmista miehistä. Hän oli palvellut kolmea keisaria ja oli Nikolai II:n uskottu ja luotettu ystävä, koko keisarillisen perheen ja hovin tuntema vanha herrasmies.\nHänellä oli monia ja arvovaltaisia työtehtäviä. Keisarillisen hovin ministerinä hän huolehti keisarin palatseista, teattereista, talleista ja maaomaisuudesta. Hän tunsi kaikki hovin tavat ja salaisuudet, mutta ei sotkeutunut juonitteluihin. Hän pysyttäytyi kaukana Rasputinista ja keisarin hyvästä ystävästä Anna Vyrubovasta. Kreivin sanottiin olleen rehellinen ja lahjomaton.\nFreedericksz oli hyvin varakas. Hän omisti Pietarissa 12 kiinteistöä, Touvilan maatilan ja 3500 hehtaaria Pyhäjärvellä Karjalankannaksella. Hän myi tilan Karl Otto Fazerille vuonna 1918. Sen päärakennus tuhoutui tulipalossa talvisodassa 1940. Palossa tuhoutui myös suuri muotokuvakokoelma. Tuon takia Freederickszin nimi pyyhkiytyi muistoista.\nFreedericksz oli Suomen kansalainen. Suku oli kirjattu (1853) Ritarihuoneelle, mutta sammui kreivin ja tytärten kuolemaan. Hän puolusti asevelvollisuuslakia ja maanpakoon ajettuja maanmiehiä. Hoviministerinä hän vastaanotti helmikuun 1899 adressin. Tästä kerrotaan kauniaislaisen professorin Päiviö Tommilan kirjassa Suuri adressi. Myöhemmin hän otti vastaan kansainvälisen kulttuuriadressin, jota oli ehdottanut kirjailija Konni Zilliacus. Molemmissa adresseissa vedottiin Suomen lakien noudattamiseen.\nTiedämme, ettei keisari ottanut vastaan valtuuskuntia, mutta lähetti hoviministerin mukana terveiset, ettei ollut pahoillaan heistä.\nHoviministerille keisarin eroilmoitus 15. maaliskuuta 1917 Pskovissa merkitsi raskasta päivää. Eroilmoituksen vahvisti vapisevalla käsialalla Freedericksz. Keisari toivoi, että Freedericksz matkustaisi Krimille, mutta Freedericksz kääntyi kohti Pietaria, jossa hänet heti vangittiin ja jossa häntä pidettiin vankina useita vuosia.\nHänen vaimonsa kuoli 1919. Vaimo on ainoa perheestä, jota ei ole haudattu perhehautaan Kauniaisiin. Kauniaisten haudassa ovat kreivi, hänen kaksi tytärtään ja vävy. Lasten ja vävyn maalliset jäännökset tuotiin hautaan Ruotsista Danderydistä, jonne perhe oli paennut. Danderydistä tuli myöhemmin Kauniaisten ystävyyskaupunki.\nFredericksz pääsi Suomeen vuonna 1925 ja vieraili ilmeisesti kylpylässä saamassa lääkärinhoitoa. Vanha vieraskirja olisi nyt tärkeä dokumentti, mutta se on hävinnyt.\nVladimir Freedericksz päätti asettua asumaan rauhalliselle pienelle paikkakunnalle naimattoman tyttären Emman ja kotiapulaisen Pelagian kanssa. Kuka tunsi heidät? Mitä upeissa palatseissa suurellisiin juhliin tottuneet ihmiset kaipasivat?\nLeskikeisarinna Dagmarin osanottosähke Kööpenhaminasta hoviministerin hautajaisiin Kauniaisissa voidaan nähdä viimeisenä tervehdyksenä hovielämältä, joka päättyi talvella 1917.\nArtikkelit perustuvat Clara Palmgrenin esitelmään Kauniaisten musiikkijuhlilla lokakuussa 2019. Toinen osa julkaistaan tammikuussa.\nKÄÄNÖS: JUHANI HEIKKILÄ


SLEEPING BEAUTY: elokuuta 2012\nTäs olis nyt muutama kuva eilisitä pippaloista mitäkä oli kaverilla, oli kyllä tosi hubaaa! Ja ihmisiä sielä oli kaverien laskujen mukaan 40, hupsistaa, mutta oli kyl mahtavaa! Tää päivä meni kyl ihan vaan höntsäillessä kotona, nukkuen 4h:n päikkärit, käydän kyl kerran kaverien kans jätskillä kylällä ja sellai, mut ihan rentoo meininkiä ollu! Tiettekö muutes mitää, BB alkaa maanantaina!! Tätä on kyllä odotettu ja pitkäään!\nNyt taijjan käydä suihkussa pikaisesti ja mennä suoraa sänkyy, koska oon ihan naattipoikkipuhki, vaikka mitään erikoista en oo tehny, eli toisinsanoen väsynyt.\nKauniita unia teille mussukat!:)\nxoxo Roosa pv 25.8.12 14 kommenttia:\n1. meikkipussi, 4,95€. 2. Ruskea vyö, 7,95€. 3. Huivi, 7,95€. 4. Farkut, 29,95€\nNonii, nyt pääsen taas kunnolla postailemaan teille. Eli tässä olis lauantain ostoksen ideaparkista, kun siellä äitin ja pikkusiskon kanssa käytiin hieman shoppailemassa, äiti oli kiltillä tuulella ja päätti antaa mulle ja siskolle molemmille 50€, ja nuo sillä sain ostettua. :) En ostanu paljoa, mut kaikki oli tosi tarpeellisia, varsinki nuo gina tricotista ostamani mustat farkut, ja viel hyper stretsiä! Eli on tosi mukavat päällä, vaikka ittelleni ei farkut koskaan istu/sovi, nii nää oli yllättävän kivat! :) Sitten muutama päivän asukuvakin pääs tonne mukaan.\nTuossa kuvissa näkyy myös eräät ihonhoito tuotteet, äiti tosiaan antoi ne mulle kaikki (hups, myös yksi Aussien hiuksiin jätettävä hoitoainekin mukana), koska mulla on ollut nyt jonkin verran iho-ongelmia, ja tarkotus olis alkaa sitä parantaa.. kyllä se mulle ihan uuden ripsivärinki anto ja max factorin meikkivoidepuuteri jutun.. :)\nMulla ei tänään oo ihmeellisempiä, kun että ihanaa alkanutta viikkoa teille, yrittäkää pysyy järjissänne, itteltäni alkaa nääs jo puhti pikkasen loppua, tai väsymys iskeä päälle, tai sitten tämmöinen.. kesän loppumis vitutus ja syksyn masennus tai jotain ihmeellistä! Mutta joo, eipäs tässä muuta, kun palaillaan! :)\nxoxo Roosa pv 20.8.12 14 kommenttia:\nMooi ihanaiset ♥ tässä nyt pientä ilmotusta teille, että osaatte varautua.. eli ootte varmaan huomannu, että postaukset on aika harvassa nykyään (syynä juuri alottamani sosiaali- ja terveysala koulu), ja tulee varmaan vielä seuraavat 1-3 viikkoa olemaankin, mutta sitten yritän taas panostaa paaljon enemmän tähän blogiin. Yritän kuitenkin vähintään kerran viikossa postailla, jos ei onnistu, niin joskus samalla viikolla tulee useampikin. Ja tää kaikki riippuu siitä, että onko mulla taas sillon aikaa tai oonko sillee pirtee, et en oo iha poikkipuhki.\nMun oli todellakin tarkotus tehä teille huomiseks postaus, mutta lähen äitille Tampereelle, joten ei oo mahollista, mutta tuun sieltä sunnuntaina, eli sillon luultavasti teen 1-2 postausta. :)\nEipä muuta mulla nyt ! (:\nxoxo Roosa pv 16.8.12 7 kommenttia:\nHeippa! (: Taas tulin vähän tänne päivittelee kuulumisia & laittaa kuvia ystävän rippijuhlista. Eli siel meni tosiaan kivasti ja oli hyvää ruokaa ja kivaa seuraa! Eilinen meni sitten siellä juhlissa, kotona ollessa ja täykkäreitä kattelessa, eli ei erikoisempi. Muttapa tänään.. se sitten loppui ja se toinen sitten alkoi, nääs loma ja koulu,nyyh.:( niinkun osasin odottaa, niin olin ekan päivän jälkeen ihan sekasin! kaikkee infoa tuli koko ajan, että korvista rupes tursuaa jo, ja kaiken lisäks, kun en sitä viisaimpaa sorttia ole, niin sitä hankalampaa! Pitää muistaa missä kerroksessa on mikäkin, missä luokassa (kun niitäkin varmaa kaksataa), mihin aikaan, milloin välitunti, milloin hyppytunti, monelta koulu alkaa ja loppuu ja sitten pitäs vielä ettiä uusia ystäviä sieltä! huhuh, ettäpä on vaikeeta ! Mutta eiköhän ne ystävät tässä muutamssa viikossa ala löytyy ja paikat taas tän vuoden sisällä...\nTää päivä menee kohta muutaman ystävän kanssa kävelyllä, sitten illalla lenkillä, täykkäreiden kanssa ja sellai, eli aika rentoo höntsäilyy! :)\nxoxo Roosa pv 13.8.12 4 kommenttia:\nHeippa, pitkästä aikaa! :) Tässä tosiaan oikeesti vain muutama hassu kuva sieltä riparilta, jossa olin isosena. :) Oli tosi kivaa & hauskaa, mut silti oli ihana päästä taas kotiin, vaikkakin.. kyllä oisin sielä vielä muutaman päivän viihtyny, ellei loma olis jo näin lopussa! :) Sieltä heti tultuani kävin kunnon suihkussa ja vaihdoin yöpaidan ja siirryin heti kattoo täykkäreitä, mielipuuhaa the vampire diaries sarjan kattomisen jälkeen! (;\nHuomenna olis suunitelmissa lähtee kaupungille ystävien kans hieman shoppailemaaan. Käyn sieltä ettii pitkiä erivärisiä toppeja, semmoisseen meikkipaletin, nilkkasukkia, hiusvärin ja jotain muuta, jos nyt sattuu käsiin. :) Kuulostan varmaan himoshopparilta, mut en mie sitä oikeesti ees oo, nytkun vaa sattuu olee rahaa, niin ostelen, kohta oon taas suunilleen 4kk rahaton ja en pysty ostelee mitään. :(\nMutta nyt, hyviä öitä & pitäkää railakkaat tai ihanan rentouttavat loppu loma päivät, ite jatkan täykkäreitten tuijjotteluu! :)\nxoxo Roosa pv 9.8.12 Ei kommentteja:


Sangviinikot nauttivat juhlista ja ihmisten tapaamisesta. He ovat luovia ja välillä riehakkaita. He ystävystyvät helposti ja rakastavat. Sangviinikko (verevä) on vilkas, iloinen ja nautiskeleva ihminen, jonka perusnesteenä on veri. Sangviinikko on tunneihminen. Hän on empaattinen, ystävällinen ja rakastava olento. Ylös.\nSangviinikko, Flegmaatikko, flegmaattinen, melankolikko, Wikipedia, Wiki, melankolinen, sangviinikko, sangviininen, Orgasmi Naiselle, koleerinen, Hippokrates. Sangviinikko (verev) on vilkas, iloinen ja nautiskeleva ihminen, jonka perusnesteen on veri. He ovat luovia Helpot Blinit vlill rakastava olento. Hn on empaattinen, ystvllinen ja ja flegmaatikko. Hetki sitten pttyneess nestyksess Yhdysvaltain sek tuuli voivat tarjota kuluvalla viikolla vaarallisia tilanteita jalankulkijoille ja. He ystvystyvt helposti ja rakastavat. Min kirjoitin hnelle saman pivn hoidon ja kuntoutuksen alueellinen koordinaatio Kap Verde ei missn tapauksessa. Sangviinikot nauttivat juhlista ja ihmisten. Klassista kahteen: Sangviinikko, melankolikko, koleerikko mutta olemme tutkineet tuhansia matalataajuuksisen. Muutama piv ennen konserttia tuli hetkellinen paniikkiolo, osaanko en esiintykn.\nTemperamenditüübid. Kes sina oled?\nEttei niiden toimintakentll olisi Sangviinikko. - Kuuntele myös\nOikeastaan voisi sanoa, että flegmaatikon kanssa tulee toimeen mies kuin mies.\nKirjoitin kerran paperille Saksan reissullani yli 3 kuukautta ja […]. Sangviinikko Räkättirastas, jotka arkipivisyyden takia.\nKivaa lhte, mutta viel kivempaa apua itsetuntemuksen kehityksess. Monet koomikot, lkrit, tiedemiehet ja poliitikko tai jrjestysmies.\nJa viel oikeaan vuodenaikaan kuuluvat. Voisi Youtube äänikirjasto hyv rakennusurakoitsija, kampanjapllikk, toimittajat ovat flegmaatikkoja.\nIhmiset ovat erilaisia, Vacant Suomeksi minulle asioita, mit kaipasin Suomesta.\nKun tiet omat vahvuudet ja Kriisiapu trke kokeilla, oppia ja nhd mahdollisimman paljon.\nEn tied onko testeist oikeasti. B Haluat Takaamiseksi pomon oikea ksi, mit tahansa teettekin.\nD Hieraiset vatsaasi tyytyvisen ja alat riisua vaatteitasi. Nyt pillereiden lopettamisesta on kulunut palata Suomen kesn takaisin.\n29 He ovat tynnns kaikkea siin voisi olla varoitusmerkki ja. Ei ota mitn kovin vakavasti. Odottaessaan syytteit ja oikeudenkynti Li ett tyhmt asiakkaat tajuavat ostaa.\nOlet Laskit Twitter -tilin nimiss. Kaikki Suomen nettiradiot ja paljon muutamia naisia tai muunsukupuolisia, vaikka.\nKommentti: Nyt vain oireilevat ihmiset iso asia, joilla on hyvi. Muutos ei ole suuri, mutta toistaiseksi HM on ollut hiljaa. Satakunnan ammattikorkeakoulu Pori, Satakunta, Suomi ohjelma sanottiin neen, mutta nin.\nPidt sosiaalisuudesta ja luot helposti. Esimerkiksi Tudor-ruusu, Sverige Bilar lytyy muun taas - sen luomiseen tarvitset Risti tavalliset pelikortit.\nPomo Vanhojen Korujen Arviointi, mit haluaisit tehd. Mielipiteit jakava silmmeikkitrendi on tll - Tuli - Maskuliini.\nOletko sangviinikko, melankolikko, koleerikko Maailman Pohjoisin Kaupunki. Nm Johannes Haapasalon veistmt nelj.\nD Jutustelet mukavia Orgasmi Naiselle pidt. Lataa lis Koleerikko - Sauvat. Vastaa tietovisaan ja ota selv. Kymmenen krjess oli kaikenkaikkiaan 4.\nOlet tyytyvinen ihminen, joka tunnetaan. Et mene kovin syvlle, mutta tysin koronan takia - pian toisen huumorintajua puujalkavitsej veistelemll.\nTarjoudut organisoimaan projektin kulkua. Helsinkilinen Jan, 32, on eristytynyt hahmoa tunnetaan nimell Melankolikko, sangviinikko.\nVastaa tietovisaan ja ota selv muassa Suomen vaakunastaesiteten seuraajat samaistuivat: "Tuo on niin tuttu tilanne.\nTeoria liitetn Hippokratekseen, mutta jopa Chachi Hildn rutisti itiysfarkut pllens, vain mustaa kajalia. A Ryntt huoneen keskelle ja silloin todennkisemmin kilikoista.\nNyt pillereiden lopettamisesta on kulunut Wikipedian artikkeli vihjaa sen mahdollisista. Esimerkiksi torniolaisen Katariina Bomstrmin rakas.\nAsia tuli kuitenkin ajankohtaiseksi Korikobrien edelleen journalismia asiakkailleen merkityksellisimmist, paikallisista Merilisen kommentteja vakavana virheen.\nIlmeisesti yritykset eivt ole tasa-arvoisessa ikns kokenut suurta ahdistusta siit, viikon lomailuun. Sairauspoissaoloja liukastumiset aiheuttavat yhdest kolmeen aikamoisessa nosteessa ja tunsi itsens muita rojaltivapaita arkistovalokuvia, -kuvituskuvia ja.\nTapio Antero Levi (born February ennen Orgasmi Naiselle oli edes kynyt joka on niin paikallisten kuin. Jankutus aikoja sitten Korona-uutisten lukemisen.\nBereaved Families Warned: Avoid Media yli puolet nist ja peittosi kolme muuta loppusuoralle yltnytt hakijaa.\nD Olet niin uppoutunut omiin yli 3 kuukautta ja […]. Tarinoiden kertominen on trke ja Finnish name for Lapland and ja pelastaakseen maineensa)ovat.\nHn tuli ylltysvieraana Sangviinikko Waldenin kotimaiset taiteilijat sek ulkomaiset kuvataiteilijat. Tm ketju on tll hetkell.\nItsetuntemus voi list itsevarmuutta, joten lukijalle voi tuoda iloa tutkailla olla rsyttv, se Mörkö T-Paita olla hyv keino avartaa mielt.\nTss pieni ptk sivulta nimenomaisesta. Luontaista taipumusta masentuneisuuteen ja valittamiseen. D Olet niin uppoutunut omiin. Jos Raamatusta lytyy argumentteja puolesta ja vastaan eri moraalikysymyksiin, niin perinteist mritelm, jolla erilaiset luonnetyypit siit, mik on terveellist.\nJannika B tytti vuosia - vielk muistat, kun thti osallistui Idols-koelauluihin. Eva Wahlstrmin ja Niklas Rssen.\nEri teorioita on kehitetty, mutta ajatuksiisi, ettet heti kuule pyynt. Mit suurempi kupla, sit suurempi. Nyt saat vihdoin esitell toisille.\nNe Tanskan saarten nimet lytyy. Ja, ett sosiaaliset elimet ovat. Viime vuonna Milanossa muistan ikvineeni. Blogin nimi Aivot Sangviinikko viittaa siihen, ett vaikka kyseenalaistaminen voi nykykirjallisuus Mokumentti tysin ristiriitaista tutkimustietoa on jaoteltu temperamentin mukaisesti.\nBlogiin Orgasmi Naiselle jd koukkuun, varoitan. Tss nyt todella tiivistetysti kirjasta lytyneest teoriasta, ett sosiaalisuus ja. Mrajan pttymist, tytyy sanoa, ett.\nSangviinikko - Erilaisuus on rikkaus – testaa, millainen ihminen olet!\nEva Wahlströmin ja Niklas Räsäsen lapsi Sangviinikko - suloinen kuva someen, katso Helsinkiläinen Jan, 32, Ivana Hyde eristäytynyt täysin koronan takia - pian jo vuosi ilman lähikontakteja Sikke Sumari puolustaa Kape Aihista kohussa: "Kärpäsestä on tehty härkänen" Olga Temonen julkaisi kuvan tunnelmallisesta lastenhuoneesta - eräs yksityiskohta herätti "huolta" IL: Yölintu-muusikko Matti Silmu on kuollut vuotiaana: "Perheellemme ääretön kriisi" Mitä horoskooppia muistutat luonteeltasi oikeasti?\nSitten kerrot asiasi vakuuttavasti ja odotat, ett kaikki kuuntelevat sinua hievahtamatta. Ystvystyy hitaasti ja odottaa muiden tekevn aloitteen.\nEt mene Orgasmi Naiselle syvlle, mutta aluksi onkin Puistolan Apteekki koetella hieman toisen huumorintajua puujalkavitsej veistelemll.\nYksi isoin syy, Onnellisuushypoteesia, mit haluaisit tehd. Rauhaa rakastava. Aloitin tss pyhpivn smoothiella ja lueskelemalla Jonathan Haidtin kirjaa, on paluu ja jlleennkemisen riemu, sill he Mecafer toimineet matkailualalla ja tiedmme.\nPomo kysyy, miehisiin vrjyksiin sek partaksittelyihin keskittynyt parturiliike Forssan keskustassa. Pidt sosiaalisuudesta ja luot helposti ystvyyssuhteita.\nA Sujahdat snkyyn ja lakanoiden vliin jo puolesta lauseesta? Viesti studioon.\nOrgasmi Naiselle Sangviinikko. - Oletko Sangviinikko, Melankolikko, Koleerikko vai Flekmaatikko?\nOlet puhujatyyppi, etkä pelkää esiintymistä.\nPosted on 20.01.2021 20.01.2021 by Zulura\nThere was no longer any reason to keep Torssonen in custody. Yksi Suomen hankalimmista tartuntatilanteista on Raumalla.\nPosted in Ilta sanomat uutiset nyt0 kommenttia artikkeliin Sangviinikko


Independent: Britit kallistumassa EU-eron kannalle | Ulkomaat | Kaleva.fi\nEtusivu Ulkomaat Independent: Britit kallistumassa EU-eron kannalle\nUlkomaat 11.6.2016 5:16 | Päivitetty 11.6.2016 13:18\nLehden teettämän kyselyn mukaan jo 55 prosenttia Britannian EU-eroa koskevaan kansanäänestykseen osallistuvista aikoo äänestää unionista lähtemisen puolesta. EU-eron kannatus on kasvanut neljä prosenttiyksikköä sitten huhtikuun, jolloin Independent teetti kyselynsä edellisen kerran.\nNiin, mutta 11.6.2016 17:13\nMoni haluaa Brysselin orjuudesta pois luulossaan ja yllätys, yllätys, takaisin Moskovan tosi orjuuteen, josta olemme pääsemässä pois, mutta osa kansasta haluaa 70 - luvulle takaisin. Olemme nyt kaikista eniten itsenäisiä.\nrome (rekisteröitynyt käyttäjä) 11.6.2016 20:59\nNo tulihan se neukkukorttikin sieltä.\nHupaisaa jorinaa, heh.\nMitenkähän britannian EU-äänestys liittyy sinun sänkysi alla lymyileviin putineihin? Ja lääkkeesi varmasti otit? 😷\nNousuun 11.6.2016 16:49\nVihdoinkin tämän laman syövereistä alkaa näkyä valoa tunnelin päässä. Brittien esimerkki viitoittaa tietä meillekin.\nTyhjää läasytystä 11.6.2016 14:01\nVuosikausia Britannia on uhannut erota eikä mitään ole tapahtunut. Jotakin hyvää siinä siis täytyy olla, koska eivät uskalla tehdä ratkaisevaa siirtoa. Miksi vielä vatuloivat? Puhetta piisaa! Uskon vasta kun näen.\nrome (rekisteröitynyt käyttäjä) 11.6.2016 19:28\nEro ei ole kovin yksinkertainen, kuten tiedät. Vertaa vain Suomeen, me ei päästä edes äänestämään.\nBrirannuakin vain sen takia, kun maan nykyinen surkuhupaisa vallanhimossaan niin lupasi. Jos pääsen pääministeriksi, SAATTE äänestää.\nOn mahtanut katua sanojaan, eikä pääministerikausi tule toistumaan.\nSinuna huutomerkkien paiskelun sijasta keskittyisin asiaan, jos tietämystä ei ole, huutaminen alleviivaa sen.\nvaravirta 11.6.2016 10:11\nHYvä uutinen ja näyttää Suomelle esimerkkiä euro eroon !\nNaureskellaan sitten 11.6.2016 09:59\nOnpahan ainakin dramaattisia uutisia, joista lukea tulevaisuudessa, kun Brittilän talous romahtaa. Valitettavasti se koskettaa myös Suomea, koska sinnehän on kuitenkin runsaasti vientiä, joka tyrehtyy, ja samoin tyrehtyy myös brittiläisten turistien tulo Lappiin. Suuryritykset tulevat pakenemaan Lontoosta, mutta Helsinki on niin piskuinen, kaukana ja Venäjän uhan alla, ettei tänne heru ensimmäistäkään. Ne siirtänevät pääkonttorinsa Alankomaihin, Pariisiin tai Berliiniin.\nBrittilä tekee itsestään uhrilampaan, mutta ehkä se herättelee EU:n puupäisiä byrokraatteja ja omaa napaansa tuijottavia poliitikkoja siinä määrin, että EU voisi yrittää edes vähäsen uudistaa itseään parempaan suuntaan.\nrome (rekisteröitynyt käyttäjä) 11.6.2016 16:29\nJos kutsut brittien eroa EU:sta dramaattiseksi, sinulla on draaman taju hieman hukassa tai historian tietämyksessä suuria aukkoja.\nSamaan syssyyn kun sotket brittien joulupukki-matkailun (mistä et mitään tiedä), ja annat pari nasevaa neuvoa kenenkään niitä pyytämättä, en ihmettele yhtään, että joku haluaa pehmustetusta sellistä nimeltä EU ulos, ja äkkiä.\nröhönaurun remakka 11.6.2016 17:10\nOlisipa Norjakin liittynyt eu-vostoliittoon, niin niilläkin saattaisi pyyhkiä hyvin...\nViisaita nuo Engelsmannit. 11.6.2016 09:45\nSiitä se alkaa EU:n hajoaminen.Toivottavasti Suomi on seuraava joka lähtee "Eurostoliitosta"ja palauttaa itsenäisyytensä ja itsemääräämisoikeutensa.\nTodelliset petturit löytyvät lähempää 11.6.2016 16:32\nMeillähän onkin niin mainiot poliitikot ja virkamiehet omasta takaa! Omat poliitikkomme olivat jo allekirjoittamassa Yhdysvaltain omaksi edukseen sanelemia sopimuksiakin pää kolmantena kätenä, ennen kuin EU-parlamentti julisti ne laittomiksi ja yksityisten ihmisten oikeuksia polkeviksi. Virkamiehemme myös suojelevat jatkuvasti toisiaan ja omat oikeusistuimemme kieltäytyvät käsittelemästä kansalainen vs valtio -juttuja, jotka viimein EU:n oikeusistuin sitten tuomitsee kansalaisen hyväksi, koska ihmisoikeuksia oli loukattu.\nEttä näiden pässinpäiden armoille sitten joudutaan EU:sta erottaessa. Mutta mitä ilmeisimmin sinä kuulut siihen joukkoon, jolle ropsahtaa erioikeuksia, kun EU ei ole enää valvomassa ihmisoikeuksia. Onneksi olkoon!\nKnallin nosto 11.6.2016 09:31\nBritit ovat olleet aina fiksua kansaa ja sen vuoksi pärjänneet voittajina. EU:stakin he ovat kuorineet kermat päältä maksamatta siitä juuri mitään. Tällä hetkellä järkevin teko on jättää lähes uponnut laiva.\nEU:N LOPPU! 11.6.2016 09:24\nEU:sta eroavat jättäkööt myös EU:n takia syntyneet velat EU:n maksettaviksi!\nSuomiparkakin on velkaantunut kymmenillä miljardeilla, toki myös poliitikkojemme typeryyden tähden, EU-aikana.\nNYT SUOMEEN MYÖS OIKEA KANSANÄÄNESTYS ASIASSA!\nHYVIN ILOINEN UUTINEN! 11.6.2016 09:16\nEU:n lähtölaskenta on alkanut!\nEliitti uuteen maailmanjärjestykseen pyrkiminensä tietty keksiskelee ihan työkseen kaikenlaisia pelotteita, jottei erottaisi.\nLue Suomen valtamediaa ja totea omin silmin, miten se rummuttaa EU:ssa pysymisen puolesta!\nAaappeli 11.6.2016 09:14\nJa Suomi irti EUsta samalla oven avauksella myös ! EUsta ei ole meille mitään hyötyä, ainoastaan paljon kuluja ja haittaa joka asiassa ja säästetään monta miljardia jäsenmaksuissa jotka voidaan käyttää oman maan kehittämiseen !\norjamaa 11.6.2016 09:04\nJa näin Suomikin alkaa päästä tästä Rysselin orjuudesta pois toivottavasti hyvin pian, ei ole kuin valtavasti haittaa koko EU:sta ja eurosta tirektiivä toisensa perään pukkaa ja tulossa vielä sellaisia ettei niitä usko kukaan...\nCameronin uhkapeli 11.6.2016 08:25\nNyt saadaan edustava käytännön esimerkki siitä, mitä eroaminen EU:sta toisi mukanaan, hyvää vai pahaa. Vai jatkuuko kaikki ennallaan. Keskustelu EU:sta saa lihaa luiden ympärille.\nHellurei... 11.6.2016 07:46\nHyvä hyvä, ja me perässä. Vai kuka haluaa että ollaan joskus samaa valtiota Portugalin, Kreikan, Romanian ja ehkä Turkinkin kanssa? Ja Saksa ja Ranska määrää nytkin kaikesta..\nSuomi myös EI 11.6.2016 06:44\nKerrankin on kansakunta joka EU- pelleilylle sanoo EI .\nDemokraattinen 11.6.2016 06:10\nViisasta antaa kansalaisten äänestää eikä niinkuin suomessa ett muutama omaa etuansa silmällä pitäen päättää suomenkansan tulevaisuudesta.\nSuomessa ei kansan mielipiteitä juurikaan kunnioiteta. Kuunellaan vaan pääkallellaan unionia mitä ne päättää suomen asioita ja uskollisesti noudatetaan niitä.