TIETOA OULUNKYLÄN TAITEILIJATALOSSA ASUNEISTA TAI TYÖSKENNELLEISTÄ\nI Entinen taiteilijatalo 1956-1976: Mikkolantie 3\nTalon oli 1900-luvun alussa rakennuttanut johtaja Arvid Lind, jonka leski Maj Lind aikanaan testamenttasi kiinteistön Sibelius-Akatemialle. Kun Oulunkylän suomalainen seura halusi perustaa oppikoulun Oulunkylään, niin se tarjosi talosta rahaa ja rakennuksesta tuli koulu vuonna 1924.\nRakennus oli yhteiskouluna aina vuoteen 1956. Sen jälkeen talon osti Suomen Taiteilijaseura, joka kunnosti talon jäsentensä vuokrattavaksi. Hankkeen alullepanija oli professori Erkki Koponen Oulunkylästä.\nAteljeet muodostettiin entisistä luokkahuoneista. Olot olivat nykymittapuiden mukaan vaatimattomat, käytettävissä oli esimerkiksi vain yksi suihku, jonka oveen oli merkitty suihkuvuorojen ajat. Kuitenkin talo oli sillä tavoin hienosti rakennettu, että siellä ei ollut koskaan kylmä. Päärakennuksen lisäksi tontilla oli kolmen ateljeen ja talonmiehen asunnon käsittävä piharakennus. Talon poikkeuksellisen läsnä olevaa lämmintä henkeä kuvastaa siitä joskus käytetty lempinimi Tortilla flat (Steinbeckin romaanin mukaan). Talonmiehen tehtäviä yritettiin aluksi hoitaa vuoroperiaatteella, mutta kun se ei toiminut, ryhtyi Mauri Favén joksikin aikaa talkkarin hommiin, mutta hänen muutettuaan pois, taloon jouduttiin palkkaamaan ulkopuolinen hoitamaan kiinteistöä. Sisävessat taloon saatiin vasta vuonna 1965. Talo purettiin 1976 Hankkijan silloisen pääkonttorin tieltä.\nLUE VAPPU JURKAN MUISTELU\nII Oulunkylän nykyinen ateljeetalo 1976: Henrik Sohlbergintie 19-25\nOulunkylän neljässä ateljeetalossa on yhteensä 16 ateljeeasuntoa, joiden koot vaihtelevat 88 m2 ja 118,5 m2 välillä sekä yksi erillinen työtila. Talojen yhteispinta-ala on 1822 m2. Huoneistot on vuokrattu taiteilijoille pysyvästi tai kymmenen vuoden määräajaksi. Vuonna 1976 valmistuneen neljän kaksikerroksisen ateljeetalon ryhmän ovat suunnitelleet arkkitehti, taiteilijaprofessori Kirmo Mikkola ja professori Esko Lehti. kuvia\nkatso myös Oulunkylän 1. kaupunkipolku.\nTAITEILIJATALOISSA VAIKUTTANEITA / VAIKUTTAVIA TAITEILIJOITA\nLuettelo perustuu "Vireässä idyllissä" julkaistuun Heikki Somersalon ja Arvi Vuorisalon laatimaan listaan. Luettelo ei välttämättä ole täydellinen ja osa taiteilijoista on toiminut tai asunut taloissa lyhyen aikaa. Useat linkeistä johtavat Suomen kuvataiteilijoiden verkkomatrikkeliin, osa kuvanveistäjäliiton sivuille ja osa wikipediaan tai muualle, ja ne täydentävät tietoja, koska tila ei riitä taiteilijoiden opiskeluiden, näyttelyiden, opetusuran ja arvonimien erittelyyn. Jonkin verran taiteilijoiden esittelyjä on Oulunkylän omallakin sivulla. Taiteilijoiden luonnehdinnat eivät ole virallista "kansallisbibligrafiassa" julkaistua tietoa, koska niille ei ole saatavissa julkaisulupaa. Teksteihin kannattaa suhtautua viitteellisenä, tarkistamattomana tietona, joka antaa summittaisen käsityksen siitä mitä netissä, lehtileikkeissä ja kirjallisissa lähteissä on henkilöistä kerrottu tai erityisesti on tiedossa Oulunkylään liittyen. Viimeisin päivitys 12/2013. Jos tiedät lisättävää tai muutoksia, ota yhteyttä!\nAalto Timo 1941-2003 Taidemaalari, kuvataiteilija, taidegraafikko, joka osallistui ahkerasti kansainvälisiin näyttelyihin, ja jolla oli opetus-ura vuosina 1968-1986\nAhlgrén Lauri 1929 Lauri Kalevi Ahlgrén on suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari. Hän on yksi tunnetuimpia informalismin edustajia Suomessa. Ahlgrenin värikkäät abstraktit litografiat muodostuvat selvärajaisista alueista ja liittyivät muotokieleltään pitkälti sarjakuvamaailmaan. Hänet tunnettiin taiteen demokratisoitumista edistävänä 60-luvun aktiivina, ja hän toimi yhdessä Olli Valkosen kanssa tuomalla jokamiehen taidetta kansan pariin. "Kantonäyttelyt" - nimitystä käytettiin aluetaidenäyttelyistä, joihin kaikki saivat tuoda mitä vain ja kaikki pantiin esille (Vaasan näyttely). 1950-luvulla aloittaneena graafikkona ja maalarina loi ensimmäiset, nykyisellekin tyylilleen tutut abstraktit värisommitelmat esimerkiksi ennen yhdysvaltalaisen pop-taiteen marssia Suomeen. Lue haastattelu\nAugustson Göran 1936-2012 Göran Augustson on Ei-esittävän taiteen merkittävimpiin nimiin kuuluva graafikko ja maalari. Taidepörsseissä hänen teoksensa on kysyttyjä. Abstrakti taide alkoi tulla Suomeen 1900-luvun puolivälissä. Kuten muuallakin maailmassa, se sai monenlaisia muotoja selkeälinjaisesta konkretismista ekspressiiviseen väri-ilmaisuun. Göran Augustson oli San Vannin hengen perillisiä, konstruktivisti, jolle suora viiva, selkeys ja järjestys ovat ominaisia. Helsingin Sanomien muistokirjoitus\nColliander Ina 1905-1985 kuvataiteilija, joka tunnetaan etenkin enkeleitä esittävistä puupiirroksistaan. Ina Behrsen syntyi Pietarissa. Hän aloitti opiskelun Ateneumissa vuonna 1923, muutti Porvooseen 1930 ja meni naimisiin Tito Collianderin kanssa. Ina Colliander oli suomalaisen puupiirrostyylin edelläkävijöitä. Monet Collianderin puupiirrokset ovat värillisiä, ja hän vedosti kaikki värit samalla laatalla. Useimmat suuret enkelityöt ovat 1950- ja 1960-lukujen vaihteesta, jolloin hänellä oli ateljee Oulunkylän taiteilijatalossa. Lue lisää Ina Collianderista\nEskolin Veikko 1936-2001 oli yksi tulevaisuuteen suuntautuvien joukossa: liikkuvia valoveistoksia vuodelta 1965, tietokoneohjattu veistos "Vesikehä" vuodelta 1974, avaruus vilahtelee monissa teosten nimissä. 1980-luvulla hän teki pankkien tilauksesta töitä, kuten Vakavaraisuus, Pankkisalaisuus ja Jaksottainen talous.\nFavén Mauri 1920-2006 oli taidemaalari. Hänen isänsä veli oli taidemaalari Antti Favén ja isoisän veli taidemaalari Aukusti Uotila. Debyytin Favén teki Helsingissä vuonna 1947, ja se aloitti hänen pitkän uransa. Favénin teoksia on esitelty useissa kotimaisissa ja ulkomaisissa yksityisissä sekä ryhmätaidenäyttelyissä. Hän ei ole luonnehdittavissa pysyvästi minkään erityisen taidesuuntauksen edustajaksi. Favénin maalauksia on nähtävillä muiden muassa Kiasmassa, Ateneumissa, Helsingin taidemuseossa sekä Amos Andersonin taidemuseossa. Hän teki myös useita julkisia töitä, joita on esillä muun muassa kirkoissa. 1980-luvulla hän johti Oulunkylän entisen asematunnelin seinämaalaustöitä, joita Taideteollisen Korkeakoulun IV vuosikurssi sinne teki. Vuosien kuluessa niitä töhrittiin, ja vuonna 1990 luvun vaihteessa ne jäivät tunnelityön alle. Hän asui vanhassa taiteilijatalossa 1956-60, josta hän muutti Töllinrinteeseen, joka oli hänen kotinsa kuolemaan saakka. Vuosina 1976-79 hänellä oli ateljee uudemmassa taiteilijatalossa. Mauri Favén kirjallisuutta: Favén / Olli Valkonen, Erik Kruskopf ; toimittanut Heljä Favén\nGranfelt Erik 1919-1990 sai runsaasti vaikutteita ranskalaisilta taiteilijoilta ja hänen työnsä olivat aluksi lähellä kubismia. Varhaiselle tuotannolle olivat tyypillisiä myös voimakkaat perusvärit. Myöhemmin hänen tyylinsä muotoutui realistisempaan suuntaan ja värinkäyttö muuttui herkemmäksi ja valoisammaksi. Granfeltin teosten aiheina ovat useimmiten ihmiset joko yksin tai ryhmänä sekä maisemat ja asetelmat. Hänen teoksissaan näkyy myös geometriseen abstraktioon perustuvaa ilmaisua. Maalausten ohella hän on tehnyt muun muassa litografiatöitä ja liitupiirustuksia. Teoksia häneltä on ollut useissa kansainvälisissä näyttelyissä. Pär Erik Granfelt on tehnyt Pitäjämäen kirkkoon alttaritaulun Taivasten valtakunnan kevät, joka nykyisin on seurakuntasalissa. Hyvinkään kirjastossa ja Joensuun musiikkiopistossa on hänen seinämaalauksiaan.\nHietala Leila (Hietala-Hämäläinen) on suunnitellut veistosten ohella kolmisenkymmentä mitalia. Hänen julkisia teoksiaan ovat mm. Siirtolaismuistomerkki "Kevät" Alajärvellä vuodelta 1982 sekä "Elämälle" -veistos Hollolassa vuodelta 1984. Pronssia suosiva taiteilija nimeää itsensä uusrealistiksi. Teosnäyte: Pikkuveli ja isosisko ( Tampere)\nHeinonen Mauri 1926-2010 Hänen töitään on kaikissa merkittävissä suomalaisissa kokoelmissa, lukuisten kaupunkien, pankkien ja ammattijärjestöjen kokoelmissa. 1991 taidemaalariliiton kunniajäsen, Kiilan kunniajäsen. Ulkomailla tunnettu kuvataiteilija. katso kuva Skootteriairut Kansanarkistossa\nHietanen Reino 1932 Äyräpäässä syntynyt kuvataiteilija (maalaus, kollaasi, litografia, piirustus). Oulunkylän jälkeen asunut Lahdessa vuosina 1968-70 ja 1972 lähtien. Hietasen taiteessa on nähty sukulaisuutta mm. amerikkalaiseen ekspressionismiin ja kalligrafiaan. Kollaaseissa aistii uskonnollisia ajatuksia. "Vaippa" vuodelta 1973 on usein nähty Hietasen avainteoksena. Myös maalaukset liikkuvat usein mustan, valkoisen ja harmaan skaalassa, mutta jokin kirkkaampikin väri saattaa nousta hallitsevaksi. Tilan tai maiseman vaikutelma syntyy muutamilla viivoilla. Hietasen työskentelyä luonnehditaan kirjassa Kun henki voittaa aineen: - Niin ehdoton ja kurinalainen taiteilija kuin Hietanen onkin, joskus häntä on kutsuttu spontanistiksi, sillä hän ei juurikaan aloittaessaan tiedä, mihin työ kuljettaa. Lue myös tämä\nHuuskonen Irja 1917-1974\nJalavisto Mikko 1937 Jalaviston pääasialliset tekniikat ovat muovi ja öljyväri. Hänen maalaustensa muoto poikkeaa nelikulmaisesta ja teokset ovat usein erikulmaisia ja -taitteisia. Jalaviston tuotantoa voisi luonnehtia intohimoksi maisemaan. Läpi vuosikymmenten hän on työstänyt kuvaa, jossa keskeisellä sijalla ovat vuoret. Taiteilija onkin myöntänyt, että vuoret ovat hänen heikkoutensa. Teokset ovat usein moderneja ja postmoderneja kuvauksia, jossa urbaanit teollisuuslaitokset yhdistyvät jylhiin vuoristoihin. Jalaviston kuvissa ei myöskään näy ihmisiä tai tapahtumia - maalaukset ovat korostetun autioita.\nKannosto Erkki 1954 Kuvanveistäjä Erkki Kannosto on syntynyt Tampereella 1945. Hän valmistui Suomen taideakatemian koulusta 1970. Hän on osallistunut lukuisiin kotimaisiin ja ulkomaisiin yhteisnäyttelyihin ja pitänyt lukuisia yksityisnäyttelyitä. Teoksia on Suomen tärkeimmissä julkisissa taidekokoelmissa ja hän on tehnyt useita julkisia veistoksia ulkotiloihin, esimerkiksi Punavankien muistomerkki v. 1978 Lahdessa, lisäksi kirkkoihin, kouluihin ja muihin rakennuksiin. Savelassa on teos Älä jännitä, jonka hän on toteuttanut yhdessä viiden Taideteollisen korkeakoulun opiskelijan kanssa vuonna 1989. Teoksessa on kolme siluettimaista hahmoa. Polkupyörään rennosti nojaileva miesfiguuri ja kaksi naishahmoa kohtaavat samassa tilassa, jossa jalankulkijat liikkuvat. Veistos on kuin pysäytetty hetki kadulla käytävästä keskustelusta. Teoskuvia\nKannosto Sakari 1973 on varttunut taiteilijatalossa ja asuu edelleen Oulunkylässä. Kuvanveistäjä Kannoston työskentelyssä sisällöllisenä teemana ovat olleet mm. unelmat ja riittämättömyyden tunne. Teokset liittyvät usein parisuhteeseen, perheeseen tai kuluttamiseen. Kannosto tutkii teoksissaan figuurin merkitystä taiteessa ja käyttää materiaaleinaan mm. kumeerattua kangasta, pvc:tä, kumipatjoja ja maalattua lasikuitua. Hän on osallistunut lukuisiin yhteisnäyttelyihin kotimaassa ja ulkomailla. Vuoden 2007 näyttely oli nimeltään "Dreamspeed". Hän on Kuvanveistäjäliiton kokelasjäsen ja Helsingin Taiteilijaseuran jäsen. Sakari Kannoston teoksia on mm. Kansallismuseon, Tampereen taidemuseon ja Valtion taidekokoelmissa. Sakari Kannosto on suunnitellut myös mitalleja.\nKontio Pekka 1933-1976 Pekka Kontio teki useita ekspressiivisiä veistoksia, joita on eri puolilla Suomea, muun muassa "Istuva nainen" (1957,) "Ihminen ja tekniikka" (1966) "Painottomuus" (1966, Auroran sairaalan piha), tiilireliefi "Tyhjä hauta" (1969, Hakavuoren kirkko) ja "Aallottaret" (1973). Hänen tuotantonsa kuvataiteen saralla käsitti myös muotokuva-, mitali- ja maalaustaiteen, mutta hänet tunnetaan varsinkin etevänä reliefien tekijänä. Kontio ikuisti myös useita suomalaisia merkkihenkilöitä veistoksina ja maalauksina, joukossa muun muassa kirjailija Veikko Huovinen, runoilija Arvo Turtiainen, runoilija-novellisti Oiva Paloheimo, Kuopion hiippakunnan piispa Olavi Kares ja ministeri Ahti Karjalainen. Tyypillistä Pekka Kontion pronssisille veistoksille on rosoisuus, jota korostaa veistoksiin tarkoituksella jätetyt kipsimuotin kipsijäämät. Lue Kontiosta lisää Vappu Jurkan muistelusta\nKopteff Vladimir 1932-2007 Kuvataiteilija Vladimir Kopteff oli kuvanveistäjä, taidegraafikko ja taidemaalari. Kiinnostus alaan alkoi jo lapsuudessa. Koulutusta Kopteff on hankkinut ensin Suomen Taideakatemian koulussa ja sen jälkeen Yhdysvalloissa New Yorkissa, Pels School of Artissa. Kopteffin töitä on ollut esillä ympäri Eurooppaa. Kopteff osallistui Firenzen kansainväliseen nykytaiteen biennaaliin Italiassa teoksellaan Construction 76.Teos sijoittui viidenneksi kuvanveistosarjassa, jossa mukana oli noin 800 taiteilijaa eri maista. Kopteff edustaa taidesuuntaa, jota kutsutaan systemaattiseksi konstruktivismiksi. Taidesuuntauksen esikuvina olivat vallankumouksen jälkeiset venäläistaiteilijat Kazimir Malevich, Alexander Rodtchenko ja Wladimir Tatlin, jotka vakuuttivat ainakin Kopteffin, että heidän työllään oli järkevä funktio yhteiskunnassa. Erityisesti taiteen, arkkitehtuurin ja graafisen suunnittelun keskinäinen vuorovaikutus tuli esiin konstruktivismissa. Prosessissa korostuu taiteilijoiden välinen yhteisöllisyys, jossa ideat ja metodit jalostuvat. (katso myös Göran Augustson)\nLantto Pirkko 1926-2008 Taidemaalarina vuodesta 1946 lähtien. Pirkko Lantto opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1943-46, Vapaassa Taidekoulussa 1947. ja Académie Julianissa, Pariisissa 1949. Pirkko Lantto oli Ben Renvallin puoliso vuodesta 1954 lähtien ja tunnettu nimellä Pirkko Renvall.\nLeskinen Leo 1946 Suomalaisen poptaiteen ja kokeilevan 60-luvun taiteen edustaja, joka myöhemmin on ollut esillä mm. Puolassa, Romaniassa ja Kreikassa. Puoliso on kuvanveistäjä Erja Tielinen.\nLeskinen Saija 1912-2003 Debyytti oli Helsingissä 1952. Kansainvälisesti teoksia on ollut esillä Suomen taiteen näyttelyssä "Kunstszene Finnland" Düsseldorfissa, Saksan Liittotasavallassa ja Prahahassa sekä Bratislavassa, Tshekkoslovakiassa 1979.Teoksia on mm: Amos Andersonin taidemuseossa, Wihurin säätiöllä, Helsingin kaupungin taidemuseossa ja Lastenlinnan sairaalassa\nLeskinen Lennart 1921-2005 Taidemaalarin debyytti oli Helsingissä 1952, jonka jälkeen hän osallistui moniin ryhmänäyttelyihin ja yksityisnäyttelyihin. Myöhäisemmässä vaiheessa hän oli aktiivinen kuvataiteilijaseniorien näyttely- ja muussa toiminnassa. Hän on opettanut Lohjan työväenopistossa.\nMarkkula Mauno 1905-1959 Mauno Markkula kuuluu Suomen taiteen omaperäisimpiin ilmiöihin. Hän eli täysin omaa maailmaansa fantasianäyissään, joita maalasi tauluihinsa räiskyvän kirkkain värein. Markkulan maalaukset kuvaavat mielikuvituksellisia maisemia, värimyrskyn riepomia merenrantoja, kuutamossa huojuvia palmuja ja fantasianomaisia vuori- ja kaupunkinäkymiä. Ihminen esiintyy maalauksissa vain poikkeuksellisesti. Markkulan subjektiivista taidetta on 1900-luvun loppupuolella luonnehdittu väriekspressionismiksi ja hänet on liitetty samaan joukkoon mm. Yrjö Saarisen ja Aimo Kanervan kanssa. Elinaikanaan hänestä puhuttiin kuitenkin mystikkona ja väriromantikkona. Mystiikka ympäröi Markkulaa myös henkilönä. Hän oli syrjäänvetäytyvä erakko, askeetti ja absolutisti, joka vietti erinomaisen tervettä - joskin myös omalaatuista - elämää. Ehdottomuus ei kuitenkaan pidentänyt ikää. Hän oli syvästi kiinnostunut uskonnoista ja mystiikasta. Hänen erikoislaatuinen persoonansa herätti ympäristössä uteliaisuutta, minkä ansiosta hänestä tuli "legenda jo eläessään", lukuisten kaskujen ja tarinoiden kohde.\nMartiskainen Taisto 1943 -1982 Monumentaalisten veistosten tekijä, Helsingissä esimerkiksi on Nordensköldinkadulla Crescendo / Vuoden 1918 Kansalaissodan uhrien muistomerkki Martiskainen opiskeli Taideteollisessa ammattikoulussa 1959-60 sekä Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1960-63 sekä Wäinö Aaltosen oppilaana 60-luvun alussa. Paikallisesti lähin teos on Sinapin siemen vuodelta 1975 oleva betonireliefi Pakilan kirkossa.\nMattas Åke 1929-1962 Oulussa syntynyt ekspressionistimaalari Åke Mattas aloitti opinnot Taideteollisessa Keskuskoulussa Helsingissä. Opinnot keskeytyivät jatkosotaan, johon Mattas osallistui taistelemalla mm. Kannaksella ja Lapissa. Vuonna 1947 Mattas osallistui ensimmäiseen näyttelyynsä, Suomen Taiteilijain vuosinäyttelyyn Helsingin Taidehallissa, teoksillaan Saara ja Tuhlaajapoika. Tavallista oli, että hänen kuvaamansa henkilöt liittyvät hänen läheiseen elämänpiiriinsä. Usein maalausten keskeisenä aiheena on taiteilija itse. Mattas osallistui yli kymmeneen yhteisnäyttelyyn ja hän sai myös tunnustusta omintakeisesta taiteestaan.\nMerikanto Ukri 1950 on modernistisen veistotaiteen edustaja. Hänen isänsä ja isoisänsä olivat säveltäjät Aarre ja Oskar Merikanto. Merikanto opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa ja Suomen taideakatemian koulussa valmistuen 1971. Useimmissa töissään hän käyttää materiaalina kiveä. ja toteuttaa perusklassisia teemoja, joihin kuuluu kolmiulotteisuus ja tilaan liittyvät ongelmat. Aiheet ovat ikuisia ja suuria mutta samalla myös yleisiä, kaikkien koettavissa olevia: paino ja painottomuus, läheisyys ja etäisyys, tasapaino ja ristiriita sekä erilaiset jännitteet. Musiikki heijastuu hänen tuotantoonsa.\nMäkinen Pekka 1941-1989 Suomen taideakatemian koulussa 60-luvulla opiskellut Pekka Mäkinen keskittyi varhaistuotannossaan mustavalkografiikkaan ja teki kokeiluja mm. valokuvan toisintoon perustuvan fotomontaasin kanssa. 70-luvun kuluessa Mäkisen teokset ottivat kantaa rauhanaatteen, vasemmistolaisuuden ja työväenliikkeen hengessä. 80-luvulla Mäkinen palasi takaisin metalligrafiikan pariin, mutta hän teki myös mielellään tussi- ja lyijykynäpiirroksia taiteilijaystävistään. Mäkinen tunnustettiin jo varhain grafiikan tekniikan taitavaksi hallitsijaksi ja suomalaisen grafiikan uudistajaksi.\nNordström Lars-Gunnar 1924 Kuvataiteilijana Lars-Gunnar Nordström on lähes itseoppinut. Nordström löysi tyylinsä jo 1940-luvun lopulla ja on siitä lähtien hionut sitä yhä selkeämpään ja kiinteämpään suuntaan. Hänen pioneerimainen toimintansa Suomessa konstruktiivisen taidesuuntauksen parissa, joka oli eurooppalaisittain tunnustettua jo 1910-luvulta lähtien, herätti närää suomalaisessa konservatiivisessa taideyleisössä. Tästä syystä hän on aktiivisesi suunnannut taidettaan ulkomaille kokiessaan Suomessa saamansa palautteen vähätteleväksi. Maalaustyylille ominaista on suuret, yhtenäiset, suorien tai kaarevien linjojen selvästi erottamat väripinnat. Nämä linjat eivät juuri koskaan ilmene näkyvinä viivoina, vaan vain eri väripintoja erottavina rajoina. Teoskuvia\nNordström Olga 1902-1981\nNurminen Matti 1947 (cv) Kuvanveistäjä Matti Nurminen käyttää perinteisiä veistomateriaaleja pronssia, kiveä ja puuta. Tuotanto koostuu mitaleista, pienoisveistoksista sekä isoista monumentaalisista veistoksista. Isoissa töissä hän pitää yllä kiveen hakattujen kuvien perinnettä. Samalla hänestä paljastuu modernisti: veistäjä jolle muoto sellaisenaan saattaa olla haaste. Nurminen synnyttää veistostensa omituisen jännitteen luomalla jähmeälle kivelle illuusion elastisuudesta. Nurmisen veistos nimenomaan elää sen sijaan että olisi vain jähmettynyt kuva. teoskuvia\nOlin Antero 1948 on tullut tunnetuksi taidegrafiikastaan, jonka aiheita ovat usein arkkitehtuuri ja puut. Hän käyttää perinteistä metalligrafiikan tekniikkaa.\nOnnukka Ensio 1934\nOvaska Kari 1945-1995 Kuvanveistäjä, joka teki saveen, kipsiin ja pronssin teoksia, muhkeita naisia, laihoja naisia ja enkeleitä. Lukuisten julkisten teosten lisäksi hän on tehnyt tilaustöitä.\nPennanen Arto 1943-1989\nPakarinen Kimi 1963 Vapaasta Taidekoulusta 1987 valmistunut taidemaalari Kimi Pakarinen maalaa paksuin, mehevin siveltimenvedoin mielen maisemaa, jonka värit vaihtelevat kuten maiseman luonne vuorokauden- ja vuodenaikojen rytmissä. Abstraktit maalaukset johdattavat värien saloihin. Pakarisen maalauksissa on voimakas aistillinen lataus; maalaamisen energia välittyy katsojalle. teoskuvia\nPohjalainen Jonna 1962 Ympäristötaiteilija, joka asuu ja työskentelee Oulunkylän taiteilijatalossa. Hän kuvailee itseään: " Maalaan käsilläni, räteillä, sienillä ja siveltimillä öljy-, akryyli- ja vesiväriä. Useimmiten aihe tai tila määrittelee tulevan. Minua kiinnostavat ihmiset, saaret, valot, värit, meri, taivas ja kivet." Kotisivu\nPullinen Laila 1933 (cv-tiedot) Kuvanveistäjä, taiteilijaprofessori Laila Pullinen on ihmisen perustuntojen, ihmisyyden kuvaaja. Hänen voimakasrytmiset, pinnan himmeyttä ja kiiltävyyttä varioivat veistoksensa ovat dramaattisia, idealistisia ja useimmiten abstrakteja. Laila Pullisen teosten päämateriaali on pronssi, tämän lisäksi erilaisia kivilajeja, mm. marmoria ja suomalaisia graniitteja. Hän on veistosten lisäksi tehnyt maataideteoksia ja litografioita.\nPullinen on työskennellyt 1960-luvulta lähtien myös Italiassa ja Ranskassa. Italiassa hän pääsi tutustumaan pronssivalun traditioon ja pitää oppia merkittävänä koko uralleen ja ensiarvoisen tärkeänä veistostensa kestävyydelle. Hän on yrittänyt tuoda oppiaan myös täkäläisiin valimoihin. Suomeen Italiasta palattuaan Pullinen alkoi veistää puuta. Kouvolan taidemuseossa oleva Askel, 1962, on suomalaisen 1900-luvun kuvataiteen varhaisia puutaideteoksia siinä missä Kain Tapperin "pölkyt". Pullinen etsi kantoja mm. metsistä. Kanto on vahva ja kestävä, siihen kohdistuu koko puun yläpuolinen paine. Toisaalta, silloin oltiin köyhiä, eikä ollut rahaa kalliimpiin aineisiin. Kuparilevyä räjäyttämällä toteutettu Aurinko tunturissa -teos valmistui Montrealin maailmannäyttelyyn vuonna 1967, seuraavana vuonna teos pystytettiin Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Itämeren tytär - Maila Talvion muistomerkki Meilahdessa Helsingissä on vuodelta 1971. Puolikuu 1971-80 ja Liekki 1979-80 ovat Jeddassa Saudi-Arabiassa. Laila Pullisella oli vuonna 2006 Wäinö Aaltosen taidemuseossa laaja retrospektiivinen näyttely, jonka luettelo palkittiin 2007 vuoden taidekirjana. Katso Laila Pullisen grafiikkaa\nRantala Markku 1950\nRantanen Ulla 1938 Ensimmäisen näyttelynsä Rantanen piti vuonna 1961. Tuosta näyttelystä lähtien hän on pitänyt lukuisia yksityis- ja yhteisnäyttelyitä niin Suomessa kuin ulkomaillakin. Taiteilijaryhmä Maaliskuulaisiin Rantanen kuului vuodesta -66 lähtien.\nMonialainen taiteilija on keskittynyt guassi- ja öljyvärimaalausten ohella piirustuksiin sekä grafiikan menetelmistä akvatintaan ja litografiaan. 1960-luvun kulutuskriittisen poptaiteen vaikutteista Rantanen siirtyi 70-luvun alussa esineiden pikkutarkkaan esittämiseen ja siirtyi vähitellen pelkistetympään suuntaan. Rantanen on myös sanonut kuvaavansa väkivaltaisia tapahtumia luonnossa, joita ihmisen puuttuminen luonnon järjestykseen aiheuttaa. Ulla Rantasen pitkä ura on tehnyt hänestä merkittävän hahmon suomen taiteen kentässä. Rantanen tunnetaan reippaasta kuvataidemaailmaan kohdistuvasta kritiikistään, jolla hän arvostelee taidemaailman itseriittoisuutta ja etääntymistä yleisöstään. - Teoksia\nReinikainen Helga 1940 on taidemaalari ja Taideteollisen korkeakoulun piirustuksen ja maalauksen lehtori, taidemaalari Heikki Somersalon puoliso\nRenvall Ben 1903-1979 (cv) työskenteli kuvanveistäjä Wäinö Aaltosen ateljeessa 1930-luvun taitteessa. Renvall työsti kansanomaisia aiheita toisin kuin Aaltonen, joka piti monumentaalisista mittasuhteista ja klassisista aiheista. Tällä kaudella Renvallin työt olivat rehevän ilottelevia ja humoristisia puu- ja saviveistoksia. Seuraavalla vuosikymmenellä hän veisti enimmäkseen alastonmalleja ja muotokuvia kipsiin. Renvall sai suomalaiset kuvanveistäjät kiinnostumaan intiimeistä ja kevyistä aiheista, pienehköstä mittakaavasta ja pinnan luomista graafisista mahdollisuuksista. Vuonna 1941 hän oppi vaihtokauppana kuvanveistäjä Mikko Hovilta pronssivalun vahamenetelmän. Renvall opasti Hoville vastaavasti keramiikkavalun työvaiheet. Ben Renvall oli Suomen taideakatemian kuvanveiston opettaja 1941-53, jolloin valutekniikan hallitseminen ja ihmisfiguurit koettiin tärkeiksi kuvanveistossa. Vuonna 1944 Renvall suunnitteli Elokuvajournalisteille Pohjalaiset -elokuvaa mukaillen Jussi-palkintopatsaan. Ben Renvall oli aviossa Essi Renvallin kanssa vuodet 1933–1943. Toinen puoliso oli taidemaalari Pirkko Lantto, jonka kanssa hän avioitui 1954. Pariskunta oli ensimmäisiä Oulunkylän taiteilijatalon asukkaita.\nSaikkonen Kaisa 1925-1981\nSalo Tapio 1967\nSandqvist Rolf 1919-1994 Monilahjakas taidemaalari, graafikko, kuvittaja ja kirjailija Rolf Sandqvist - sen jälkeen kun tutustui Vappu Jurkkaan - antoi taitonsa perheen teatterin käyttöön ohjaamalla, lavastamalla ja suomentamalla näytelmiä ja valokuvaamalla suuren osan Teatteri Jurkan esityksistä lähes 80-luvulle saakka. Hän oli jo vuonna 1952 kirjoittanut ruotsinkieliselle Kammarteaternille näytelmän "Trappan", ja Oulunkylän taitelijatalon aikoihin näytelmän Askat. Varsinkin grafiikkaa on ollut esillä kansainvälisissä ja kotimaisissa näyttelyissä. Rolf Sandqvistilla on Vappu Jurkan kanssa yhteiset pojat Ville ja Kalle Sandqvist, joista Ville Sandqvist toimii teatterissa ohjaajana ja näyttelijänä.\nSarkkinen Esko 1932\nSievänen Jaakko 1932 Jaakko Sievänen on ensimmäisiä suomalaisia vapaamuotoisen informalistisen tyylin edustajia. Hänen maalauksissaan siveltimen vetojen näkyvyys on selkeää ja maalaukset ovatkin hyvin kalligrafisia. Jaakko Sieväsen maalauksissa on hyvin ominaista vahvojen tummien värien käyttö. Sievänen opiskeli Suomen Taideakatemiassa 1954-57 ja opintojen jälkeen hän lähti Italiaan opiskelemaan lisää. Tästä lähtien Italiasta synti hänelle toinen kotimaa. Sievänen onkin monesti sen jälkeen asunut vuoroin Suomessa ja Italiassa. 1961 informalismi löi itsensä läpi suomessa, mutta seuraavana vuona Sievänen vaihtoi jo tyyliään uusinformalistisempaan suuntaan jossa ilmentyi fragmentteja figuureista. Jaakko Sievänen on ollut suomalaisen muotokuvataiteessa suosittu taiteilija. Sievänen käyttää muotokuvia maalatessaan apuna diapositiiveja. Hän on korvannut pitkälliset malli-istunnot valokuvaamalla kuvattavaansa useaan otteeseen, monissa asennoissa ja ympäristöissä. Diakuvia syntyy aina monta rullallista taustanäkymien ja valaistuksen vaihdellessa.\nSomersalo Heikki 1936\nSuoniemi Simo 1952\nSyrjä Pekka 1941 Syrjän 60-luvun tuotanto edusti poptaidetta, jonka Suomeen rantautuminen toi mukanaan ajatuksia taiteen demokratisoimisesta. Taidetta haluttiin tuoda lähemmäksi ihmistä ja arkipäivää. Hän kuului BEE-taitelijaryhmään, jonka tavoitteena oli taiteen moninaisuus ja moniarvoisuus, jonka katsoja kohtaa, ei tekniikat eikä tyylit. Eräs BEE-ryhmän ensinäyttelyn tilaksi valittiinkin tavaratalon yhteydessä toimiva foorumi, Elannon E-kerho Hakanimestä. Silloisen näyttelyn kuvat usein kommentoivatkin päiväkohtaisia asioita, mm. Vietnamin sotaa. Syrjällä oli esillä teos nimeltä Viet nam nam, joka myöhemmin oli esillä myös BEE-ryhmän 30-vuotis -juhlanäyttelyssä (1997) Aineen taidemuseossa Torniossa. Kuva oli Syrjälle tyypillinen, vauhdikkaan kekseliäs ironinen kannanotto. Mukana ovat niin eksoottinen banaani kuin makkaralenkin lävitse iloisesti ponnahtava suomipoikakin. Myöhemmin tuotannossa on ollut maisemamaalauksia ja abstrakteja teoksia.\nTaxell Sofie 1911-1996\nTerno Nina 1935-2003 Taideopintoja Nina Terno suoritti Suomen Taideakatemian koulussa 1955-1959, mutta hän opiskeli kuvataiteiden ohella myös musiikkia Sibelius-akatemiassa vuosina 1955–1958. Hänen laajasta tuotannostaan nousee esiin hevosiin liittyvät aiheet (katso Kullervopatsas Hämeenlinnassa) Nina Ternon veistämä Maiju Lassilan muistopatsas - "Kolmijakoinen muusa" paljastettiin Joensuussa vuonna 1973. Teoksen taidehistorialliset esikuvat löytyvät antiikin "kolme sulotarta -aiheesta, joka symboloi hyvyyttä, totuutta ja kauneutta. Muistomerkkihanke oli aikanaan sangen myrskyisä. Se lähti liikkeelle kilpailuna, johon osallistui 28 työtä. Suuri yleisö ei osannut antaa arvoa puoliabstraktille voittajateokselle, vaan suosi pikemminkin realistisempaa esitystä, kuten humoristista porsas-aihetta, joka oli tuttu Joensuuhun sijoittuneesta "Tulitikkuja lainaamassa" -romaanista. Taustalla lienee häilynyt ikuisuuskysymys siitä, nähdäänkö muistomerkit ylipäätään taideteoksina. "Kolmijakoinen muusa" oli ensimmäinen abstraktimpaa esitystä edustanut julkinen muistomerkki Joensuussa.\nTielinen Erja 1956 Kuvanveistäjä Erja Tielinen on opiskellut Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1977-1981 opettajinaan Harry Kivijärvi ja Heikki Häiväoja. Hänen herkät ja karheat veistokset rakentuvat usein ohuista pronssikaarista, jotka kuin piirtäen vangitsevat ympärillä olevaa tilaa, muovaten sen osaksi veistosta. Teokset elävät ja hengittävät tyhjyyden ja täyteyden välimaastossa muodostaen figuratiivisia ja emotionaalisia merkitystasoja.\nJulkisina teoksina hän on toteuttanut kansainvälisestikin huomioituja juhlarahoja ja mitaleja. Helene Schjerfbeck ja kuvataiteen juhlaraha palkittiin kansainvälisen numismaattisen yhdistyksen Krause Publicationin "Coin of the Year"-kilpailussa vuoden 1996 taiteellisimpana rahana ja Mitalitaiteen Killan vuosimitali "Elämän värit" vuodelta 2007 palkittiin Portugalin Seixalissa 2008.\nToikka Antero 1954 Kuvanveistäjä Antero Toikka on valmistunut Suomen Taideakatemian koulusta 1980 ja opiskellut Hollannissa. Toikka tunnetaan julkisista taideteoksistaan. Hän on tehnyt sekä vaihtuvia ja muuttuvia että pysyviä maamerkkejä kaupunki- ja moottoritieympäristöihin. Toikan veistoksissa tavallista havaintomaailmaa laajempi todellisuus on saatettu veistoksen muotoon. Teosten rakenteen kirkas ehdottomuus toteuttaa tietoa kosmologian mittamaailmasta, linnunradan ja taivaankappaleiden keskinäisistä suhteista. Teosten minimalistinen estetiikka, joka kätkee sisäänsä matemaattisen totuuden, tarjoaa kauneutta yleispätevässä muodossa. Toikka on Suomen kuvanveistäjäliiton puheenjohtaja vuodesta 2003. Selaa Helsingissä olevia Toikan teoksia\nNäyttelyarvio Sculptor: Face in the Space ( Uusi Suomi 2007)\nTolonen K. J. 1945-2004 Vehkalahdella syntynyt Kari Juhani Tolonen oli lapsuudestaan saakka käpyläläinen ja hän opiskeli Taideteollisessa kuvataidetta ja elokuvaa. Hänen mielenkiintonsa suuntautui myös ulkomaille, ja vuonna 1965 hänellä oli näyttely Pariisissa. Kuitenkin Helsingissä luodut suhteet ja legendaarinen Hansan jengi ( Salama, Ojaharju, Saarikoski...) innoitti maailmanparantamiseen. Tolonen kuului taiteilijatyhmä Alohaan, joka vuokrasi yhteisen työtilan nykyisen Yliopistokadun ja Vuorikadun kulmassa sijainneesta Heimolan talosta, jossa oli ennen toiminut Aloha-elokuvateatteri. Ryhmä hankki yhteiset silkkipainovälineet ja heidän tarkoituksenaan oli painaa edullista taidetta kansalle. Aloha-ryhmäläisiä yhdisti kiinnostus konkretismiin, mutta leimaavana piirteenä oli myös pyrkimys taiteen demokraattisuuteen; siihen että taidetta olisi kaikkien saatavilla. Konkretismi säilyi ikäänkuin viitteenä, mutta 70-luvulla surrealistinen, symbolinen kuva- ja merkkikieli voimistui Tolosen teoksissa. Joissain hänen Love Recordsille piirretyissä jazzlevykansissaan näkyy tätä kehitystä. 90-luvulla teoksiin tuli mukaan uutta geometristä muotokieltä sekä arabialaista ja itämaista kirjoitusmerkistöä muistuttavia elementtejä.\nTor Arne 1934 on suomalainen taidemaalari ja kuvataiteenopettaja. Hän on opettanut Vapaassa taidekoulussa, ja oli siellä yksi koulun historian arvostetuimpia opettajia. Arnen työt ovat abstraktin ja maiseman rajamailla; usein niiden voi hahmottaa esittävän heijastuksia järven pinnassa, tuulen leikkiä viljapellossa tai vastaavia luontoaiheita. Monet Arnen työt poikkeavat muodoltaan totutusta. Arne tunnetaan myös yhteiskuntakriittisistä mielipiteistään: hän on sanonut, että yhteiskunta on normitettua epäoikeudenmukaisuutta. Arne on vältellyt julkisuutta mutta pitänyt useita yksityisnäyttelyitä. Hän sai Uudenmaan taidetoimikunnan kuvataidepalkinnon 1975.\nWesterlund Sven Olof 1935 teoskuvia\nVuori Antti 1935\nIII MUITA OULUNKYLÄN KUVATAITEILIJOITA; tunnettuja ja vähemmän tunnettuja\nAho Antero 1936 aloitti opiskelut Taideteollisessa oppilaitoksessa, graafisella osastolla 1954. Ahon ensimmäinen työpaikka oli Uuden Suomen sunnuntailiitteen toimituksessa. Armeijan jälkeen Aho siirtyi Viikkosanomien palvelukseen. Vuonna 1966 oli vuorossa Me Naiset ja 1970 Eeva-lehti ja 1970-luvun lopussa Aho aloitti Avotakassa, jonka art directorina hän toimi 24 vuotta. Varsinaisen päivätyön ohella Aho on tehnyt runsaasti kirjankuvituksia ja kansikuvia. Joulukortteja ja muita kortteja Antero Aho on piirtänyt kymmeniä.\nColliander Tito 1904-1989 suomenruotsalainen kirjailija. Colliander toimi myös ikonimaalarina. Hän on maalannut muun muassa Suomen ensimmäisen niin sanotun jälleenrakennuskirkon, Jyväskylän ortodoksisen kirkon, ikonostaasin ikonit. Colliander omisti suuren osan elämästään uskonnollisille pohdiskeluille. Hän kääntyi ortodoksiseen uskoon ja kävi ortodoksisen pappisseminaarin 1949–1953. Colliander oli naimisissa kuvataiteilija Ina Collianderin kanssa. (Ina Collianderilla oli työhuone vanhassa taiteilijatalossa) Vuosina 1964–73 ilmestynyt seitsenosainen omaelämäkerrallinen sarja kertoo Venäjän vallankumouksen jälkeen Suomen puolelle päätyneen emigrantin elämästä ja uskonnollisesta hapuilusta eri kulttuurien välissä. Osan lapsuudestaan Tito Colliander vietti Oulunkylässä. Oulunkylän aikoja kuvaillaan teoksessa "Lapsuuteni huvilat". Hänen tyttärentyttärensä on toimittaja Baba Lybeck.\nHovi Mikko 1879-1962 Varhaisemmassa taiteilijayhteisössä vaikuttanut Mikko Hovi aloitti taiteen uransa yli kolmikymmenvuotiaana. Hän työskenteli ensin taideteollisten esineiden ja vähitellen yhä enemmän vapaan veistotaiteen parissa. Materiaaleina hän käytti kipsiä, puuta, keramiikkaa, kiveä ja pronssia. Ihmis- ja eläinhahmot ovat tyyliteltyjä, harkitun naiiveja ja kömpelöitä. Pienoisveistokset ovat herkkiä kuvauksia arkisista tilanteista ja ne sisältävät myös kansanomaista huumoria. 1940-luvulta alkaen teokset ovat muodoltaan entistä tyylitellympiä ja muinaisen Egyptin veistotaiteen vaikutteet näkyvät. Meksikolaisen primitiivisen taiteen vaikutus näkyy esimerkiksi mustaan graniittiin veistetyissä teoksissa Majesteetti, Maistraatti ja Isä ja poika. Mikko Hovi teki varsinkin 1950-luvulla lukuisia julkisia veistoksia. Kirjailija Larin-Kyöstin pronssinen monumentti on veistäjän viimeisiä teoksia. Se paljastettiin Hämeenlinnassa 1962.\nKarlsson Cia on vuonna 1966 syntynyt helsinkiläinen mielenterveyshoitaja ja Vapaasta taidekoulusta valmistunut kuvataitelija. Huomiota herättänyt näyttelysarja Mielen lääkkeet, Kattokruunu on taideteos, osa vuonna 2010 alkanutta taidehanketta, jossa taiteilija Cia Karlsson tuo esiin mielenlääkkeiden käyttöä. Myös aikaisemmassa teoksessa luuli hetken katsovansa jotakin muuta: arvokkaita missien, kuninkaallisten tai aristokraattien kruunuja. Mutta jokainen oli tehty lääkkeistä ja lääkepakkauksista. Lisää: http://www.mielenlaakkeet.fi/\nKoponen Erkki 1899-1996 Erkki Koponen oli maalari, joka aloitti opintonsa teini-iässä siihen aikaan nimellä Taideteollinen keskuskoulu tunnetussa opinahjossa, jatkoi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa, ja pääsi teoksineen julkisuuteen. Koponen muutti vanhempineen Oulunkylään vuonna 1923. 1920-luvulla Erkki Koponen oli pikajuoksun suomenmestari. Monet viime vuosisadan virtaukset vaikuttivat hänen tuotantoonsa, ja hän työskenteli myös André Lhôten akatemiassa, jossa ilmentyi Ranskan modernin maalaustaiteen kubistisia suuntauksia. Koposen mielenkiinto kohdistui sekä piirroksiin että isoihin maalausteoksiin. Koposen toimintaan kuului julkiset teokset, opetus taidekouluissa ja mm. Taide-lehden päätoimittajuus ja monenlaiset jäsenyydet taidetoimikunnissa. Professori Erkki Koponen, joka asui Mikkolantiellä, vaikutti ennen kaikkea taiteilijatalojen rakennuttamiseen Oulunkylässä.\nKorhonen Jyrki 1966 Kuvanveistäjä. TYöskennellyt Helsingissä, Järvenpäässä, Mäntsälässä, Carrerassa Italiassa sekä Egyptissä. Tiedot viime vuosilta puuttuvat. lisää\nLaurén Per Åke 1879-1951 Oulunkylän vanhempaa taiteilijasukupolvea. Laurén matkusti Euroopan taiteen merkittävimmissä keskuksissa osallistuen myös useisiin suomalaistaiteen näyttelyihin. Per Åke Laurén tunnetaan lyyrisenä maisemamaalarina, humoristisena kansankuvaajana, mutta myöhemmin myös eurooppalaisen neoimpressionismin edustajana. Hän kuului värimaalausta suosivaan Septem-taitelijaryhmään. Laurén oli myös Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun pitkäaikainen opettaja. Per Åke Laurénin merkittäviä ansioita oli Aleksis Kiven tuotannon kääntäminen ruotsin kielelle. Hänen ruotsintama ja ohjaama Sockenskomakarna (Nummisuutarit) sai ensi-iltansa Svenska teaternissa 1918. Laurén suunnitteli myös näytelmän lavasteet. Taiteilija Laurén toimi koko elämänsä ajan aktiivisesti harrastajateatterin ja kansanperinteen tallennuksen parissa. Hän päätyi 1910-luvun alussa hallittuun, värikylläiseen maisemamaalaukseen aiheinaan yleensä Uudenmaan viljelyseudut. Joitain hänen maalauksiaan on käytetty koulujen opetustauluissa, joita oli vielä 1960-luvulla. Lisää Laurénista teoksessa Vantaan varrelta Pariisiin : Per Åke Laurén 1879-1951 Laurenin kääntämiä tai kirjoittamia teoksia\nMäkinen Risto1918-1972 Graafikko ja sarjakuvapiirtäjä. Mäkinen piirsi Yhteishyvä-lehdessä ilmestynyttä sarjakuvaa Antti Puuhaara, jota aiemmin oli piirtänyt Aarne Nopsanen. Lisäksi hän kuvitti useita satukirjoja, joista useat olivat Raul Roineen kirjoittamia. Mäkinen teki 1950-luvulla yhteistyössä Roineen kanssa myös albumit Pikilakki, Ville Vikkelä ja Uljas kaartilainen. Samaan aikaan hän piirsi historiallisia sarjakuvia myös Lipas-lehteen, jossa ilmestyi Sakari Topeliuksen tarinaan perustuva Kuninkaan hansikas (1951). Otava julkaisi vuosina 1939-1956 yksitoista Antti Puuhaara -albumia, joista neljä ensimmäistä oli Nopsasen piirtämiä ja loput Mäkisen. Taideopiskelut Taideteollisessa keskuskoulussa 1936-39 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1946-49.Taiteilijan ensimmäinen oma näyttely oli Tukholmassa 1948 ja Helsingissä 1950, Tshekkoslovakiassa ja DDR:ssä 1954.\nMäntynen Jussi 1886-1978 Kuvanveistäjä Jussi Mäntynen ei työskennellyt taiteilijatalossa, mutta vaikutti Oulunkylän varhaisemmassa taiteilijayhteisössä ennen sotaa, ja asui Ylänkötie 4:ssä, josta hän muutti Käpylään, ja asui ruotsissa vuosina 1939-69. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1903-04 ja 1912-13. Suurikokoinen Hirvi-veistos pystytettiin vuonna 1928 Viipuriin. Samasta kipsimallista otetut valokset pystytettiin Lahteen 1955, Turkuun 1969 ja Helsinkiin 1972. Mäntynen oli luontoharrastaja ja metsästäjä, ja perehtyi siksi eläinten anatomiaan ja liikehdintään jo nuorena. Hän työskenteli Helsingin yliopiston eläinmuseossa konservaattorina 20 vuoden ajan ennen kuin ryhtyi päätoimiseksi taiteilijaksi. Mäntynen ei ole aikansa ainoa karhupatsaiden tekijä, mutta hänen kuuluisimpia teoksia on Mesikämmen muurahaispesällä, Karhupuistossa Kalliossa. Karhu on kuvattu niska köyryssä muurahaiskeon päällä.\nNelimarkka Eero 1891-1977 vaikutti Oulunkylän varhaisemmassa taiteilijayhteisössä joitain vuosia asuen Larin-Kyöstin talossa. Nelimarkka oli Oulunkylässä asuessaan aktiivisesti mukana Oulunkylän Suomalaisessa Seurassa. Yhdistys oli enemmän suomenkielisyyden edistäjä kuin puoluepoliittinen seura. Taiteilijana Eero Nelimarkka lukeutui modernistiseen Marraskuun ryhmään. Nelimarkan töissä on jälkiä kubismista, mutta myös varhaisesta impressionismista. Hän on tullut tunnetuksi pohjalaisen lakeuden kuvauksistaan. Maiseman ohella hän maalasi ihmisiä, asetelmia ja kaupunkinäkymiä.\nOinonen Mikko 1883-1856 Oulunkylän vanhempaa taiteilijasukupolvea. Oinosen maalauksille oli tyypillistä veden ja vihreän luonnon kuvaaminen. Hän oli tavannut uutta maalaustyyliä edustavan Magnus Enckelin Pariisissa 1914 ja liittynyt niin kutsuttuun Septem-ryhmään. Ryhmälle oli tyypillistä, että sen piirissä keskityttiin soveltamaan rohkeasti sateenkaaren värejä sekä uusimpressionistisia väriteorioita käytäntöön. Kansallisten erikoispiirteiden korostaminen jätettiin puolestaan syrjään. Vaikka Oinonen edustikin suomalaisessa taiteessa uutta, niin sanottua puhtaan paletin kautta, liittyi hän aiheidensa puolesta vanhempaan Karjalan kuvaamisen traditioon. 1930-luvulla hän toimi taiteen opettajana Taideteollisessa keskuskoulussa ja Vapaassa taidekoulussa.\nOittinen Mauno 1886-1970 Vanhemman taiteilijapolven edustaja, kuvanveistäjä, jonka tunnetuin teos on Hyvinkäällä Nosturinhitsaajia työssään (1962). Kajaanissa on hänen veistämänsä Lönnrothin patsas. Hangossa Rantakallioilla sijaitsevan Oittisen Siirtolaismonumentin jalustassa on niiden 93 kunnan nimet, joista lähti siirtolaisiksi vähintään 10% väestöstä, ja siirtolaiseksi yleensä lähdettiin Hangon sataman kautta. Ylimpänä näkyy kolme lentoon kohoavaa kurkea. Teoksen toinen osa on Floridan Lake Worthissa. Siinä vain kaksi joutsenta laskeutuu. Mauno Oittinen muutti itsekin myöhemmin Yhdysvaltoihin. Sodanaikaiset rautasormukset (1940 järjestetty valtion kultakeräys kansalaisilta) suunnitteli kuvanveistäjä Mauno Oittinen. Jäljelle jääneitä sormuksia on myyty veteraanien hyväksi järjestetyssä keräyksessä 2006-2007. Veistoksia Helsingissä\nSirviö Kaisu 1954 Taidegraafikon suosima työtapa kivilitografia johtuu siitä, että litografian jälki on hyvin valööririkasta peittävästä läpikuultavaan. Sävyjen runsaus saa aikaan monivärisyyden vaikutelman sellaisessakin työssä, joka on vedostettu yhdellä värillä. Kivilaatan huokoinen aines toistaa värit hehkuvina ja hengittävinä. Tavoitteena on saavuttaa värien vahvaa intensiteettiä ja uniikkia, käsityömäistä jälkeä. Sirviö kuvailee tyyliään maalaukselliseksi, ja sanoo käytätävänsä välinettä vapauden, sattuman ja intuition kautta. Kuvissaan hän jäljittelee luonnon ihmettä, välillä se kasvaa kukkakedon tapaan - toisinaan luonto on läsnä symbolisemmin. katso\nTikkanen Maisa 1952 Tekstiilitaiteilija Maisa Tikkanen asui Oulunkylässä vuosina 1975-76 ja 78-79. Maisa Tikkasen teokset ovat materiaalisen aistillisia ja kertovat maailman tuntemisesta konkreettisesti. Huopa materiaalina on hyvin läsnä oleva nykyisenä virtuaali-ilmiöiden aikana. Toisaalta primitiivinen huovutustekniikka, joka tapahtuu ilman sen kummempia työvälineitä, sallii meditatiivisen otteen, jolloin väistämättä tulee ajatelleeksi elämän kiertokulkua. Tikkanen on käsitellyt kiertokulun teemaa esimerkiksi teoksissaan "Alfa" ja "Omega" sekä surutyönä syntyneessä teoksessa "Musta maa - valkoinen taivas". Elämä jatkuu, tavalla tai toisella. Ikuiset symbolit kuten spiraali, auringonkehrä tai risti ilmaisevat kollektiivisia perusajatuksia. Sattumallakin on osuutensa; Tikkasen intuitiivinen työskentely toimii rinnakkain valmiiksi ajatellun työn kanssa niin, ettei hän tarvitse juurikaan luonnoksia.\nTuhkanen Toivo 1877-1957\nTuhkanen vaikutti Oulunkylässä aina 1910-luvulta vuoteen 1941, jolloin hän muutti Kainuuseen. Tuhkanen oli käynyt samaa lyseota Larin-Kyöstin kanssa, ja jonka kanssa hänelle muodostui ystävyys, ja sitä kautta oli luonnollista, että hän päätyi asumaan Oulunkylään. Toivo Tuhkasen erikoisalaa olivat vaara- ja järvimaisemat, joita hän alkuperäisellä kotiseudullaan kesäisin asuessaan maalasi. Etenkin 1930-luvulla Tuhkanen maalasi useita muotokuvia muun muassa opettajakollegoistaan ja Helsingin yliopiston professoreista. Säveltäjä Jean Sibeliuksesta häneltä on hienot maalaukset. Kainuun museon näyttelyn kuvia\nVierimaa Juhani 1947 Kirjastojen näyttelyistä tunnettu oulunkyläläinen, joka myös valokuvaa.\nVirtanen Kaapo (1866-1959) Taiteilijasta on jäänyt vain vähän tietoa, lähinnä mainintoja yhteyksistä Oulunkylän vanhempaan taiteilijayhteisöön. Kaapo Virtasen perikunta on tallettanut Hämeenlinnan Taidemuseoon seitsemän Kaapo Wirtasen Hämeenlinna-aiheista luonnosta 1930 – 40 -luvuilta sekä vuodelta 1907. Lisäksi taidemuseoon talletettuna 22 teosta yksityiskokoelmista. Teoksia on myös Tampereen taidemuseon kokoelmissa. Hän on myös maalannut Kytäjän kirkon saarnastuolin, johon hän on ikuistanut kaksitoista opetuslasta malleinaan kytäjäläisiä miehiä.\nOulunkylän taiteilijat - Oulunkylän kotisivu - Muistelu Oulunkylän vanhasta taiteilijatalosta - Ota yhteyttä!


PlayStation-pelaajia odottaa ritarillisuus huhtikuussa, skeittitähteys ensi viikolla / Uutiset / pelaaja.fi\nHuhtikuu on vahvistunut kuukaudeksi, jolloin jo Wii U:lla, 3DS:llä ja pc:llä tavattu Shovel Knight rynnistää PlayStationeille. Kehittäjä Yacht Club Gamesin mukaan peli saadaan Pohjois-Amerikan PlayStation Storeen 21. huhtikuuta, eli Euroopassa sen pitäisi olla saatavilla päivää myöhemmin.\nPelaamaan Shovel Knightia tullaan pääsemään niin PlayStation 4:llä, 3:lla kuin Vitallakin. Aiempiin versioihin nähden tiedossa ei pitäisi olla erityisen suurempia sisällöllisiä muutoksia, mitä nyt Kratos on päädytty lisäämään PlayStation-versioihin yhdeksi bonuspomoksi. Ominaisuuksiltaan peli kyllä tukee PlayStationeilla lisäksi tallennusten siirtoa alustalta toiselle.\nMikäli 2D-loikinnan sijaan sivulta kuvattu skeittailu on kuitenkin enemmän juttusi, kannattaa silmiään pitää auki jo ensi viikolla. Maaliskuun 4. päivä PlayStation 4 ja Vita saavat nimittäin OlliOlli 2: Welcome to Olliwoodin. Uusi OlliOlli-osa on monipuolistamassa muun muassa pelisarjan kenttärakennetta ja tarjoilemassa joukon kokonaan uusia komboja, joilla näyttää taitojaan. Neljän pelaajan paikallista yhteistyötäkin tuetaan.\nLähde: Yacht Club Games (Twitter)\nAtomi\tTo, 02/26/2015 - 21:50\nHei nyt on vuosi 2015... Peli olisi ollut täydellinen yli 20 vuotta sitten.\nMarioysikax\tTo, 02/26/2015 - 22:10\nShovel Knight oli kyllä yksi parhaista peleistä mitä pelasin viime vuonna ja minulla vasta on steamin kirjasto täynnä juuri sitä indiepikselipaskaa että. Soundtrackkikin tuli hommattua.\nPanthour89\tTo, 02/26/2015 - 23:01\nSoundtrackia en hommannu, (joka on sekin aivan täyttä timanttia) mutta muuten samoilla linjoilla. Tykkäsin tästä niin paljon, että omalla listalla menee heittämällä viime vuoden top 5:een. Kratos loppupomona on kyllä aika mielenkiintonen. :D\nzappah\tPe, 02/27/2015 - 10:15\nHöh, luulin jo että nämä olisi olleet niitä seuraavan kuun ilmaispelejä kun jäsenyys vielä ensi kuun puolelle voimassa mutta ei. Shovel Knight on kiinnostanut jo pitkään. Onneksi myös Rogue Legacy osoittautui loistavaksi teokseksi vaikka siitä olin vain vähän kiinnostunut aluksi.\nkurrinen123\tPe, 02/27/2015 - 11:04\nShovel knight maksaa sen verran vähän, että mielummin ostaa sen itse, kuin ottaa plussasta.\nzappah\tPe, 02/27/2015 - 18:24\nHmm... Toisaalta tässä (ehdotuksessa) tulee myös ilmi se ongelma joka itseä vaivaa näissä vuokrapeleissä. Ei niitä omista vaan edelleen ne voi myös ostaa omakseen sillä hinnalla mikä kaupasta löytyy.\nXbox 360:llä taas ne "ilmaispelit" on ihan samoja versioita kuin kauppapaikasta ostetut, eivätkä vaadi aina Goldia toimiakseen. Paitsi Onella, kun MS:n piti seurata tuota huonompaa mallia, jonka käytön toki ymmärrän liikeyhtiötoiminnan kautta. Ei vain ole se paras vaihtoehto kuluttajille, jos näistä kahdesta valitaan.\nToisaalta taas jos saa Plussan kautta pelin käyttöönsä, niin tuntuu jollain tapaa typerältä maksaa siitä uusiksi. Vaikka sitä kuitenkin tekee jo X360:llä. Sillä erotuksella, että kaikkea ei ehdi ostaa itse vaan vain ne kiinnostavimmat (varsinkin ne, jotka ehtivät alennusmyynteihin ennen "ilmaisjakelua").\nNyt kun asiaa taas enemmän miettii niin yhä enemmän alkaa ärsyttämään tämä nykyinen tyyli. Pitäisiköhän sitä alkaa ostamaan myös PS4:lla samaan tyyliin noita pelejä kuin X360:llä ja tietyllä tapaa unohtaa nuo Plus-pelit.\nKukko\tLa, 02/28/2015 - 00:25\nLainaus käyttäjältä AtomiHei nyt on vuosi 2015... Peli olisi ollut täydellinen yli 20 vuotta sitten.\nEn väitä etteikö olisi hyvä peli kyseessä, kun en ole pelannut, mutta olen kokenut jo nämä pikselipelit jo melkein 30 vuotta sitten. Nykypäivänä "huippupelejä", aikoinaan kolmetoista tusinassa. Niin ajat muuttuvat ja mihin konsolien ja pc:n tehot menevät? Indiepikselipaskaan jota tehtiin aikanaan 8-bittisellä Nintendolla. Hienoa. Hipsterit voisivat jo vähitellen kuolla poikkeen, joka alalta.\nzappah\tLa, 02/28/2015 - 11:54\nEn väitä etteikö olisi hyvä peli kyseessä, kun en ole pelannut, mutta olen kokenut jo nämä pikselipelit jo melkein 30 vuotta sitten. Nykypäivänä "huippupelejä", aikoinaan kolmetoista tusinassa. Niin ajat muuttuvat ja [b]mihin konsolien ja pc:n tehot menevät?[/b] Indiepikselipaskaan jota tehtiin aikanaan 8-bittisellä Nintendolla. Hienoa. Hipsterit voisivat jo vähitellen kuolla poikkeen, joka alalta.\nTiedän että tällainen väittely on turhaa teidänlaisenne kanssa mutta otan nyt tuon vahvistamani lauseen verran osaa: Meinaatko että tehot jotenkin kuluvat kun pelataan pikselipelejä? :D\nSitä paitsi itsekään en pelaa laajasta pelimaustani huolimatta ihan kaikkea, joten pitäisikö minun alkaa itkemään kun Japanista pukkaa niitä anime-ihq -pelejä, joihin "konsolien ja pc:n tehot menevät"? :D Mieti vähän mitä heittelet, ihan niin kuin kaikki muutkin jotka tällaisesta aina valittavat. Meinaatko ihan oikeasti että ne pikselipelejä tekevät tekisivät uutta Crysista mikäli jättäisivät sen Shovel Knightin (tai vastaavan) tekemättä? Logic, is there any?\nMikäli taas olet niitä, jotka ensimmäisten joukossa hakivat koneensa next-genin lumoissa niin se on voi voi. Jokainen järkeään käyttävä pystyy ennakoimaan sen verran että ymmärtää ettei ne alkutarjonnat ikinä ole mitään kauhean erikoista. Sitä paitsi isompi ongelma on mielestäni se, että samoja pelejä siellä on ne "next-gen"-kamakin ollut tähän asti. Tämä vuosi onneksi tuo paljon kovaa pelattavaa, vaikka niistäkin kovimmista suurin osa jatko-osaa tai vastaavaa. Ja pc:llä indie-puoli on ihan erillinen alueensa, joka ei kyllä mitenkään ole pois muista "oikeista" peleistä. Ei se kyllä ole konsolipuolellakaan mutta pc:llä ero on jollain tapaa mielestäni vielä selkeämpi.


Hyve | Kehity pienryhmässä Pirkkala, Tampere\nHyveen pienryhmät koostetaan 3–5 henkilöstä, joilla on samankaltaiset tavoitteet. Ryhmää vetää kokenut valmentaja, joka on aihealueen asiantuntija. Pieni ryhmä tarjoaa sopivassa suhteessa henkilökohtaista ohjausta ja vertaistukea. Valmentaja pitää motivaation korkealla antamalla myös ryhmän sisällä henkilökohtaisia harjoitteita ja haasteita. Kyseessä on todella palkitseva harjoituskokemus, jossa yhdistyvät vertaisryhmä ja huippuvalmennus.\nTarjoamme ryhmiä, joissa pääpainotuksena ovat kolme tärkeintä kategoriaa: voimaharjoittelu, kunto eli kestävyysharjoittelu sekä toiminnallisuus. Pienryhmän voit aloittaa tulemalla demotunnille yksin tai vaikka kaverisi kanssa. Näin saat tietää, millaista toiminta on. Meille tulee koko ajan uusia pienryhmäaikoja. Otathan rohkeasti yhteyttä, jos haluat kustannustehokkaan tavan harjoitella valmentajan kanssa.\nAikataulut joustavat sinun arkeesi\nSinulla on mahdollisuus osallistua kerran tai kaksi kertaa viikossa mukaan pienryhmiin. Valmentajamme auttavat rakentamaan sinun arkesi mukaisen aikataulun harjoittelulle esimerkiksi yhdistelmällä Hyveen ryhmäliikuntatunnit osaksi pienryhmävalmennustasi. Näin maksimoit hyödyt jäsenyydestäsi ja kehityksestäsi.\nVaraa aika niin rakennetaan juuri sinulle sopiva aikataulu!\nSoita Juholle 0414351518\nTiistaisin klo 18.30 Keskiviikkoisin klo 17.45\nOletko kärsinyt selkäkivuista? Toiminnallisuus-pienryhmässä saat kustannustehokasta aktiivikuntoutusta valmentajan johdolla. Pienessä ryhmässä harjoittelu muokataan kullekin sopivaksi.\nHyve Tampereen kuntosali Pirkkalassa on todella monipuolinen harjoituspaikka, jossa pienryhmävalmennus nousee aivan uudelle tasolle. Kuntopienryhmissä hyödynnämme mm. reaaliaikaista sykeseurantaa, jonka avulla kohdennamme pienryhmässä harjoittelun jokaista osallistujaa optimaalisesti kehittäväksi.\nVoima-pienryhmissä pystymme yksilöimään harjoittelun erikoistankojen avulla, jos esimerkiksi olkapäävaiva estää normaalilla tangolla harjoittelun.


Aktiviteetit kohteessa Lahti Region - 8 osumaa\n28 Kesä 2021 - 31 Elo 2021\n10-50 henkilöä, Melonta, SUP-lautailu [...] Melontakeskus sijaitsee n. 4 km keskustasta Vesijärven rannalla Kahvisaaressa, johon siltayhteys. Melontakeskuksesta on vuokrattavissa yksikkökajakkeja, kaksikkokajakkeja, avoka... Lue lisää\nMuseot, Nähtävyydet, Salpausselkä Geopark [...] Suomen Melontamuseo sijaitsee Kahvisaaressa, Niemen venesatamassa Vesijärven rannalla. Melontamuseon visiona on toimia suomalaisen melonnan tulevaisuuden muistina. Museon kokoel... Lue lisää\nTainionvirran kalastuspaikat ja melontareitti\nKalastus, Melonta, Vesille Kaunis Tainionvirta on tyypiltään rauhallinen virta joka kulkee vaihtelevien maisemien halki, alueella on niin peltoja kuin mäkisiä metsiköitäkin. Kalastaminen onnistuu ilman ka... Lue lisää\nMelonta, Ulkoalueet, Vesille Vellamo Melontastadion sijaitsee suojaisen Joutjärven rannalla, kävelymatkan päässä Lahden keskustasta. Joutjärvellä on kilometrin mittainen melontarata ja joka kesä järvellä jä... Lue lisää\nLahti Region (7) Hartola (1) Hollola (1) Lahti (4) Padasjoki (1)\nBuild: 14.4.2021 11:03:12, Host: online3core17, DB: o3.cbguide-7683.cbischannel-23849.v1 online3data04.db.citybreak.com:8080, Controller: TodoResult, Action: Index


Sairaanhoitajaopiskelijalta paljastava kirjoitus Savon Sanomissa: "Vastaukset googlesta"\nJUURI NYTNosturialus kaatui Louisianassa – yksi kuollut, 12 kateissaMoni pelkää perheen perustamista turhaan – Kuusi kysymystä paljastaa, olisiko nyt aika\n02.05.2017 klo 13:36\n- Tämän kaltaisia viestejä on tullut muualtakin, Tehyn koulutuspäällikkö Juha Kurtti kertoo.\nSairaanhoitajaopiskelija Minna Huovinen ilmaisi Savon Sanomien mielipidepalstalla huolensa sairaanhoitajakoulutuksen laadusta.\nTehyn tutkimuspäällikkö Juha Kurtti kertoo, että vastaavanlaisia viestejä on tullut aiemminkin. Kurtin mukaan kaikkea opetusta ei tulisi siirtää verkkoon.\nAmmattikorkeakouluihin on kohdistunut Tehyn mukaan viime vuosina säästöpaineita. Kuvassa sairaanhoitaja ja influenssarokote. ATTE KAJOVA\nKuopiossa Savonia-ammattikorkeakoulussa viimeistä vuotta sairaanhoitajaksi opiskeleva Minna Huovinen ilmaisi Savon Sanomien mielipidepalstalla vappuaattona huolensa sairaanhoitajakoulutuksen laadusta.\n- Koulussa on ollut todella vähän opetusta. Lukujärjestyksissä on usein tyhjiä viikkoja, ja useana koulupäivänä tunteja on vain muutama. Oppitunnit loppuvat lähes aina noin tunti ennen suunniteltua päättymisaikaa, ja usein niitä myös perutaan, Huovinen kirjoitti.\nHuovinen kertoi, että erityisesti laajat opintokokonaisuudet, kuten anatomia ja fysiologia sekä lääkehoito, suoritetaan lähes täysin itsenäisenä opiskeluna.\n- Lähtökohtaisesti kaikki kurssit on helppo päästä läpi riippumatta siitä, onko todellisuudessa mieleen jäänyt mitään, Huovinen raportoi.\n- Erityisesti netissä tehtävät kokeet ovat lähinnä turhia muodollisuuksia, sillä vastauksethan voi aina googlettaa vaikkapa porukalla, Huovinen jatkoi ja lisäsi, että säästötavoitteet ovat karsineet lähiopetuksen ja ohjauksen minimiin.\nKaikkea ei voi siirtää verkkoon\nTehyn tutkimuspäällikkö Juha Kurtti kertoo Iltalehdelle, että vastaavantyyppisiä viestejä on tullut muualtakin.\n- Viestit ovat olleet sen kaltaisia, ettei opetuksen laatu ole kaikilta osin niin korkea kuin aiemmin. Huoli on siitä, tuottaako tutkintoon johtava koulutus edelleen riittävän osaamisen, kun opetuksen muodot kovasti monipuolistuvat.\nKurtin mukaan sairaanhoitajakoulutuksessa tulisi katsoa tarkkaan, mitkä teemat edellyttävät niin sanottua kontaktiopetusta.\n- Kaikkea ei voi siirtää verkkoon.\nKurtti harkitsisi myös loppukokeen käyttöönottoa.\n- Nyt on opinnäytetyö, mutta ei osaamista ja taitoa mittaavaa loppukoetta.


Markkinoinnin automaatiojärjestelmän valitseminen kansainvälisessä B2B-liiketoiminnassa : Case: Assetti\nHirsimäki, Rolle (2017)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli selvittää, mikä markkinoinnin automaatiojärjestelmä sopii parhaiten kansainvälistä B2B-liiketoimintaa harjoittavan yrityksen käyttöön. Tarkempana tavoitteena oli löytää järjestelmä nimenomaan myynnin tueksi asiakaspolun alkuvaiheeseen. Tarkoituksena oli myös selvittää, miten käytettynä ja millaisella markkinointiviestinnällä automaatiotyökalu tukee liidien generointia, myyntiä ja markkinointia parhaiten. Opinnäytetyön toimeksiantajana toimi Assetti (Nasta Technologies Oy).\nTeoriaosassa käytettiin lähteinä kattavasti eri verkkolähteitä, artikkeleja ja e-kirjoja sekä myös uusia aiheeseen liittyviä kirjoja. Varsinaisesta markkinoinnin automaatiosta on olemassa toistaiseksi hyvin vähän painettua kirjallisuutta. Empiirisessä osiossa haastateltiin neljää kansainvälistä B2B-liiketoimintaa harjoittavaa suomalaista yritystä, joilla on käytössä markkinoinnin automaatiojärjestelmä. Haastattelut toteutettiin puolistrukturoituina haastatteluina ja analysoitiin pohjautuen teoriaosuuteen.\nLopputuloksena syntyi suositus siitä, mikä markkinoinnin automaatiojärjestelmä olisi toimeksiantajalle sopiva työkalu asiakaspolun alkupäähän. Suosituksena tuli myös ehdotuksia siitä, miten järjestelmän käyttöönoton jälkeen kannattaa toimia, jotta markkinoinnin automaatio saadaan liikkeelle tehokkaasti.


Rehunkorjuun aloituksen kiperiä kysymyksiä | ProAgria Länsi-Suomi\nEtusivu » Blogit » Länsi bloggaa » Rehunkorjuun aloituksen kiperiä kysymyksiä\nRehunkorjuun aloituksen kiperiä kysymyksiä\nKevät on ollut hyvinkin erikoinen kasvuolosuhteiltaan. Nyt ensimmäisen rehunkorjuun aloitusaika hämmentää monia Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa. Tilat, jotka tekivät viimeisinä vuosina 700:n D-arvolla rehua kesäkuun alkupäivinä, ovat joko nyt peittelemässä siilojaan, tai juuri tekemässä rehua, tai vasta kävelevät niittokoneen kupeessa raapien päätään. Polttelee, polttelee, mutta kannattaako mennä vieläkään?\nLuottaisiko korjuuaikanäytetuloksiin, jotka näyttävät vielä pari päivää sitten 730-750 D-arvoja, vai tuijottaisiko enemmänkin timotein piilossa olevia päitä. Entäs vanhan kansan syreenit, nehän kukkivat juuri? Ja mitä sanoo sääennuste, entäs jos tuleekin sadetta? Otanko urakoitsijan nyt vai uskallanko siirtää muutamalla päivällä? Jos rehunkorjuussa menee kolme päivää tai viisi päivää per kerta, kannattaisiko aloittaa jo silloin, kun D-arvo on liiankin korkea? Miten suhtautua siihen, kun naapuritkin tekevät jo rehua? Massaa tulee satoja kuiva-ainekiloja per päivä ja pituutta useampi sentti. Kannattaisiko odotella, jos on taas kuiva keskikesä ja heikko kakkossato savimailla?\nOikean korjuuajan löytäminen huippulaadun ja huippusatotason saavuttamiseksi on kompromissi edellisten kysymysten kesken. Luottaisin edelleen maalaisjärkeen ja katsoisin kalenterin päivämäärän sijaan erityisen tarkasti timotein kehitysastetta. Jos seoksessa on eteläisen tyypin timotei kuten Grindstad, lähtisin 700:n D-arvon korjuuseen jo ennen ensimmäisiä timotein tähkiä. Jos kasvustossa on nurmi- tai ruokonadan valta, harkitsisin lievää aikaistamista seossuhteen perusteella. Tai jos on kyseessä vahvasti apilaiset mutta myös väkilannoitusta saaneet nurmet, myöhäistäisin apiloiden takia vain 1-2 päivällä. Jos kyseessä on typensidontaan perustuva viljelytaktiikka, odottelisin vielä rauhassa. Typensidonta pääsi kunnolla käyntiin vasta viime viikkoina, kun maat lämpenivät. Katsoisin seudun korjuuaikanäytteitä ja vertaisin omien peltojen näytteitä niihin –sekä timoteihavaintoihin. Kun säätila näyttäisi säilyvän vilpoisana, ei D-arvo silloin romahda päivässä tai kahdessa mitenkään dramaattisesti. Lännen nurmiasiantuntijat auttavat mielellään myös akuuteissa nurmipohdinnoissa (yht.tiedot alla).


Usein Kysyttyä - KuohuSpa - Ulkoporealtaat\nTäältä löydät vastauksia usein esitettyihin kysymyksiin\nOnko altaiden eristeissä eroja eri toimijoiden välillä?\nSuomen ulkoporeallasmarkkina on todella nopeasti kasvava toimintaympäristö. Kuten kaikissa nopeasti kasvavissa markkinoissa myös tässä on alalle pesiintynyt toimijoita jotka eivät tarjoa laadultaan riittäviä tuotteita Suomen haastaviin olosuhteisiin. Erityisesti eristeasiat pitää ottaa markkinallamme vakavasti ja näissä olemmekin markkinoiden edelläkävijä, niin eristekerrosten määrässä kuin eristevahvuudessakin. Jotkin toimijat tarjoavat kolmi- tai jopa nelikerroseristystä altaisiinsa eristevahvuutta avaamatta. Altaissamme on erittäin laadukas polyuretaani/solukumieristys kolmessa kerroksessa eristevahvuuden ollessa noin 80mm. Monikerros eristys on paras tapa eristää allas toisin kuin vanhanaikainen tapa täyttää koko välitila eristevaahdolla, jolloin altaan huoltaminen on mahdotonta tai hyvin kallista.\nKuinka paljon allas kuluttaa sähköä?\nAltaan sähkönkulutukseen vaikuttaa aina merkittävästi altaan eristys, altaan koko, käyttöaktiivisuus sekä altaan sijainti. Nyrkkisääntönä voidaan pitää noin 0,80-1€ vuorokausikulutusta per 1000 l keskiarvona vuoden ympäri. Esimerkiksi noin 1000 litran allas kuluttaa noin 300€ vuodessa sähköön.\nMinkälaisen pohjan allas tarvitsee?\nAltaan pohjan tulisi olla tasainen ja riittävän tukeva. Ulkoporealtaan paino täytenä lasketaan lisäämällä altaan tyhjäpainoon sen vaatimat vesilitrat. Näin pienestäkin altaasta tulee hyvinkin äkkiä 1500kg painava kokonaisuus. Pohjan tulisi ehdottomasti olla routimaton, eikä allas saa päästä vajoamaan. Hyviä vaihtoehtoja ovat noin 30-40cm korkea sorapeti tai 10-15cm paksu betonilaatta. Lisäksi suosittelemme vielä 30-50mm paksua Finnfoam (tai vastaavaa) eristelevyä, jonka päälle allas lasketaan. Altaan voi asentaa myös terassin päälle, tällöin riittää pelkkä eristelevy. HUOM! Muista aina varmistaa terassin kantavuus!\nMiten allas asennetaan?\nAltaat toimitetaan normaalisti postirahdilla, jolloin tuote on kuormalavalla pystyasennossa. Tästä tuote tulee siirtää sille suunnitellulle paikalle ja laskea edellä kuvatun tyyliselle pohjalle. Allasta ei liitetä suoraan viemäriverkkoon, eikä allas tarvitse kiinteää tulovesijohtoa. Allas tarvitsee kuitenkin liitännän suoraan sähköverkkoon, ja asennuksen tulee olla valtuutetun sähköasentajan tekemä.\nKuinka käytän allaskemikaaleja oikein?\nUlkoporealtaan puhdistukseen on olemassa muutamia erilaisia vaihtoehtoja. Altaisiimme on saatavana kemiallinen puhdistus bromipuhdistuksella, aktiivihappipuhdistuksella tai perinteisellä klooripuhdistuksella. Veden pH-arvoa sekä puhdistusaineen arvoja tulee seurata aktiivisesti mittalaitteen avulla. Käytä tablettien annostelussa AINA kelluvaa annostelijaa! Jokaisen järjestelmän kanssa veden laatua tulee seurata ja tarkistaa altaan kulloinenkin tasapaino aina ennen käyttöä. Lisävarusteena hankittavissa oleva ICO-WiFi helpottaa tätä työtä merkittävästi, sillä se lähettää veteen liittyvää dataa reaaliajassa mobiililaitteeseesi.\nBromitabletti asetetaan kelluvaan annostelijaan n. 1 kertaa viikossa 1000 litraa kohden, altaan käytöstä riippuen. Mitä kuumempi vesi, sitä nopeammin tabletti liukenee. Myös pumppujen käyttö nopeuttaa tabletin liukenemista. Kloorirakeita voi käyttää lisäksi tukemaan vedenpuhdistusta altaan oltua kovalla käytöllä. Lisäksi shokkiklooraus tulee suorittaa aina vedenvaihdon yhteydessä.\ntabletti lisätään jokaista 1000 litraa kohden kolmen päivän välein. Altaan koon kasvaessa on annostelutiheyttä lisättävä. Järjestelmää käytettäessä on muistettava että aktiivihapen teho ei riitä tuhoamaan kaikkein sitkeimpiä epäpuhtauksia ulkoporealtaista. Tämän takia shokkiklooraus vedenvaihdon jälkeen on erittäin tärkeää. Suosittelemme shokkikoorausta tehtäväksi kuukausittain. Kuitenkin kaikkein lievimpänä kemikaalina aktiivihappi sopii erityisesti käyttäjälle jonka iho on herkkä.\non perinteisin vaihtoehto altaan puhtaanapitämiseen. Klooritabletti asetetaan kelluvaan annostelijaan n. 2 kertaa viikossa 1000 litraa kohden, altaan käytöstä riippuen. Mitä kuumempi vesi, sitä nopeammin tabletti liukenee. Myös pumppujen käyttö nopeuttaa kloorin liukenemista. Lisäksi shokkiklooraus tulee suorittaa aina vedenvaihdon yhteydessä.\nKuinka usein vesi tulisi vaihtaa?\nVeden vaihtoväli riippuu hyvin paljon altaan käytöstä. Lähtökohtaisesti vesi suositellaan vaihdettavaksi noin 3-4kk välein. Veden vaihdon yhteydessä myös altaan suodatin/suodattimet tulisi vaihtaa uusiin. Allas vesi kannattaa vaihtaa myös mikäli altaaseen päätyy merkittäviä määriä ulkopuolisia epäpuhtauksia.\nKaikki ulkoporealtaamme tulevat 2 vuoden takuulla.\nKuinka kotiinkuljetuksemme toimii?\nKaikki rahtimme kulkevat Postin kautta. Rahti sisältää aina toimituksen asiakkaan pihalle saakka ja purku suoritetaan perälautapurkuna. Asiakkaan vastuulla on tuotteen tarkistaminen ennen rahtikirjan allekirjoittamista. Allekirjoituksella virhevastuu siirtyy kuljetusliikkeeltä asiakkaalle. Mikäli tuote on hajonnut rahdin aikana eikä rahtikirjoissa ole merkintää on asiakas tästä vastuussa. Kuljetusliike ei avusta tuotteen paikalleen siirtämisessä, joten asiakkaan on hoidettava se itse. Voit myös kysyä HIAB nostoautorahtia, jolloin allas on mahdollista nostaa suoraan paikalleen.\nMITEN ALTAIDEN HUOLTO VIKATILANTEISSA JÄRJESTYY?\nKoko Suomen kattavan huoltoverkoston löydät osoitteesta www.poreallashuolto.fi


”Kotiseutu ei ole ainoastaan paikka, maisema tai näköala. Se ei ole ainoastaan kylä, kaupunki, kukkula tai järvenranta. Se on samalla syvintä itseämme. Se on määräävä tekijä suurelle osalle meidän henkistä olemustamme. Me emme missään saa niin voimakkaita vaikutuksia luonnosta kuin siellä elomme ensimmäisinä aamuina, iltoina ja keskipäivinä. Ja senkin jälkeen, kun me olemme kauas suureen maailmaan majoittuneet, se säilyttää meihin oman salaperäisen, luonnonmystisen vaikutuksensa.”\n”Jälkimaailma, seiso täällä omalla pohjallasi äläkä luota vieraan apuun.”\n6. joulukuuta 2018 klo 13:51


Anna WordPress-sivustollesi jonkin verran leimahtaa | Martech Zone\nOlin etsinyt jo jonkin aikaa laajennusta, joka näyttäisi artikkeliemme kokonaisvaikutuksen ja yksilöllisen vaikutuksen sosiaaliseen mediaan. Numeroilla on merkitystä… Ne osoittavat luottamusta, auktoriteettia ja suosiota. Jos sinulla on artikkeli, jossa on paljon jaettuja tietoja, ihmiset lukevat todennäköisemmin kyseisen artikkelin - ja jakavat sen todennäköisemmin.\nenter leimahtaa. Sosiaalinen jakaminen on tärkeää, ja Flare on kyse tyylikkään ratkaisun luomisesta sille. Flare on täydellinen blogeille, uutissivustoille ja kaikille, joilla on sisältöä, jota pitäisi jakaa sosiaalisen jakamisen sovellus toivoimme, että meillä olisi aina ollut.\nFlare on erittäin hyvin kirjoitettu WordPress-laajennus joka näyttää tyylikkään sosiaalisen jakamisen palkin. Flare tuo jakamiseen minimaalisen ja häiritsemättömän muotoilun ja on samalla tehokas jakamaan osakkeita ja seuraajia. Flare reagoi lukijaan ja liikkuu käyttäjän kanssa, kun he liikkuvat sisällön läpi. Flare voidaan konfiguroida vastaamaan tavoitteitasi ja yleisöasetuksiasi.\nFlare on tällä hetkellä beetaversiossa ja voit lataa ja asenna se WordPressiin veloituksetta. Flaren kehittäneet ihmiset tekivät erinomaista työtä pitääkseen sosiaalisen palkin nopeana - ja työntämällä sitten tallennetut tiedot takaisin metatiedoina WordPress -asennuksessasi. Pystyimme tunnistamaan muuttujat ja itse asiassa integroimaan ne suoraan hakemisto- ja luokkasivuillemme - mikä oli mukava osoitus artikkelin suosiosta.\nTästä postauksesta lähtien jäljellä on vain 34 paikkaa Flaren ostamiseen 79 dollarilla-se on 100 dollaria Flaren 1 vuoden tilauksesta, kun se on poistunut beetasta ja kirjoittajat päivittävät sen lisäominaisuuksilla!\nTunnisteet: emailleimahtaapitäämäntyretweetjakopalkkisosiaalinen osuuskompastella\n29, 2013 6: 00 AM\nUpea viesti Doug! Kiitos, että jaoit upean vinkin ...\n29, 2013 9: 31 AM\nVoit lyödä vetoa! Ja näin juuri heidän uuden järjestelmän hiipivän huipun, joka on alusta-agnostinen…. hienoja juttuja!\nSyyskuu 14, 2013 klo 11: 27 AM\nJoo! Luin alustan agnostiikasta ja olin todella vaikuttunut siitä, että foorumi itse voi muokata sitä, miten transmediatarina kerrotaan!


04.06.2017 vuoteen yksityinen asia asuja lähellä uusikaarlepyy\n250 turvapaikanhakijaa tuotiin yllättäen suomalaiskylän He vain Mutta eihän mikän ole täydellistä, mutta tämä on lähellä sitä. Tampere on paras paikka, mutta koulu saattakin olla eri asia. Pietarsaari, uusikaarlepyy, pedersöre Luoto sotel,79 sotel. Köyhyys nykypäivän suomessa essee Sä Uusikaarlepyy - Ilmatieteen laitos Ihmiselle mahdollisuuden elä tavallista elämä ja asua itsenäisesti. Jotka kunnat, kuntayhtymät ja yksityiset palvelutuottajat ylläpitävät. Kuin mahdollista kaikissa Suomenruotsalaisilla alueilla, lähellä asiakkaiden kasvupaikkakuntia. Väliaikainen vastaanottokeskus perustettiin yksityisen, aktiivikeskus kiinteistö Oy: n tiloihin viime viikolla. Tuettu asuminen on asumismuoto, jota tarjotaan erikseen tai ryhmäkodin yhteydessä. Eskoo ylläpitä toimintapisteitä eri kunnissa. Palvelusuunnitelma Hoito- ja palvelusuunnitelmia sädetän erilaisissa lainsädännöissä, kuten esim. Pätettäessä vajaakuntoisen asioista tehdän henkilökohtainen kartoitus, arviointi ja käsittely tilanteesta. Tässä yhteydessä on myös selvitettävä, mitkä palvelut ovat maksullisia ja mitkä palvelut ovat toimivaltaisina erityishuoltopalveluina maksuttomia. Omaishoidolla tarkoitetaan kokonaisuutta, joka muodostuu tarpeellisista palveluista hoidettavalle sekä hoitopalkkiosta, lomasta ja palveluista, jotka tukevat omaishoitajan tehtävä.\nYksityinen asia asuja lähellä uusikaarlepyy - Xxx Uskoton Kekolahti\nKustannukset niiden hankintaan korvataan. Jaa artikkeli: Väliaikainen vastaanottokeskus perustettiin yksityisen Aktiivikeskus kiinteistö Oy:n tiloihin Kirkkonummen Evitskogiin viime viikolla. Pietarsaaressa on Eskoon palvelukoti, autistisille henkilöille tarkoitettu asuminen. Halutaan antaa mahdollisuuksia sosiaalisiin kanssakäymisiin toisten ihmisten, ryhmien ja erilaisten tilanteiden kanssa yhteiskunnassa sekä antaa henkilölle työkaluja sellaisten tilanteiden hallintaan. Kunnat märittelevät talousarvionsa puitteissa muun muassa matkoihin oikeuttavat kriteerit, matkojen märän sekä asiakkailta perittävät maksut matkoista Tukihenkilö Tukihenkilöä voidaan käyttä vammaispalvelun tukitoimenpiteenä, kun vajaakuntoinen henkilö tarvitsee toisen henkilön tukea pästäkseen ulos aktivoitumaan yhteiskunnassa. Paikallinen DUV-yhdistys järjestä kesäaikaan monta leiriä.\n0 ajatuksia “Yksityinen asia asuja lähellä uusikaarlepyy”


TV-KY Uutisvirta: helmikuuta 2016\nKaksi tuulivoimaonnettomuutta Yhdysvalloissa\nYhdysvalloissa sattui tällä viikolla kaksi tuulivoimalaonnettomuutta. Aiemmin kirjoitimme kuinka tuulivoimaloita on kaatuillut hiljattain myös esimerkiksi Ruotsissa (TVKY: Tuulivoimala kaatui Ruotsissa) ja Tanskassa (TVKY: Tuulivoimala romahti Tanskassa).\nEnsimmäisessä onnettomuudessa tuulivoimala kaatui ja romuttui (Kuva 1). Kysymyksessä on ilmeisesti Vestasin toimittaman tuulivoimalaitos (Vestas)\nKuva 1: Yhdysvalloissa romahtanut tuulivoimala (Daily Tribune)\nToisessa onnettomuudessa tuulivoimalan lapa rikkoutui (Kuva 2).\nKuva 2: Katkennut tuulivoimalan lapa (Daily Tribune)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1S8wfcB\nLähettänyt TVKY klo 10.13 Ei kommentteja:\nHartolassa radioamatööri haki rakennuslupaa 36 metriä korkealle mastolle. Rakennuslupa evättiin ja perusteluissa todetaan, ettei masto sovi maisemaan (Radioamatöörimastoa koskeva päätös). Sama Hartolan kunta myönsi luvan neljälle tuulivoimalalle. Voimaloihin kriittisesti suhtautuvien mielestä voimalat eivät sovi maisemaan (Valitus).\nHartolan kunta antoi luvan rakentaa neljä tuulivoimalaa, mutta radioamatööri jäi ilman rakennuslupaa. Kuvassa havainnollistettu tuulivoimalan ja radiomaston mittasuhteet:\nKuva: Hartolan rakennusluvan saaneet tuulivoimalat\nsekä ilman lupaa jäänyt radioamatöörin masto\nLaajemmin havainnollistusta suomalaisista tuulivoimaloista (TVKY: Valokuvia ja videoita suomalaisista tuulivoimaloista)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1PZRzfA\nLähettänyt TVKY klo 6.07 Ei kommentteja:\nTuulivoimaloista alle prosentti kiinteistöverona Luhangan kunnalle\nMonet kuntien päättäjät ovat huomanneet, että tuulivoimalat ovat kunnille taloudellinen pettymys (Yleisradio: Tuulipuisto ei ole lottovoitto kunnalle eikä asukkaille).\nTarkastelimme Luhangan Latamäkeen rakennetun kuuden Vestas V112 tuulivoimaturbiinin muodostaman tuulivoima-alueen tuloja tuulivoimayritykselle ja Luhangan kunnalle (TVKY: Luhanka Latamäki).\nLatamäen tuulivoima-alue maksoi vuonna 2015 Luhangan kuntaan alle prosentin verrattuna tuulivoima-alueen saamiin tuloihin: Kuva 2. Tuulivoimala-alueen tuloista noin 71% oli yritystukia.\nKuva 2: Luhangan kunnan tulot tuulivoima-alueesta (Data)\nTuulivoima-alueesta luvattiin noin 120 000 euron kiinteistöverotulot Luhangan kunnalle (Joutsan Seutu 24.9.2014), mutta toteuma jäi alle puoleen luvatusta (Joutsan Seutu 1.12.2015).\nLue tarkemmin: (TVKY: Luhanka Latamäki)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/20JOCVu\nLähettänyt TVKY klo 13.29 Ei kommentteja:\nHelsingin Sanomat kirjoitti tuoreen jutun vaihteistoja myös tuulivoimaloihin valmistavasta Moventas-yhtiöstä. Kasasimme yhtiön kehityksestä tietoja viimeisten vuosien ajalta (TVKY: Moventas).\nTiivistelmänä: Moventasin työntekijöiden määrä on pudonnut vuoden 2011 noin 900 tasolta vuoden 2016 noin 400 tasolle. Liikevaihto on pudonnut vuoden 2008 noin 250 miljoonan tasolta noin 100 miljoonan euron tasolle. Katso tarkemmin (TVKY: Moventas).\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1XuYcve\nLähettänyt TVKY klo 3.23 1 kommentti:\nTuulivoimauutisia 2016 / 01\nTuulivoima-kansalaisyhdistyksen tuulivoimauutiset 2016 / 01 suomeksi ja ruotsiksi.\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1TlY4PA\nLähettänyt TVKY klo 11.38 Ei kommentteja:\nTuulivoimalla sähköä 30 USD/MWh\nMarokkossa tuulivoiman tuotantokustannusten kerrotaan pudonneen jopa 30 $ / MWh tasolle kilpailutuksen seurauksena (Cleantechnica: New Low For Wind Energy Costs: Morocco Tender Averages $US30/MWh).\nSuomessa maksettiin viime vuonna tuulivoimatuottajille 105,3 €/MWh takuuhintaa. Seuraavat 12 vuotta takuuhinta on Suomessa 83,5 €/MWh eli noin 93,5 $/MWh. Ero Marokkoon on valtava!\nYksittäinen tuulivoimayhtiö saikin Suomessa vuonna 2015 tukia noin 60 miljoonaa euroa tuotettuaan noin 0,2 prosenttia maamme energiankäytöstä (Tuuliwatille lähes 60 miljoonaa yritystukia vuonna 2015).\nPaljonko voittoa tuulivoimayrityksille kertyy? CPC Finland niminen yritys ilmoitti Paimion kuntapäättäjille kahdeksan turbiinin tuulivoima-alueen tuottavan voittoa noin 56 miljoonaa euroa (Kuva 1).\nKuva 1: CPC Finland Oy:n kirje Paimion kuntapäättäjille\n(11,24 miljoonaa yhteisöveroa = 56,2 miljoonaa euroa voittoa)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1PhrZVb\nLähettänyt TVKY klo 11.53 Ei kommentteja:\nTanskassa tuulivoimala romahti mereen\nTanskassa romahti tuulivoimala mereen marraskuun lopussa 2015 (Tanskassa tuulivoimala romahti mereen).\nLähettänyt TVKY klo 9.50 Ei kommentteja:\nTEM ja kutsuvierasseminaari\nTyö- ja elinkeinoministeriö järjesti kutsuvieraille seminaarin energiapolitiikkaan liittyen (TEM 5.2.2016).\nMukana olivat tuulivoiman syöttötariffin etujärjestö Suomen tuulivoimayhdistys sekä syöttötariffin kaksi suurinta edunsaajaa Taaleritehdas ja Tuuliwatti Oy:n puoliksi omistava St1.\nSähkön hinnan "lätkämaila" on pesiytymässä useisiin esityksiin (TVKY: Sähkön hinnan ennusteet energiapolitiikassa). Markkinat ja yliopistotutkimukset eivät tue lätkämailaa.\nKuva: Sähkön hinnan lätkämaila (STY: Anni Mikkonen)\n(TVKY: Sähkön hinnan ennusteet energiapolitiikassa)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1PgFtQW\nLähettänyt TVKY klo 2.39 Ei kommentteja:\nTuulivoimaloiden vaikutus ulkomaisten matkailijoiden näkökulmasta\nMetlan tekemän tutkimuksen mukaan tuulivoimaloilla on vaikutusta ulkomaisten matkailijoiden halukkuuteen vierailla Suomessa. Erityisesti kansainvälisille matkailijoille koskematon luonto on ensisijainen vetovoimatekijä, ja se heijastui myös heidän suhtautumisessaan tuulipuistoon.\nMetlan tutkimus (Linkki PDF)\nMetlan uutinen tutkimuksesta (Linkki HTML)\nKuva: Luhangan tuulivoimala-alue noin viiden kilometrin päästä kuvattuna\n(kuva ei liity Metlan tutkimukseen, siinä käytetty kuvasovitteita)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1QLSG4K\nLähettänyt TVKY klo 18.06 Ei kommentteja:\nSaksassa tuulivoimaan kriittisesti suhtautuvat perustavat puolueen\nSaksassa tuulivoimaan kriittisesti suhtautuvat perustavat puolueen (Stop these things: 4.2.2016). Puolueen sivusto löytyy täältä (Freier Horizon).\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1Qhm0xp\nLähettänyt TVKY klo 3.42 1 kommentti:\nSuomessa valmistellaan kansallisen energiastrategian päivittämistä. Yksi keskeinen oletus strategian taustalla on näkemys sähkön hintakehityksestä tulevina vuosina.\nSähkön hinnan ennusteet ovat suomalaisessa energiapolitiikassa menneet pieleen viime vuosina. Tuulivoimatukia arvioitaessa vuonna 2011 sähkön hinnaksi arvattiin 45 € / MWh (SA.31107 (2011/N)) mutta toteuma on ollut huomattavasti matalampi: esimerkiksi vuonna 2015 noin 30 €/MWh. Veronmaksajille antelias tukijärjestelmä on tullut oletettua kalliimmaksi.\nMutta mihin arvio tulevasta sähkön hinnasta kannattaisi perustaa?\nYhtä oikeaa tapaa tulevaisuuden ennustamiseen ei ole. Seuraavassa kuvassa on sähkön toteutunut kaupankäyntihinta kuukausittain Nordpool sähköpörssissä aikaväliltä 2000 - 2015. Lisäksi kuvassa on Jaakko Pöyry konsultointiyhtiön asiantuntija-arvio tulevista hinnoista kolmella eri tavoiteskenaariolla vuosille 2016 - 2026. Lisäksi kuvassa on Nasdaq pörssissä tulevien vuosien Nordpool futuurien kaupankäyntihinnat samalle tulevalle kymmenvuotiskaudelle.\nKuva: Sähkön toteutunut hinta\nNordpool sähköpörssissä 2000 - 2015 (Nordpool)\nsekä ennusteet Nasdaq pörssikaupasta (Nasdaq)\nja Pöyryn kaavalla vuosille 2016 - 2026 (Pöyry)\nKuvan data löytyy täältä (Excel-taulukko)\nKuten kuvasta nähdään, markkinoilla Nasdaq pörssissä tulevaisuuden sähkön hinta veikataan huomattavasti matalammalle kuin mitä Pöyryn arvio on. Varmasti kannattaa miettiä onko markkinoilla parempi tieto tulevasta sähkön hinnalla kuin yksittäisellä konsultilla.\nAalto-yliopiston tuoreessa tutkimuksessa (PDF) arvioitiin sähkön hinnan edelleen laskevan (Yleisradio 4.11.2015). Myöskään Aalto-yliopiston tutkijoiden tulokset eivät tue Pöyryn arviota.\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1X5ZsVE\nLähettänyt TVKY klo 9.11 Ei kommentteja:\nKrugman's cherry wind economics\nPaul Krugman wrote in New York Times (Nytimes.com 2016-02-01): "The numbers are really stunning. According to a recent report by the investment firm Lazard, the cost of electricity generation using wind power fell 61 percent from 2009 to 2015" and he is referring to this report (Lazard: November 2015).\nLet's dive a bit deeper. In fact this report has a graph stating the 61% decline in Wind energy prices from 2009 to 2015:\nFigure 1: Unsubsidized Levelized Cost of Energy Wind (Historical)\n(Lazard November 2015)\nBut what happened before 2009? The DoE has published a much larger report that has a longer timescale (DoE 2014 Wind Technologies market report). The report page 57:\nFigure 2: Generation-weighted average levelized wind PPA\nprices by PPA execution date and region (DoE)\nSo from 2003 to 2009 the prices increased and then fell back from 2009 to 2014. Perhaps the increase was due to a subsidy system? And perhaps now the wind energy industry would like to get another generous subsidy system because it is hard to compete with falling oil prices (Nasdaq: Brent price)?\nSo they get Paul Krugman to cherry pick time scales.\nLink to this news: http://bit.ly/1Kn3hnr\nLähettänyt TVKY klo 0.44 Ei kommentteja:\nGamesa neuvottelee fuusiosta Siemensin kanssa\nTuulivoimaloita valmistava espanjalainen Gamesa neuvottelee fuusiosta Siemensin kanssa (AEE: 2.1.2016), (Diario de Burgos: 31.1.2016). Viime vuonna Espanjaan ei asennettu yhtään tuulivoimalaa (GWEC).\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1PaIrEu\nTuli pieni jytky: tuulivoima romahti 40 prosenttia tammikuussa ja kulutus nousi yli 20 prosenttia\nTuulivoimalla Suomessa tuotetun sähkön määrä romahti lähes 40% kun verrataan lämmintä joulukuuta 2015 kylmään tammikuuhun 2016 (Kuva 1). Samaan aikaan sähkön kulutus nousi 21,4%. Tuulivoiman tuotanto oli tällä aikavälillä kääntäen verrannollinen kysyntään: kysyntä nousi ja tuulivoiman tuotanto laski.\nKuva 1: Tuulivoiman tuotanto ja sähkön kulutus\nSuomessa joulukuussa 2015 ja tammikuussa 2016\n(Data: Excel, Lähteet: Fingrid, Nordpool)\nLinkki tähän uutiseen: http://bit.ly/1Q6tGT8\nLähettänyt TVKY klo 2.40 Ei kommentteja:\nHartolassa radioamatöörin masto ei sovi maisemaan ...\nTuulivoimaloista alle prosentti kiinteistöverona L...\nTuulivoimaloiden vaikutus ulkomaisten matkailijoid...\nSaksassa tuulivoimaan kriittisesti suhtautuvat per...\nTuli pieni jytky: tuulivoima romahti 40 prosenttia...


(Ohjattu sivulta Pjotr Iljitš Tšaikovski)\nTšaikovski ei vieläkään saa levätä rauhassa, vaan hänen typeriä balettejaan esitetään maailmalla yhä enemmän kuin hänen kunnollisia teoksiaan. Tästä masentuneena Tšaikovski joi keittämätöntä kraanavettä talvella 1893. Siis Venäjällä. Hän ripuloi koleran takia siihen pisteeseen asti, että hänessä oli yhtä paljon vettä suhteeseen suolaa kuin keskimääräsessä League of Legendsin pelaajassa. Hän kuoli tietysti välittömästi.\nTšaikovskin musiikki on melko siirappista ja mukavaa kuunneltavaa, ja siksi se päätyykin usein televisiomainosten taustalle. Tšaikovskin haamu saapuu riivaamaan jokaista yritystä, joka sijoittaa mainokseensa pätkän hänen musiikistaan, sillä hän ei tosiaankaan voi sietää sellaista. Tšaikovski on yksi niistä neljästä säveltäjästä, joiden teoksia silvotaan yleisimmin mainosten taustalle. Muut ovat Antonio Vivaldi, Wolfgang Amadeus "Kuula" Mozart ja Ludwig ”Burana” van Beethoven. Kaikki neljä ovat olleet kuolleena jo niin kauan, ettei teosten käytöstä mene enää royalty-maksuja (Pitäkää varanne, kun Sibeliuksen kuolemasta kuluu määrätty aika; oletteko jo valmistautuneet Finlandia-hymniin Colgate-hammastahnamainoksen taustalla?).\nNro 7 ”Apaattinen”, Ruskea-molli, op. 86\nVielä muitakin teoksia?Muokkaa\nNoudettu kohteesta ”https://hikipedia.info/index.php?title=Pjotr_Tšaikovski&oldid=588651”\nViimeksi muokattu 6. syyskuuta 2019 kello 20.57\nSivua on viimeksi muutettu 6. syyskuuta 2019 kello 20.57.


Apteekkiin yritettiin murtautua autolla | Myyrmäen Postinumero\nApteekkiin yritettiin murtautua autolla\nMyyrmannin Apteekkiin yritettiin murtautua autolla varhain tiistaiaamuna 22.12.2009. Henkilöauto oli peruuttanut päin Rajatorpantiellä sijaitsevan apteekin ovia kello 05:25. Oven rakenteet kestivät kuitenkin niin hyvin, ettei tekijä päässyt sisälle myymälään.\nPoliisi tutkii valvontakameroita ja on kiinnostunut asiaan liittyvistä havainnoista. Poliisi tutkii asiaa varkauden yrityksenä. Vartin lukijan mielestä tekijä on täytynyt olla hyvin sekaisin, koska maksimissaan vauhdinottoon on apteekin edessä matkaa noin 10 metriä.\nLuokka: Turvallisuus, Uutiset, Varia\nMyyrmannin apteekkivaras toimi 20 sekunnissa, kertoo MTV3. Tekijä oli peruuttanut henkilöautolla apteekin oven rikki, mennyt sisään ja vienyt kahdeksan purkkia Levozin-nimistä psyykelääkettä.\nApteekkarin mukaan koko tapahtumasarja oli ohi kahdessakymmenessä sekunnissa, sillä kauppakeskuksen vartijat ehtivät paikalle kahdessa minuutissa. Myös poliisi kummasteli vietyä lääkettä.


Milloin suomalaiset kehtaavat jäädä sairauslomalle? Lue kyselyn yllättävät tulokset! - MTVuutiset.fi\nMilloin suomalaiset kehtaavat jäädä sairauslomalle? Lue kyselyn yllättävät tulokset!\nRiittääkö pelkkä päänsärky sairauslomaan? Shutterstock\nJulkaistu 14.12.2012 08:37 (Päivitetty 14.12.2012 08:38 )\nAVA kysyi suomalaisilta, millaisten täytyy oireiden olla, että töistä saa tai voi olla pois. Riittääkö pieni köhä vai pitääkö olla kunnon oksennustauti, että kehtaa jäädä kotiin sairastamaan? Lue AVAn kyselyn tulokset!\nRiittääkö pelkkä pääkipu jäämään kotiin sairauslomalle vai pitääkö päällä olla aggressiivinen vatsatauti, että suomalainen uskaltaa pyytää sairauslomaa? Moni pelkää antavansa laiskan kuvan itsestään jäämällä kotiin sairastamaan. AVAn kyselyyn vastanneista huimat 77 prosenttia oli sitä mieltä, että kotiin saa jäädä vasta, kun on selviä sairastamisen merkkejä, kuten kuumetta tai oksentelua.\n"Mittaan usein monta kertaa kuumeen, ennen kuin uskallan soittaa töihin, että jään kotiin. Minulla on aina se raja, että se on jotenkin mitattavissa. Kuume, vatsatauti tms. Jos on päänsärkyä tai pientä flunssaa, töihin voi mennä. Jos aamulla ajattelu töihin lähtemisestä ahdistaa, pakotan itseni tsemppaamalla itseäni ääneen. "Huonot aamut" ovat normaaleja joskus, niiden takia ei voi jäädä pois töistä."\n"Kuume vetää petiin ja oksennustauti vessan pytylle, ei kai silloin töihin kykene. Onneksi sairastan harvoin. Nyt tulee jo kaksi vuotta edellisestä kuumetaudista."\n"Itse en tosiaankaan jää sairaslomalle minkään päänsäryn takia. Kyllä täytyy olla kuumetta yli 38 celsiusastetta, tai muu vastaava syy. Nytkin tuli tehtyä kuukausi töitä niin, että sain kauheita yskänpuuskia, ja antibioottikuuri pisti vatsan sekaisin... Onneksi lääkkeet on keksitty vaivaan kuin vaivaan. Minulla on korkea työmoraali, ja olen mieleisessäni ammatissa kirjanpitäjänä..."\n"Itse en jää päänsäryn takia sairauslomalle todellakaan. Flunssan yllättäessä vasta korkea kuume, lihassäryt, voimattomuus tai räkäinen yskä saavat minut jäämään kotiin. Kurkkukipu, pieni lämmönnousu tai nenän vuotaminen eivät mielestäni vielä ole päteviä syitä jäädä kotiin. Tälläkin hetkellä kurkku järjettömän kipeänä ollut jo puolisen viikkoa, ja töitä vain painetaan. Toki on pakko ajatella kanssaihmisiäkin, eikä kovin räkäisenä enää raahautua töihin."\n"Kotiin vasta, kun on oikeasti huono olo, eikä se tunnu heti menevän ohi tai on ollut jo pidemmän aikaa pientä, joka pitäisi saada kerralla kuntoon. Ärsyttää ihmisten jääminen joskus niin helposti saikulle, jolloin meillä ainakin joudut itse sitten juoksemaan peräsuoli pitkällä, itselle, kun ei silloin kasva lisäkäsia tai -jalkoja tarjoilemaan. mutta myös se, että olet aina kipeänä töissä on tyhmää, et parane ja tartutat muut. Se kultainen keskitie on aika hyvä tässäkin."\n"Kukaan ei ole korvaamaton"\nVain 17 prosenttia vastanneista kertoi jäävänsä kotiin, kun olo on vähänkin heikko. Päteviä syitä silloin ovat esimerkiksi pääkipu, flunssan ensioireet tai muuten outo olo.\n"En saa usein kuumetta, mutta kroonisen astman ja allergian vuoksi flunssaoireet ovat näköään aika ongelmalliset ja olisi väärin lähteä töihin sellaisessa kunnossa!!"\n"Et pysty antamaan täyttä työpanosta sekä tekemään mahdollisesti vaativaa työtä työturvallisuuden vaatimilla kriteereillä ja mahdollisesti sairastutat/vaarannat työkaverit. Oma parantumisesi venyy mahdollisesti viikkoihin sen sijaan, että lepäät muutaman päivän kotona etkä päästä tautia pahemmaksi sekä jälkisairauksien eliminoiminen itseltä heti alkuun kun ei anna taudin pahentua. Kukaan ei ole niin korvaamaton, etteikö voisi rauhassa sairastaa."\n"On todella itsekästä mennä ns. vähän sairaana töihin. Jos tuntee olevansa heikkokuntoinen, niin silloin ei ole 100% työkykyinen ja vahinkoja voi sattua. Lisäksi useimmiten tällainen ihminen on vain taakka muille työpaikalla, koska sairaan tilalle kuitenkin joskus saadaan sijainen paikalle tai apuja. Kolmantena näkisin tartuttamisen riskin, joka voi pahimmassa tapauksessa sairastuttaa kaikki."\n"Vain kuolintodistus riittävä syy!"\nToisille heikko olo riittää sairauslomaan, toiset eivät mistään hinnasta jäisi pois töistä. Kumpaan leiriin sinä kuulut? Shutterstock\nKaikki eivät joudu turvautumaan sairauslomaan koskaan. Kuusi prosenttia vastanneista nimittäin paljasti, etteivät he jää juuri koskaan pois töistä!\n""Vain kuolintodistus olkoon riittävä syy sairauslomalle"! Suomalaisista nuorista duunareista on nykyään tullut sellaisia, että jos he huomaavat aivastavansa, niin äkkiä saikkua hakemaan....t. YRITTÄJÄ"\n"En ole koskaan sairaslomalla. Syön terveellisesti, nukun riittävästi, harrastan kestävyysliikuntaa, en kuitenkaan rääkkää liikaa. Syksy- ja talviaamuisin nautin lasillisen tyrnimehua veteen ja appelsiinimehuun sekoitettuna pitkänä cocktailina ja hyvällä omallatunnolla illalla välillä pari lasia punaviiniä. Ja nautin elämästä!"\n"Minua ei saa sairaslomalle ennen kuin en pysy enää pystyssä omin avuin. Koska sairastan harvoin, pieni nuha tai yskä ei minua kaada. Flunssankin saa taltutettua nopeasti vapaa päivinä. Kutsutaan sitä vaikka hikkesaikuksi. Omasta mielestäni on niin turhauttavaa, kun jotkut jäävät kotiin mitättömstä syistä kuten 'oli aamulla vähän heikko olo'. HUOOOOH!"\n"Pitää olla tosi kipeä, että jään sairaslomalle ja silloinkaan en mielellään. Olen ajanut jopa yli 40 asteen kuumeessa, kun en suostunu ruveta vaihtelemaan vuoroja. Ja täällä terveydenhuolto on sitä, että jonotat tunti tolkulla päivystyksessä ja sitten sinua katsotaan pahasti, kun haluat sairaslomaa. En haluu antaa lusmua kuvaa itsestäni."\nKyselyyn vastasi 759 suomalaista.


Kettupaimen: Nyt on jo joulukuu, mihin meni marraskuu?\nEnsimmäiseksi osallistukaa kaikki Pawsomness-blogin arvontaan, aikaa on vielä huomiseen asti! :)\nNyt on jo joulukuu, edellinen kuukausi on mennyt rauhallisissa merkeissä. Ohjatuissa reeneissä olemme käyneet molempien kanssa, mutta muuten olemme olleet todella laiskoja (tai no minä olen..).\nHakureeneissä olemme päässeet käymään pitkästä aikaa. Delian kanssa aletaan olemaan siinä vaiheessa että ilmaisu alkaa toimia maalimiehellä ja haukkuu kauemmin. Irtoaminen keskilinjalta menee hyvin ja nykyisin lähtee jo suoraan. Enään ei myöskään käydä maalimiehiä omavaltaisessa järjestyksessä. Hyrrän kanssa olemme tehneet nyt haamuja, jotta saataisiin lähtemään suoraan, ongelmana on ringin juokseminen. Suoraan kulkeminen ei ole muutenkaan koskaan ollut Hyrrän vahvimpia puolia. Maalimiehelle menee kuitenkin hyvin ja käyttää nenäänsä. Ei jäljestä jälkiä pitkin.\nAgilityssa Hyrrän kanssa ollaan menty paljon eteenpäin. Vapaareenejä tässäkään ei monia nyt ole ollut, mutta ohjatuissa olemme käyneet joka perjantai.\nDelian kanssa olemme tehneet vain yhden omatoimi agilityreenin, mutta enemmän olemme keskittyneet rally-tokoon. Viimeksi tänään kävimme ohjatuissa reeneissä, joissa harjoittelimme oikealla puolella seuraamista. Viimeaikoina Delialla on ollut ihan taivaallinen into tehdä töitä, into Delian mittakaavalla siis.\nMyös Hyrrä pääsi tekemään rallya pari viikkoa sitten, kun ohjatuissa oli niin vähän paikalla jotta pystyin tekemään molemmilla koirilla. Meno näytti hyvältä (Hyrrä oli tarpeeksi väsynyt tehtyään ensin omatoimi agireenin) ja keskittyminen säilyi. Melkein voisin sanoa jo nyt, että jos kaikki menee hyvin korkkaa Hyrrä alon viimeistään kotikisoissa maaliskuussa. Sitten olisi kaksi rally-toko koiraa tässä taloudessa.\nToko-reeneissä olemme käyneet vain Hyrrän kanssa. Paljon ollaan opittu ja menty eteenpäin. Olemme tehneet ylemmistä luokista ruutua ja merkkiä, näistä merkki on paljon paremmin Hyrrällä hallussa. Hyppyä, tosin matalana olemme tehneet osissa ja muutama kokonainenkin toisto. Hämmästelin tätä viime reeneissä, koska olemme tehneet kuitenkin hyppyä vain ohjatuissa kesällä ja nyt syksyllä joitakin kertoja, mutta kun on nopea oppimaan niin on nopea oppimaan.\nKeväälle en ole hakemassa ryhmäpaikkoja kuin rally-tokoon kouluttaja edun takia ja tottis-reeni vuoro meille on varattu keväälle. Lisäksi toki hakureenit jatkuvat, mutta muuten ei ole ohjattuja. Syynä tähän on keväälle ajoittuva reissu ja leirit yms. jotka verottavat rahatilannetta aika lailla. Eiköhän kuitenkin löydy reeniseuraa omatoimireeneihinkin ja kesällä sitten taas. Ja onhan tämän syksyn reenejäkin jäljellä vielä tammikuun puoliväliin asti.


Keskustelu piispa Teemu Laajasalon ja perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-ahon keskustelusta Kirkkopäivillä toukokuun puolivälissä ei näytä laantuvan. Siis siitä keskustellaan, saavatko nämä miehet keskustella. Tai ei tästä niinkään keskustella mutta pyritään saamaan tämä keskustelu pois Kirkkopäiviltä. Kaksi päiville lupautunutta alustajaa on kertonut, etteivät he tulekaan, jos siellä on tämä keskustelu. Noin 250 on allekirjoittanut adressin, jossa vaaditaan keskustelun perumista. Iltalehtikin teki asiasta näyttävän jutun.\nEn tunne Jussi Halla-ahoa ja hänen ajatteluaan hyvin. En ole vieraillut hänen nettisivuillaan tai tilaisuuksissaan. Jos media on antanut hänestä edes jonkin verran oikean kuvan, olen hänen kanssaan monista asioista eri mieltä.\nMinulla on aika suuri joukko ystäviä, jotka ovat tulleet Suomeen saadakseen turvapaikan. Osa heistä on saanut sen, osa odottaa päätöstä ja joillekin, joille minun mielestäni turvapaikka ilman muuta kuuluisi, sitä ei ole annettu. Toivon, että näille ystäville Suomi on turvallinen maa. Minusta on törkeää, jos näihin ihmisiin suhtaudutaan vihamielisesti ja heistä tai heille kirjoitetaan tai sanotaan törkeyksiä.\nOlen sitä mieltä, että jokainen ihminen on arvokas ja jokaista ihmistä tulee pitää ja kohdella arvokkaana. Uskon, että Jumala antanut jokaiselle ihmiselle elämän, hän on luonut jokaisen ihmisen kuvakseen, ja juuri tämä on syy ihmisen suureen arvoon.\nMutta en ymmärrä, miksi piispa ei saisi keskustella Kirkkopäivillä Jussi Halla-ahon kanssa. Ymmärtäisin vaatimuksen, jos kyseessä olisi henkilö, jota ja jonka ajatuksia juuri kukaan ei tunne. Miksi kirkon pitäisi nostaa häntä? Mutta Jussi Halla-aho ei ole tällainen henkilö. Ehkä ymmärtäisin vaatimuksen poistaa keskustelu ohjelmasta siinä tapauksessa, että keskustelun toisena osapuolena tai haastattelijana olisi henkilö, joka ei pysty haastamaan Jussi Halla-ahoa, ja keskustelusta tulisi puolueen puheenjohtajan tilaisuus kertoa näkemyksiään ilman, että kukaan kritisoi ja esittää hankalia kysymyksiä tai perusteltuja toisenlaisia ajatuksia. Mutta Teemu Laajasalo ei ole tällainen keskustelun toinen osapuoli. Hän on taitava keskustelija ja haastaa Jussi Halla-ahon. Ymmärtäisin vaatimuksen siinäkin tapauksessa, että olisi pyydetty keskustelija, joka ei osaa keskustella – ei vastaa kysymyksiin tai kuuntele toista. Mutta Jussi Halla-aho ei ole tällainen keskustelija.\nEn pyytäisi Jussi Halla-ahoa luennoimaan Kirkkopäivillä tai saarnaamaan messussa. Eikä häntä ole pyydettykään näihin tehtäviin vaan keskustelemaan. Ehkä keskustelun luonne on ajateltu jossain määrin myös väittelyksi, ja yleensä on hyvä, jos väittelijät eivät ole samaa mieltä.\nKuvittelen, että olisin järjestämässä tapahtumaa, jossa tarkastellaan laajasti kirkkoa, yhteiskuntaa, näiden arvoja ja ajassa liikkuvia virtauksia. Yksi hyvä aihe voisi olla abortti ja siihen suhtautuminen. Itse ajattelen, että abortti on ihmisen surmaamista ja siihen tulisi suhtautua tämä mielessä pitäen. Minusta olisi kummallista, jos sanottaisiin, ettei tapahtumassa saa olla keskustelua, jossa mukana on henkilö, jonka mielestä aborttilainsäädäntö Suomessa on aivan liian tiukka. Miksi hänen kanssaan ei saisi keskustella? Miksi hänen näkemyksiään ei saisi haastaa julkisessa keskustelussa? Olisi hyvä kuulla häneltä itseltään, mitä mieltä hän oikeasti on ja miten hän perustelee näkemyksensä. Olisiko tapahtumaan osallistujien aliarvioimista, jos tällainen keskustelu kiellettäisiin?\nEräs teologian opiskelija sanoi eilen, ettei hänelle ole avautunut, mikä on se varsinainen syy, jonka takia Jussi Halla-aho pitäisi saada pois Kirkkopäiviltä. Näyttää, ettei se ole avautunut kovin monille muillekaan. Jos nykyisin – kun on käytettävissä netti ja sähköposti – kaikille avoimeen valtakunnalliseen adressiin saadaan 259 nimeä, asian takana ei ole suuri joukko. Tuon verran allekirjoituksia oli keskustelun poistamista vaativalla adressilla, kun se julkaistiin. Tai jos tapahtumasta, jossa taitaa olla jopa satoja puhujia, alustajia, luennoitsijoita ja keskustelijoita, kaksi jää pois, kovin suuri ei ole se joukko, joka protestoi Jussi Halla-ahon mukanaoloa näin voimakkaasti.\nMonet tuntemistani turvapaikanhakijoista tai turvapaikan saaneista sanovat, että Suomi on hyvin erilainen maa kuin se, mistä he ovat lähteneet, senkin suhteen, että täällä eri tavalla ajattelevat ja eri tavalla uskovat ihmiset voivat keskustella toistensa kanssa ja olla jopa ystäviä. Se on ollut heille uusi kokemus. Hyvä jos Suomi pysyykin tällaisena maana. Hyvä jos myös kirkossa eri tavalla ajattelevat voivat puhua toistensa kanssa ja olla ystäviä.\nToivottavasti kyse ei ole siitä, että nyt Jussi Halla-ahoa käytetään välineenä Teemu Laajasaloa vastaan. Kritisoidaan ankarasti perussuomalaisten puheenjohtajaa ja tällä pyritään lyömään piispaa, jota on lyöty ennenkin mutta ei ole päästy toivottuun tulokseen. Toivottavasti näin alhaisesta ei ole kyse. Eikä varmasti ole kaikkien niiden kohdalla, jotka ovat antaneet nimensä mainittuun adressiin.\nLuulen, että kirkko – tarkoitan varsinkin Suomen evankelisluterilaista kirkkoa – häviää tässäkin kiistassa eniten. Mielikuva, joka monille tästä jää, on lähinnä, ettei kirkossa keskustella, jos on väärät mielipiteet. Tämäkään kiista tuskin houkuttelee kirkkoon. Enemmin se antaa kuvan paikasta, jossa on tunkkaista ja riidellään.\nOlen ollut kerran Kirkkopäivillä. Se taisi olla kymmenen vuotta sitten. Nyt tekisi mieli lähteä seuraamaan tuo keskustelu.